# Az Európai Unió L 241/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.241.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 241 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. szeptember 14. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.241.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 241

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. szeptember 14.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 801/2010/EU rendelete (2010. szeptember 13.) a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikke (3) bekezdésének a lobogó szerinti állammal kapcsolatos kritériumok tekintetében történő végrehajtásáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság 802/2010/EU rendelete (2010. szeptember 13.) a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikke (3) bekezdésének és 27. cikkének a társaság teljesítménye tekintetében történő végrehajtásáról (
  1
  ) | 4 |
| | | A Bizottság 803/2010/EU rendelete (2010. szeptember 13.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 8 |
| | | A Bizottság 804/2010/EU rendelete (2010. szeptember 13.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 10 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/486/EU |
| | * | A Tanács határozata (2010. szeptember 7.) Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló 2010/320/EU határozat módosításáról | 12 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 801/2010/EU rendelete (2010. szeptember 13.) a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikke (3) bekezdésének a lobogó szerinti állammal kapcsolatos kritériumok tekintetében történő végrehajtásáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság 802/2010/EU rendelete (2010. szeptember 13.) a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikke (3) bekezdésének és 27. cikkének a társaság teljesítménye tekintetében történő végrehajtásáról (
  1
  )

1

4

A Bizottság 803/2010/EU rendelete (2010. szeptember 13.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

8

A Bizottság 804/2010/EU rendelete (2010. szeptember 13.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

10

HATÁROZATOK

2010/486/EU

*

A Tanács határozata (2010. szeptember 7.) Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló 2010/320/EU határozat módosításáról

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 14.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 241/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 241/1

---

A BIZOTTSÁG 801/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 13.)

a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikke (3) bekezdésének a lobogó szerinti állammal kapcsolatos kritériumok tekintetében történő végrehajtásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, 2009. április 23-i 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A lobogó szerinti állam teljesítménye az egyik olyan általános paraméter, amely meghatározza egy hajó kockázati profilját. |
| --- | --- |

(1)

A lobogó szerinti állam teljesítménye az egyik olyan általános paraméter, amely meghatározza egy hajó kockázati profilját.

| (2) | Egy hajó kockázati profiljának értékelése érdekében figyelembe kell venni az Unión belüli és a kikötő szerinti állam általi ellenőrzésekről szóló memorandum (a továbbiakban: Párizsi Memorandum) régióján belüli visszatartási arányt. |
| --- | --- |

(2)

Egy hajó kockázati profiljának értékelése érdekében figyelembe kell venni az Unión belüli és a kikötő szerinti állam általi ellenőrzésekről szóló memorandum (a továbbiakban: Párizsi Memorandum) régióján belüli visszatartási arányt.

| (3) | A lobogó szerinti állam teljesítményének értékeléséhez használt módszertan tekintetében szükségesnek látszik a Párizsi Memorandum alkalmazása során nyert szakértelemre építeni. |
| --- | --- |

(3)

A lobogó szerinti állam teljesítményének értékeléséhez használt módszertan tekintetében szükségesnek látszik a Párizsi Memorandum alkalmazása során nyert szakértelemre építeni.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A lobogó szerinti állam besorolása a visszatartási arányok alapján

(1)   A lobogó szerinti állam teljesítményének a 2009/16/EK irányelv értelmében történő meghatározása céljából a lobogó szerinti államoknak a Párizsi Memorandummal összhangban elfogadott, hároméves időszak összes ellenőrzése és visszatartása alapján készült fekete-, szürke- vagy fehérlistára kell kerülniük. Ezen túlmenően a feketelistán szereplő lobogó szerinti országokat visszatartási arányuktól függően fel kell osztani nagyon magas, magas, közepes-magas vagy közepes kockázat szerint. A besorolást évente frissíteni kell.

(2)   Egy lobogó szerinti állam fekete-, szürke- vagy fehérlistára kerüléséhez legalább harminc, kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzés szükséges.

(3)   A lobogó szerinti államok besorolásához használt módszertannak és képleteknek meg kell felelniük a mellékletben meghatározott, lobogó szerinti államra vonatkozó kritériumoknak.

2. cikk

A lobogó szerinti állam teljesítménye az IMO-hitelesítés alapján

A 2009/16/EK irányelv I. melléklete I.1. része c) pontjának iii. alpontjában említett megfelelést, amely ahhoz szükséges, hogy egy hajó alacsony kockázatot jelentőnek minősüljön, akkor kell igazoltnak tekinteni, amikor a Bizottság írásos megerősítést kap a lobogó szerinti államtól arról, hogy elkészült a végső hitelesítési jelentés, és – adott esetben – arról, hogy benyújtották a kiigazítási intézkedési tervet. A 2009. június 17. előtt végrehajtott hitelesítések eredményeit ugyanúgy figyelembe kell venni.

3. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését kövező huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 131., 2009.5.28., 57. o.

1

---

MELLÉKLET

A lobogó szerinti állammal kapcsolatos kritériumok

(a 2009/16/EK irányelv 10. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében)

| 1. | Az egyes lobogó szerinti államok teljesítményét egy statisztikai számításokhoz használt egységes képlet segítségével kell kiszámolni, amelyben egyes értékek állandók. A fekete/szürke és szürke/fehér határértékeket az alábbi képletek határozzák meg:




  ahol:
  N az ellenőrzések száma,
  p a megengedhető visszatartási határ,
  z a normális eloszlás kritikus értéke (95 %-os bizonyossági szintnél 1,645). |
| --- | --- |

1.

Az egyes lobogó szerinti államok teljesítményét egy statisztikai számításokhoz használt egységes képlet segítségével kell kiszámolni, amelyben egyes értékek állandók. A fekete/szürke és szürke/fehér határértékeket az alábbi képletek határozzák meg:

Formula
  Formula

ahol:

N az ellenőrzések száma,

p a megengedhető visszatartási határ,

z a normális eloszlás kritikus értéke (95 %-os bizonyossági szintnél 1,645).

| 2. | Az 1. pontban meghatározott képletek vagy a fekete-, vagy a fehérlista esetében adják meg a visszatartások megengedett számát. Ha a visszatartások száma a fekete/szürke határ fölötti, az azt jelenti, hogy az adott lobogó az átlagnál rosszabb, következésképpen feketelistás, ha viszont a visszatartások száma a fehér/szürke határ alatti, akkor az átlagnál jobb, tehát fehérlistás. Ha a visszatartások mennyisége egy adott lobogó szerinti állam esetében a két érték közé esik, akkor a lobogó szerinti állam a szürkelistára kerül. |
| --- | --- |

2.

Az 1. pontban meghatározott képletek vagy a fekete-, vagy a fehérlista esetében adják meg a visszatartások megengedett számát. Ha a visszatartások száma a fekete/szürke határ fölötti, az azt jelenti, hogy az adott lobogó az átlagnál rosszabb, következésképpen feketelistás, ha viszont a visszatartások száma a fehér/szürke határ alatti, akkor az átlagnál jobb, tehát fehérlistás. Ha a visszatartások mennyisége egy adott lobogó szerinti állam esetében a két érték közé esik, akkor a lobogó szerinti állam a szürkelistára kerül.

| 3. | Annak érdekében, hogy a fekete-, a szürke- vagy a fehérlistán szereplő lobogó szerinti államok teljesítményét össze lehessen hasonlítani meg kell ismételni a számítást p megváltoztatásával az 1. pontban szereplő képletekben. |
| --- | --- |

3.

Annak érdekében, hogy a fekete-, a szürke- vagy a fehérlistán szereplő lobogó szerinti államok teljesítményét össze lehessen hasonlítani meg kell ismételni a számítást p megváltoztatásával az 1. pontban szereplő képletekben.

| 4. | A lobogó szerinti államok teljesítményeinek összehasonlíthatóvá tétele érdekében túllépési tényezőt (EF, excess factor) kell használni. Az EF azt mutatja, hány alkalommal kellett a p-t módosítani és a képletet újraszámolni addig, hogy a lobogó szerinti állam visszatartásainak száma végül megegyezzen a határértékekkel. A p 3 %-os emelése vagy csökkentése felel meg egy egész EF-pontnak. A szürkelistán szereplő lobogó szerinti államok esetében az EF-et a következő képlet segítségével kell kiszámítani: |
| --- | --- |

4.

A lobogó szerinti államok teljesítményeinek összehasonlíthatóvá tétele érdekében túllépési tényezőt (EF, excess factor) kell használni. Az EF azt mutatja, hány alkalommal kellett a p-t módosítani és a képletet újraszámolni addig, hogy a lobogó szerinti állam visszatartásainak száma végül megegyezzen a határértékekkel. A p 3 %-os emelése vagy csökkentése felel meg egy egész EF-pontnak. A szürkelistán szereplő lobogó szerinti államok esetében az EF-et a következő képlet segítségével kell kiszámítani:

Formula

| 5. | A feketelistán szereplő lobogó szerinti államok nagyon magas, magas, közepes-magas vagy közepes kockázat szerinti besorolásához a következő EF-értékeket kell alkalmazni: | EF = 4,01 vagy magasabb: nagyon magas kockázat, |
| --- | --- | --- |

5.

A feketelistán szereplő lobogó szerinti államok nagyon magas, magas, közepes-magas vagy közepes kockázat szerinti besorolásához a következő EF-értékeket kell alkalmazni:

EF = 4,01 vagy magasabb: nagyon magas kockázat,

| | EF = 3,01–4,00: magas kockázat, |
| --- | --- |

EF = 3,01–4,00: magas kockázat,

| | EF = 2,01–3,00: közepes-magas kockázat, |
| --- | --- |

EF = 2,01–3,00: közepes-magas kockázat,

| | EF = 1,01–2,00: közepes kockázat. |
| --- | --- |

EF = 1,01–2,00: közepes kockázat.

---

| 14.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 241/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 241/4

---

A BIZOTTSÁG 802/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 13.)

a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikke (3) bekezdésének és 27. cikkének a társaság teljesítménye tekintetében történő végrehajtásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, 2009. április 23-i 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésére és 27. cikkére,

mivel:

| (1) | A társaság teljesítménye az egyik olyan általános paraméter, amely meghatározza egy hajó kockázati profilját. |
| --- | --- |

(1)

A társaság teljesítménye az egyik olyan általános paraméter, amely meghatározza egy hajó kockázati profilját.

| (2) | A társaságok teljesítményének a 2009/16/EK irányelv értelmében történő meghatározása érdekében szükséges, hogy egy hajó ellenőrzésekor az ellenőrök feljegyezzék a társaságnak kiosztott IMO-számot. |
| --- | --- |

(2)

A társaságok teljesítményének a 2009/16/EK irányelv értelmében történő meghatározása érdekében szükséges, hogy egy hajó ellenőrzésekor az ellenőrök feljegyezzék a társaságnak kiosztott IMO-számot.

| (3) | A társaság teljesítményének értékelése érdekében figyelembe kell venni a társaság flottájába tartozó összes olyan hajó hiányossági és visszatartási arányát, amelyet az Unión belül, valamint a kikötő szerinti állam általi ellenőrzéséről szóló memorandum (a továbbiakban: Párizsi Memorandum) régióján belül ellenőriztek. |
| --- | --- |

(3)

A társaság teljesítményének értékelése érdekében figyelembe kell venni a társaság flottájába tartozó összes olyan hajó hiányossági és visszatartási arányát, amelyet az Unión belül, valamint a kikötő szerinti állam általi ellenőrzéséről szóló memorandum (a továbbiakban: Párizsi Memorandum) régióján belül ellenőriztek.

| (4) | A társaság teljesítményének értékeléséhez használt módszertan tekintetében szükségesnek látszik a Párizsi Memorandum alkalmazása során nyert szakértelmére építeni. |
| --- | --- |

(4)

A társaság teljesítményének értékeléséhez használt módszertan tekintetében szükségesnek látszik a Párizsi Memorandum alkalmazása során nyert szakértelmére építeni.

| (5) | A Bizottságnak az 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) létrehozott Európai Tengerbiztonsági Ügynökségre kell bíznia az alacsony vagy nagyon alacsony teljesítményt nyújtó társaságok jegyzékének egy nyilvános weboldalon való közzétételét. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottságnak az 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) létrehozott Európai Tengerbiztonsági Ügynökségre kell bíznia az alacsony vagy nagyon alacsony teljesítményt nyújtó társaságok jegyzékének egy nyilvános weboldalon való közzétételét.

| (6) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A társaságok azonosítása

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy IMO-szám azonosítsa a 2009/16/EK irányelv 1. cikkének 18. pontjában meghatározott társaságot, amennyiben a hajónak meg kell felelnie az Életbiztonság a tengeren tárgyú nemzetközi egyezmény (SOLAS-egyezmény) IX. fejezetében említett, a hajók biztonságos üzemeltetéséről szóló nemzetközi szabályzatnak (International Safety Management Code, ISM Code).

2. cikk

A társaság teljesítményének értékelési kritériumai

(1)   A társaság – a 2009/16/EK irányelv I. melléklete I.1. részének e) pontjában említett – teljesítményének értékeléséhez az e rendelet mellékletében meghatározott kritériumokat kell alkalmazni.

(2)   A társaságok teljesítményének szintjét naponta frissíteni kell, és az értékelést megelőző 36 hónap alapján kell kiszámolni. E célból a számításokat a 2009. június 17-től gyűjtött adatok alapján kell elvégezni. Ha 36 hónapnál kevesebb telt el 2009. június 17. óta, a számítást a rendelkezésre álló adatok alapján kell elvégezni.

(3)   A társaságokat be kell sorolni aszerint, hogy teljesítményük a melléklet 3. pontjában felsoroltak értelmében nagyon alacsony, alacsony, közepes vagy magas.

3. cikk

Az alacsony és nagyon alacsony teljesítményű társaságok jegyzékének közzététele

(1)   Az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (European Maritime Safety Agency, EMSA) segíti a Bizottságot abban, hogy a 2009/16/EK irányelv 27. cikkével összhangban egy nyilvános honlapon rendszeresen közzétegye az alacsony és nagyon alacsony teljesítményt nyújtó társaságokra vonatkozó tájékoztatót.

(2)   Az EMSA közzéteszi és naponta frissíti nyilvános honlapján a következő információkat:

| a) | azon társaságok jegyzéke, amelyeknek a teljesítménye a megelőző 36 hónap során legalább három hónapig folyamatosan nagyon alacsony volt; |
| --- | --- |

a)

azon társaságok jegyzéke, amelyeknek a teljesítménye a megelőző 36 hónap során legalább három hónapig folyamatosan nagyon alacsony volt;

| b) | azon társaságok jegyzéke, amelyeknek a teljesítménye a megelőző 36 hónap során legalább három hónapig folyamatosan alacsony vagy nagyon alacsony volt; |
| --- | --- |

b)

azon társaságok jegyzéke, amelyeknek a teljesítménye a megelőző 36 hónap során legalább három hónapig folyamatosan alacsony vagy nagyon alacsony volt;

| c) | azon társaságok jegyzéke, amelyeknek a teljesítménye a megelőző 36 hónap során legalább hat hónapig folyamatosan alacsony volt. |
| --- | --- |

c)

azon társaságok jegyzéke, amelyeknek a teljesítménye a megelőző 36 hónap során legalább hat hónapig folyamatosan alacsony volt.

4. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 131., 2009.5.28., 57. o.

1

(2)  HL L 208., 2002.8.5., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

A TÁRSASÁG TELJESÍTMÉNYÉVEL KAPCSOLATOS KRITÉRIUMOK

(a 2009/16/EK irányelv 10. cikke (3) bekezdésének értelmében)

1.   A társaság visszatartási indexe

A visszatartási index a társaság flottájához tartozó összes hajóra vonatkozó visszatartások számának és a társaság flottájához tartozó összes hajón elvégzett ellenőrzések számának az aránya a megelőző 36 hónapban, összehasonlítva a Párizsi Memorandum régiójában a megelőző 36 hónapban ellenőrzött összes hajó visszatartási arányával.

A visszatartási indexet átlagosnak kell tekinteni, ha az a Párizsi Memorandum régiójában a megelőző 36 hónapban az összes hajón elvégzett vizsgálat során előforduló visszatartások átlagos százalékához képest ± 2 százalékpontos határon belül van.

A visszatartási indexet átlag fölöttinek kell tekinteni, ha az a Párizsi Memorandum régiójában a megelőző 36 hónapban az összes hajón elvégzett vizsgálat során előforduló visszatartások átlagos százalékánál több mint 2 százalékponttal magasabb.

A visszatartási indexet átlag alattinak kell tekinteni, ha az a Párizsi Memorandum régiójában a megelőző 36 hónapban az összes hajón elvégzett vizsgálat során előforduló visszatartások átlagos százalékánál több mint 2 százalékponttal alacsonyabb.

A társaság visszatartási indexét – minden egyéb ellenőrzés eredményétől függetlenül – átlag fölöttinek kell tekinteni, ha a 2009/16/EK irányelvvel összhangban kitiltó határozatot adtak ki a társaság flottájának bármely hajójára a megelőző 36 hónapban.

2.   A társaság hiányossági indexe

A hiányossági index a társaság flottájához tartozó összes hajó hiányosságpontjainak és a társaság flottájához tartozó összes hajón elvégzett ellenőrzések számának az aránya a megelőző 36 hónapban, összehasonlítva a Párizsi Memorandum régiójában a megelőző 36 hónapban ellenőrzött összes hajó hiányossági arányával.

Az első albekezdés alkalmazásában az ISM-szabályzattal kapcsolatos hiányosságokat 5 ponttal kell súlyozni, az összes többi hiányosságot pedig 1 ponttal. A Párizsi Memorandum régióján belüli átlagos hiányossági arányt súlyozni kell az ISM-szabályzattal kapcsolatos hiányosságok és a más jellegű hiányosságok ellenőrzésenkénti átlagos előfordulásának figyelembevételével.

A hiányossági indexet átlagosnak kell tekinteni, ha az a Párizsi Memorandum régiójában a megelőző 36 hónapban előforduló hiányosságok súlyozott átlagához képest ± 2 százalékpontos határon belül van.

A hiányossági indexet átlag fölöttinek kell tekinteni, ha az a Párizsi Memorandum régiójában a megelőző 36 hónapban előforduló hiányosságok súlyozott átlagánál több mint 2 százalékponttal magasabb.

A hiányossági indexet átlag alattinak kell tekinteni, ha az a Párizsi Memorandum régiójában a megelőző 36 hónapban előforduló hiányosságok súlyozott átlagánál több mint 2 százalékponttal alacsonyabb.

3.   A társaságok teljesítményének táblázata

A társaság teljesítményét a következők szerint kell besorolni:

| Visszatartási index | Hiányossági index | A társaság teljesítménye |
| --- | --- | --- |
| átlag fölötti | átlag fölötti | nagyon alacsony |
| átlag fölötti | átlagos | alacsony |
| átlag fölötti | átlag alatti |
| átlagos | átlag fölötti |
| átlag alatti | átlag fölötti |
| átlagos | átlagos | közepes |
| átlagos | átlag alatti |
| átlag alatti | átlagos |
| átlag alatti | átlag alatti | magas |

Visszatartási index

Hiányossági index

A társaság teljesítménye

átlag fölötti

átlag fölötti

nagyon alacsony

átlag fölötti

átlagos

alacsony

átlag fölötti

átlag alatti

átlagos

átlag fölötti

átlag alatti

átlag fölötti

átlagos

átlagos

közepes

átlagos

átlag alatti

átlag alatti

átlagos

átlag alatti

átlag alatti

magas

Azonban, ha egy társaságnak nincsenek korábbi, a flottáján végzett ellenőrzésekről jegyzőkönyvei, vagy ha egy társaság nem köteles IMO-számmal rendelkezni, e társaság teljesítményét közepesnek kell tekinteni.

---

| 14.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 241/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 241/8

---

A BIZOTTSÁG 803/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 13.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. szeptember 14-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 13-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 61,0 |
| XS | 45,6 |
| ZZ | 53,3 |
| 0707 00 05 | MK | 55,0 |
| TR | 144,2 |
| ZZ | 99,6 |
| 0709 90 70 | TR | 114,3 |
| ZZ | 114,3 |
| 0805 50 10 | AR | 93,1 |
| BR | 122,7 |
| CL | 128,4 |
| IL | 141,4 |
| TR | 146,0 |
| UY | 133,6 |
| ZA | 117,2 |
| ZZ | 126,1 |
| 0806 10 10 | EG | 148,1 |
| IL | 122,3 |
| TR | 111,5 |
| ZA | 92,1 |
| ZZ | 118,5 |
| 0808 10 80 | AR | 100,8 |
| BR | 70,5 |
| CL | 95,9 |
| CN | 56,6 |
| NZ | 110,7 |
| US | 87,4 |
| ZA | 84,5 |
| ZZ | 86,6 |
| 0808 20 50 | AR | 80,1 |
| CL | 150,5 |
| CN | 69,9 |
| ZA | 82,6 |
| ZZ | 95,8 |
| 0809 30 | AR | 55,2 |
| TR | 152,2 |
| ZZ | 103,7 |
| 0809 40 05 | BA | 54,7 |
| IL | 165,3 |
| XS | 52,3 |
| ZZ | 90,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

61,0

XS

45,6

ZZ

53,3

0707 00 05

MK

55,0

TR

144,2

ZZ

99,6

0709 90 70

TR

114,3

ZZ

114,3

0805 50 10

AR

93,1

BR

122,7

CL

128,4

IL

141,4

TR

146,0

UY

133,6

ZA

117,2

ZZ

126,1

0806 10 10

EG

148,1

IL

122,3

TR

111,5

ZA

92,1

ZZ

118,5

0808 10 80

AR

100,8

BR

70,5

CL

95,9

CN

56,6

NZ

110,7

US

87,4

ZA

84,5

ZZ

86,6

0808 20 50

AR

80,1

CL

150,5

CN

69,9

ZA

82,6

ZZ

95,8

0809 30

AR

55,2

TR

152,2

ZZ

103,7

0809 40 05

BA

54,7

IL

165,3

XS

52,3

ZZ

90,8

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 14.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 241/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 241/10

---

A BIZOTTSÁG 804/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 13.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 800/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 800/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 877/2009/EK rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. szeptember 14-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 13-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 253., 2009.9.25., 3. o.

3

(4)  HL L 240., 2010.9.11., 3. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2010. szeptember 14-től alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 54,18 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 54,18 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 54,18 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 54,18 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 49,99 | 2,47 |
| 1701 99 10 (2) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,99 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

54,18

0,00

1701 11 90 (1)

54,18

0,00

1701 12 10 (1)

54,18

0,00

1701 12 90 (1)

54,18

0,00

1701 91 00 (2)

49,99

2,47

1701 99 10 (2)

49,99

0,00

1701 99 90 (2)

49,99

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

HATÁROZATOK

| 14.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 241/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 241/12

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2010. szeptember 7.)

Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló 2010/320/EU határozat módosításáról

(2010/486/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSz.) és különösen annak 126. cikke (9) bekezdésére és 136. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | Az EUMSz. 136. cikke (1) bekezdésének a) pontja rendelkezik arról, hogy a költségvetési fegyelem és a költségvetési felügyelet összehangolásának erősítése céljából lehetőség van kifejezetten az azon tagállamokra vonatkozó intézkedések elfogadására, amelyek pénzneme az euro. |
| --- | --- |

(1)

Az EUMSz. 136. cikke (1) bekezdésének a) pontja rendelkezik arról, hogy a költségvetési fegyelem és a költségvetési felügyelet összehangolásának erősítése céljából lehetőség van kifejezetten az azon tagállamokra vonatkozó intézkedések elfogadására, amelyek pénzneme az euro.

| (2) | Az EUMSz. 126. cikke megállapítja, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt és meghatározza az erre vonatkozó, túlzott hiány esetén követendő eljárást. A Stabilitási és Növekedési Paktum, amely korrekciós ága keretében végrehajtja a túlzott hiány esetén követendő eljárást, támogatja azokat a kormányzati intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák. |
| --- | --- |

(2)

Az EUMSz. 126. cikke megállapítja, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt és meghatározza az erre vonatkozó, túlzott hiány esetén követendő eljárást. A Stabilitási és Növekedési Paktum, amely korrekciós ága keretében végrehajtja a túlzott hiány esetén követendő eljárást, támogatja azokat a kormányzati intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák.

| (3) | A Tanács 2009. április 27-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (6) bekezdésének megfelelően megállapította, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2009. április 27-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (6) bekezdésének megfelelően megállapította, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn.

| (4) | 2010. május 10-én a Tanács elfogadta a 2010/320/EU határozatot (1) Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű, hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról (a továbbiakban: a határozat). A határozat a 2014. évet állapítja meg Görögország számára a kötelezettségei teljesítésére végső határidőként. A Tanács a következő pályát határozta meg a hiány csökkentésére: a költségvetési hiány nem haladhatja meg 2010-ben a GDP 8 %-át, 2011-ben a GDP 7,6 %-át, 2012-ben a GDP 6,5 %-át, 2013-ban a GDP 4,9 %-át és 2014-ben a GDP 2,6 %-át. |
| --- | --- |

(4)

2010. május 10-én a Tanács elfogadta a 2010/320/EU határozatot (1) Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű, hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról (a továbbiakban: a határozat). A határozat a 2014. évet állapítja meg Görögország számára a kötelezettségei teljesítésére végső határidőként. A Tanács a következő pályát határozta meg a hiány csökkentésére: a költségvetési hiány nem haladhatja meg 2010-ben a GDP 8 %-át, 2011-ben a GDP 7,6 %-át, 2012-ben a GDP 6,5 %-át, 2013-ban a GDP 4,9 %-át és 2014-ben a GDP 2,6 %-át.

| (5) | A határozatnak a Tanács általi elfogadásakor rendelkezésre álló előrejelzések a reál-GDP várható csökkenését 2010-ben 4 %-ra, 2011-ben 2,6 %-ra becsülték, majd 2012-ben 1,1 %-os, 2013-ban és 2014-ben 2,1 %-os növekedést jeleztek. A GDP-deflátor mértékét 2010–2014 között 1,2 %-ra, – 0,5 %-ra, 1,0 %-ra, 0,7 %-ra és 1,0 %-ra becsülték. A időközben bekövetkezett gazdasági események tükrében a központi forgatókönyv a reál-GDP kapcsán továbbra is az említett, kiegyensúlyozott lefelé és felfelé mutató kockázatoknak kitett növekedési rátákkal számol, de a deflátor várható értéke lényegesen magasabb, 3,5 %, 1,25 % és 0,5 % lesz a kezdeti, 2010–2012 közötti időszak éveiben. |
| --- | --- |

(5)

A határozatnak a Tanács általi elfogadásakor rendelkezésre álló előrejelzések a reál-GDP várható csökkenését 2010-ben 4 %-ra, 2011-ben 2,6 %-ra becsülték, majd 2012-ben 1,1 %-os, 2013-ban és 2014-ben 2,1 %-os növekedést jeleztek. A GDP-deflátor mértékét 2010–2014 között 1,2 %-ra, – 0,5 %-ra, 1,0 %-ra, 0,7 %-ra és 1,0 %-ra becsülték. A időközben bekövetkezett gazdasági események tükrében a központi forgatókönyv a reál-GDP kapcsán továbbra is az említett, kiegyensúlyozott lefelé és felfelé mutató kockázatoknak kitett növekedési rátákkal számol, de a deflátor várható értéke lényegesen magasabb, 3,5 %, 1,25 % és 0,5 % lesz a kezdeti, 2010–2012 közötti időszak éveiben.

| (6) | Görögország jó előrehaladást ért el a határozat által előírt intézkedések végrehajtásában. Számos területen az előírásokat már megelőzően hoztak intézkedéseket. Ez különösen a nyugdíjreform, a helyi közigazgatás reformja és a költségvetési bevételek és kiadások havi adatainak közzététele területén történt meg. Ezeken a területeken azonban még mindig további korrekcióra van szükség. |
| --- | --- |

(6)

Görögország jó előrehaladást ért el a határozat által előírt intézkedések végrehajtásában. Számos területen az előírásokat már megelőzően hoztak intézkedéseket. Ez különösen a nyugdíjreform, a helyi közigazgatás reformja és a költségvetési bevételek és kiadások havi adatainak közzététele területén történt meg. Ezeken a területeken azonban még mindig további korrekcióra van szükség.

| (7) | 2010. augusztus 6-án Görögország jelentést nyújtott be a Tanácsnak és a Bizottságnak a határozat betartása érdekében tett szakpolitikai intézkedésekről. A Bizottság értékelte a jelentést, és arra a következtetésre jutott, hogy Görögország kielégítően teljesíti a határozatban foglaltakat. |
| --- | --- |

(7)

2010. augusztus 6-án Görögország jelentést nyújtott be a Tanácsnak és a Bizottságnak a határozat betartása érdekében tett szakpolitikai intézkedésekről. A Bizottság értékelte a jelentést, és arra a következtetésre jutott, hogy Görögország kielégítően teljesíti a határozatban foglaltakat.

| (8) | A fenti megfontolásokra tekintettel helyénvalónak tűnik a határozat több szempontból történő felülvizsgálata, a túlzott hiány megszüntetésére irányuló határidő, valamint a hiány és az államadósságra vonatkozó korrekciós pálya változatlanul hagyásával, |
| --- | --- |

(8)

A fenti megfontolásokra tekintettel helyénvalónak tűnik a határozat több szempontból történő felülvizsgálata, a túlzott hiány megszüntetésére irányuló határidő, valamint a hiány és az államadósságra vonatkozó korrekciós pálya változatlanul hagyásával,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2010/320/EU határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (2) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | Legalább a GDP 3,2 %-át kitevő költségvetési konszolidációs intézkedéseket épít be a 2011. évi költségvetés-tervezetbe (a 2010-ben végrehajtott intézkedésekből való átvitel figyelembevételével a GDP 4,3 %-a): az állam folyó termelőfelhasználásának csökkentése legalább 300 millió EUR összeggel a 2010. évi szinthez képest (a közigazgatás és a helyi önkormányzatok reformjából származó, e bekezdésben említett megtakarítások mellett); a nyugdíjak indexálásának befagyasztása (a cél 100 millió EUR összegű megtakarítás elérése); a nagy profitot termelő vállalkozásokra kivetett átmeneti válságadó (amely 2011-ben, 2012-ben és 2013-ban legalább 600 millió EUR további bevételt jelent); vélelmezett jövedelemre épülő adózás bevezetése az egyéni vállalkozókra vonatkozóan (amely 2011-ben legalább 400 millió EUR bevételt, majd 2012-ben és 2013-ban is legalább évi 100 millió EUR-t kitevő tovább növekvő bevételeket jelent); a héaalap szélesítése egyes, jelenleg adómentes szolgáltatások bevonásával és az áruk és szolgáltatások 30 %-ának a kedvezményes adósávból a fő adósávba történő áthelyezésével (1 milliárd EUR bevétel); a szén-dioxid-kibocsátás megadóztatása fokozatosan bevezetett környezetvédelmi adóval (2011-ben legalább 300 millió EUR bevétel); a közigazgatási reformra és a helyi önkormányzatok átszervezésére vonatkozó jogszabályok kormány általi végrehajtása (amelynek célja a költségek csökkentése 2011-ben legalább 500 millió EUR összeggel, majd 2012-ben és 2013-ban további 500-500 millió EUR összeggel); a hazai finanszírozású beruházások visszafogása (legalább 500 millió EUR összeggel) elsőbbséget adva az EU strukturális alapjaiból finanszírozott beruházási projekteknek; a földterület-használattal kapcsolatos szabálysértések rendezését célzó kezdeményezések (2011-től 2013-ig legalább 1 500 millió EUR bevétel, amelyből legalább 500 millió EUR 2011-ben várható); a szerencsejátékok engedélyeztetéséből származó bevételek beszedése (legalább 500 millió EUR az engedélyek értékesítéséből és 200 millió EUR a jogdíjakból); az ingatlanadó adóalapjának kiterjesztése az eszközértékek aktualizálásával (legalább 400 millió EUR további bevételt jelent); a természetbeni juttatások fokozottabb megadóztatása, többek között a gépjármű lízingdíjának megadóztatásával (legalább 150 millió EUR); luxuscikkek adójának növelése (legalább 100 millió EUR); engedély nélküli épületekre kivetett különadó (legalább évi 800 millió EUR összegű bevétel); továbbá, a közalkalmazottak számának csökkentése úgy, hogy a nyugdíjazással megüresedő álláshelyeknek csak 20 %-át töltik be (központi kormányzat, helyi önkormányzatok, társadalombiztosítási alapok, közvállalatok, állami ügynökségek és más közintézmények); A Bizottsággal folytatott konzultáció után hasonló mértékű költségvetési megtakarítást eredményező intézkedéseket is figyelembe lehet venni.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk (2) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

Legalább a GDP 3,2 %-át kitevő költségvetési konszolidációs intézkedéseket épít be a 2011. évi költségvetés-tervezetbe (a 2010-ben végrehajtott intézkedésekből való átvitel figyelembevételével a GDP 4,3 %-a): az állam folyó termelőfelhasználásának csökkentése legalább 300 millió EUR összeggel a 2010. évi szinthez képest (a közigazgatás és a helyi önkormányzatok reformjából származó, e bekezdésben említett megtakarítások mellett); a nyugdíjak indexálásának befagyasztása (a cél 100 millió EUR összegű megtakarítás elérése); a nagy profitot termelő vállalkozásokra kivetett átmeneti válságadó (amely 2011-ben, 2012-ben és 2013-ban legalább 600 millió EUR további bevételt jelent); vélelmezett jövedelemre épülő adózás bevezetése az egyéni vállalkozókra vonatkozóan (amely 2011-ben legalább 400 millió EUR bevételt, majd 2012-ben és 2013-ban is legalább évi 100 millió EUR-t kitevő tovább növekvő bevételeket jelent); a héaalap szélesítése egyes, jelenleg adómentes szolgáltatások bevonásával és az áruk és szolgáltatások 30 %-ának a kedvezményes adósávból a fő adósávba történő áthelyezésével (1 milliárd EUR bevétel); a szén-dioxid-kibocsátás megadóztatása fokozatosan bevezetett környezetvédelmi adóval (2011-ben legalább 300 millió EUR bevétel); a közigazgatási reformra és a helyi önkormányzatok átszervezésére vonatkozó jogszabályok kormány általi végrehajtása (amelynek célja a költségek csökkentése 2011-ben legalább 500 millió EUR összeggel, majd 2012-ben és 2013-ban további 500-500 millió EUR összeggel); a hazai finanszírozású beruházások visszafogása (legalább 500 millió EUR összeggel) elsőbbséget adva az EU strukturális alapjaiból finanszírozott beruházási projekteknek; a földterület-használattal kapcsolatos szabálysértések rendezését célzó kezdeményezések (2011-től 2013-ig legalább 1 500 millió EUR bevétel, amelyből legalább 500 millió EUR 2011-ben várható); a szerencsejátékok engedélyeztetéséből származó bevételek beszedése (legalább 500 millió EUR az engedélyek értékesítéséből és 200 millió EUR a jogdíjakból); az ingatlanadó adóalapjának kiterjesztése az eszközértékek aktualizálásával (legalább 400 millió EUR további bevételt jelent); a természetbeni juttatások fokozottabb megadóztatása, többek között a gépjármű lízingdíjának megadóztatásával (legalább 150 millió EUR); luxuscikkek adójának növelése (legalább 100 millió EUR); engedély nélküli épületekre kivetett különadó (legalább évi 800 millió EUR összegű bevétel); továbbá, a közalkalmazottak számának csökkentése úgy, hogy a nyugdíjazással megüresedő álláshelyeknek csak 20 %-át töltik be (központi kormányzat, helyi önkormányzatok, társadalombiztosítási alapok, közvállalatok, állami ügynökségek és más közintézmények); A Bizottsággal folytatott konzultáció után hasonló mértékű költségvetési megtakarítást eredményező intézkedéseket is figyelembe lehet venni.”

| 2. | A 2. cikk (2) bekezdésének b) pontját el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A 2. cikk (2) bekezdésének b) pontját el kell hagyni.

| 3. | A 2. cikk (2) bekezdésének f) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „f) | a központi közigazgatás és a meglévő szociális programok független felülvizsgálatainak megindítása;”. |
| --- | --- | --- |

3.

A 2. cikk (2) bekezdésének f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„f)

a központi közigazgatás és a meglévő szociális programok független felülvizsgálatainak megindítása;”.

| 4. | A 2. cikk (2) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:






  „j) | a közvállalatok átfogó központi nyilvántartásának létrehozása; |
| --- | --- | --- |

4.

A 2. cikk (2) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:

„j)

a közvállalatok átfogó központi nyilvántartásának létrehozása;

| k) | különös intézkedések ütemtervét tartalmazó cselekvési terv készítése egy központi közbeszerzési hatóság létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

k)

különös intézkedések ütemtervét tartalmazó cselekvési terv készítése egy központi közbeszerzési hatóság létrehozása érdekében;

| l) | a központi költségvetésből a vasúttársaságoknak a közszolgáltatási kötelezettség fejében fizetett hozzájárulásra vonatkozó 50 millió EUR összegű felső határ és azon alapelv bevezetéséről szóló jogszabály a 2011–2013 közötti időszakra vonatkozóan, amely szerint az állam nem nyújt további közvetlen vagy közvetett támogatást a vasúttársaságok számára; |
| --- | --- |

l)

a központi költségvetésből a vasúttársaságoknak a közszolgáltatási kötelezettség fejében fizetett hozzájárulásra vonatkozó 50 millió EUR összegű felső határ és azon alapelv bevezetéséről szóló jogszabály a 2011–2013 közötti időszakra vonatkozóan, amely szerint az állam nem nyújt további közvetlen vagy közvetett támogatást a vasúttársaságok számára;

| m) | a görög vasúttársaság üzleti tervének elkészítése. Az üzleti terv határozza meg, hogy 2011-től az üzemi tevékenységeket miként teszik nyereségessé, beleértve az értékcsökkenési költségek fedezését, és a veszteséget termelő vasútvonalak bezárását, a jegyárak emelését, valamint a fizetések és a személyzet létszámának csökkentését; részletes érzékenységvizsgálatot tartalmaz a kollektív szerződések eredményeire vonatkozó különböző forgatókönyvek szerinti munkaerőköltség-következményekre, és információkat tartalmaz a munkaerővel kapcsolatos lehetőségekről, valamint rendelkezik a holdingtársaság szerkezetátalakításáról, beleértve földterületek és egyéb eszközök értékesítését;”. |
| --- | --- |

m)

a görög vasúttársaság üzleti tervének elkészítése. Az üzleti terv határozza meg, hogy 2011-től az üzemi tevékenységeket miként teszik nyereségessé, beleértve az értékcsökkenési költségek fedezését, és a veszteséget termelő vasútvonalak bezárását, a jegyárak emelését, valamint a fizetések és a személyzet létszámának csökkentését; részletes érzékenységvizsgálatot tartalmaz a kollektív szerződések eredményeire vonatkozó különböző forgatókönyvek szerinti munkaerőköltség-következményekre, és információkat tartalmaz a munkaerővel kapcsolatos lehetőségekről, valamint rendelkezik a holdingtársaság szerkezetátalakításáról, beleértve földterületek és egyéb eszközök értékesítését;”.

| 5. | A 2. cikk (2) bekezdése a 2. cikk (3) bekezdésének c) pontjával megegyező n) ponttal egészül ki. |
| --- | --- |

5.

A 2. cikk (2) bekezdése a 2. cikk (3) bekezdésének c) pontjával megegyező n) ponttal egészül ki.

| 6. | A 2. cikk (2) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:






  „o) | a foglalkoztatás védelmére vonatkozó jogszabályok reformja az új munkavállalók próbaidejének egy évre való kiterjesztése, valamint az ideiglenes szerződések és a részmunkaidő fokozottabb igénybevételének megkönnyítése céljából; |
| --- | --- | --- |

6.

A 2. cikk (2) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:

„o)

a foglalkoztatás védelmére vonatkozó jogszabályok reformja az új munkavállalók próbaidejének egy évre való kiterjesztése, valamint az ideiglenes szerződések és a részmunkaidő fokozottabb igénybevételének megkönnyítése céljából;

| p) | a választott bírósági rendszer szabályozásának reformja, hogy lehetővé váljon a felek számára a választott bírósági eljárás megszakítása, ha nem értenek egyet a választott bíró javaslatával; |
| --- | --- |

p)

a választott bírósági rendszer szabályozásának reformja, hogy lehetővé váljon a felek számára a választott bírósági eljárás megszakítása, ha nem értenek egyet a választott bíró javaslatával;

| q) | a választott bírósági rendszer reformja annak biztosítása céljából, hogy átlátható és objektív kritériumok alapján működik független választott bírákból álló testületekkel, amelyek kormányzati befolyás nélkül hozzák határozataikat.” |
| --- | --- |

q)

a választott bírósági rendszer reformja annak biztosítása céljából, hogy átlátható és objektív kritériumok alapján működik független választott bírákból álló testületekkel, amelyek kormányzati befolyás nélkül hozzák határozataikat.”

| 7. | A 2. cikk (3) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a (2) bekezdés a) pontjában említett intézkedések végleges elfogadása;”. |
| --- | --- | --- |

7.

A 2. cikk (3) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a (2) bekezdés a) pontjában említett intézkedések végleges elfogadása;”.

| 8. | A 2. cikk (3) bekezdésének c) pontja a 2. cikk (2) bekezdésének n) pontja lesz. |
| --- | --- |

8.

A 2. cikk (3) bekezdésének c) pontja a 2. cikk (2) bekezdésének n) pontja lesz.

| 9. | A 2. cikk (3) bekezdésének d), e) és h) pontját el kell hagyni. |
| --- | --- |

9.

A 2. cikk (3) bekezdésének d), e) és h) pontját el kell hagyni.

| 10. | A 2. cikk (3) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:






  „m) | jogszabály, amely legalább 2014-ig megtiltja a helyi önkormányzatok számára a hiány felhalmozását; |
| --- | --- | --- |

10.

A 2. cikk (3) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:

„m)

jogszabály, amely legalább 2014-ig megtiltja a helyi önkormányzatok számára a hiány felhalmozását;

| n) | a nyugdíjkiadásokat érintő hosszú távú, a 2060-ig tartó időszakra vonatkozó időközi előrejelzések közzététele a főbb nyugdíjrendszereket (IKA, beleértve a közalkalmazottak nyugdíjrendszerét és az OGA és OAEE rendszereket is) érintő 2010. júliusi jogalkotási reformban meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

n)

a nyugdíjkiadásokat érintő hosszú távú, a 2060-ig tartó időszakra vonatkozó időközi előrejelzések közzététele a főbb nyugdíjrendszereket (IKA, beleértve a közalkalmazottak nyugdíjrendszerét és az OGA és OAEE rendszereket is) érintő 2010. júliusi jogalkotási reformban meghatározottak szerint;

| o) | technikai segítség igénybevétele nemzetközi szakértőktől az egészségügyi rendszer és a kórházirányítás eredményességének és hatékonyságának több szempontjával kapcsolatban, a hatékonyság növelése és a felesleges kiadások csökkentése céljából; |
| --- | --- |

o)

technikai segítség igénybevétele nemzetközi szakértőktől az egészségügyi rendszer és a kórházirányítás eredményességének és hatékonyságának több szempontjával kapcsolatban, a hatékonyság növelése és a felesleges kiadások csökkentése céljából;

| p) | 3 EUR mértékű díj kivetése a közkórházak által nyújtott járóbeteg-ellátás igénybevételére.” |
| --- | --- |

p)

3 EUR mértékű díj kivetése a közkórházak által nyújtott járóbeteg-ellátás igénybevételére.”

| 11. | A 2. cikk (4) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „b) | a nyugdíjkiadásokat érintő hosszú távú, a 2060-ig tartó időszakra vonatkozó átfogó előrejelzések közzététele a jogszabályok 2010. júliusi reformjában meghatározottak szerint. Az előrejelzéseknek a nemzeti pénztárfelügyelet által gyűjtött és elemzett átfogó adatok alapján ki kell terjedniük a kiegészítő nyugdíjrendszerekre is. A Gazdaságpolitikai Bizottsága végzi el az előrejelzések szakértői értékelését és érvényesítését.” |
| --- | --- | --- |

11.

A 2. cikk (4) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„b)

a nyugdíjkiadásokat érintő hosszú távú, a 2060-ig tartó időszakra vonatkozó átfogó előrejelzések közzététele a jogszabályok 2010. júliusi reformjában meghatározottak szerint. Az előrejelzéseknek a nemzeti pénztárfelügyelet által gyűjtött és elemzett átfogó adatok alapján ki kell terjedniük a kiegészítő nyugdíjrendszerekre is. A Gazdaságpolitikai Bizottsága végzi el az előrejelzések szakértői értékelését és érvényesítését.”

| 12. | A 2. cikk (5) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a központi közigazgatás és a szociális programok független funkcionális felülvizsgálatai első szakaszának következtetéseit végrehajtó intézkedések;”. |
| --- | --- | --- |

12.

A 2. cikk (5) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a központi közigazgatás és a szociális programok független funkcionális felülvizsgálatai első szakaszának következtetéseit végrehajtó intézkedések;”.

| 13. | A 2. cikk (5) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:






  „d) | a nyugdíjrendszer fő paramétereit felülvizsgáló jogszabály, hogy a GDP 2,5 % -ára korlátozza a közszféra nyugdíjkiadásait a 2010–2060 közötti időszakban, amennyiben a (3) bekezdés n) pontjában és a (4) bekezdés b) pontjában említett hosszú távú előrejelzések szerint az állami nyugdíjkiadások várható emelkedése meghaladja ezt az összeget; |
| --- | --- | --- |

13.

A 2. cikk (5) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:

„d)

a nyugdíjrendszer fő paramétereit felülvizsgáló jogszabály, hogy a GDP 2,5 % -ára korlátozza a közszféra nyugdíjkiadásait a 2010–2060 közötti időszakban, amennyiben a (3) bekezdés n) pontjában és a (4) bekezdés b) pontjában említett hosszú távú előrejelzések szerint az állami nyugdíjkiadások várható emelkedése meghaladja ezt az összeget;

| e) | a kiegészítő állami nyugdíjrendszerek működésének felülvizsgálata a kiadások stabilizálása és annak érdekében, hogy e rendszerek költségvetési hatása semleges legyen; |
| --- | --- |

e)

a kiegészítő állami nyugdíjrendszerek működésének felülvizsgálata a kiadások stabilizálása és annak érdekében, hogy e rendszerek költségvetési hatása semleges legyen;

| f) | a nehéz és különösen nehéz szakmák jegyzékének felülvizsgálata annak érdekében, hogy az a munkaerő legfeljebb 10 %-ára terjedjen ki; a nehéz és különösen nehéz szakmák új jegyzéke 2011. július 1-jétől lép hatályba minden jelenlegi és jövőbeni munkavállalóra vonatkozóan; |
| --- | --- |

f)

a nehéz és különösen nehéz szakmák jegyzékének felülvizsgálata annak érdekében, hogy az a munkaerő legfeljebb 10 %-ára terjedjen ki; a nehéz és különösen nehéz szakmák új jegyzéke 2011. július 1-jétől lép hatályba minden jelenlegi és jövőbeni munkavállalóra vonatkozóan;

| g) | a közbeszerzési rendszer reformjának végrehajtása a cselekvési tervben meghatározottak szerint.” |
| --- | --- |

g)

a közbeszerzési rendszer reformjának végrehajtása a cselekvési tervben meghatározottak szerint.”

| 14. | A 4. cikk (7) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „c) | a központi közigazgatás és a szociális programok független funkcionális felülvizsgálatai második szakaszának következtetéseit végrehajtó intézkedések.” |
| --- | --- | --- |

14.

A 4. cikk (7) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„c)

a központi közigazgatás és a szociális programok független funkcionális felülvizsgálatai második szakaszának következtetéseit végrehajtó intézkedések.”

| 15. | A 4. cikk (2) bekezdésének g) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „g) | a kifizetendő kormányzati kiadások, a késedelmes tételek meghatározásával;”. |
| --- | --- | --- |

15.

A 4. cikk (2) bekezdésének g) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„g)

a kifizetendő kormányzati kiadások, a késedelmes tételek meghatározásával;”.

2. cikk

Ez a határozat az erről szóló értesítés napján lép hatályba.

3. cikk

E határozat címzettje a Görög Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

D. REYNDERS

---

(1)  HL L 145., 2010.6.11., 6. o.

1

---