# Euroopan unionin L 298/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.298.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 298 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta16. marraskuuta 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.298.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 298

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta16. marraskuuta 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU) N:o 1032/2010, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, Norsunluurannikolle annettavan sotilaalliseen toimintaan liittyvän avun rajoittamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 174/2005 muuttamisesta | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1033/2010, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, asetuksen (EY) N:o 1505/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse lammas- ja vuohieläinten tunnistamisen ja rekisteröinnin yhteydessä suoritettavien tarkastusten tuloksia koskevista jäsenvaltioiden vuotuisista kertomuksista (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1034/2010, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, asetuksen (EY) N:o 1082/2003 muuttamisesta nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintivaatimuksia koskevien tarkastusten osalta (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1035/2010, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan melamiinin tuonnissa | 10 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1036/2010, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta | 27 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 1037/2010, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 44 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 1038/2010, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, vilja-alalla 16 päivästä marraskuuta 2010 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta | 46 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 1039/2010, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 49 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2010/690/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 4 päivänä elokuuta 2010, valtiontuesta C 40/08 (ex N 163/08), jonka Puola on toteuttanut PZL Hydral S.A.:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 5406)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2010/691/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, poikkeuksen myöntämisestä Tšekille Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä tehdyn päätöksen 2006/679/EY soveltamisesta Strančicen ja České Budějovicen välisellä radalla
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 7789) | 85 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU) N:o 1032/2010, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, Norsunluurannikolle annettavan sotilaalliseen toimintaan liittyvän avun rajoittamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 174/2005 muuttamisesta

1

*

Komission asetus (EU) N:o 1033/2010, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, asetuksen (EY) N:o 1505/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse lammas- ja vuohieläinten tunnistamisen ja rekisteröinnin yhteydessä suoritettavien tarkastusten tuloksia koskevista jäsenvaltioiden vuotuisista kertomuksista (
  1
  )

1

5

*

Komission asetus (EU) N:o 1034/2010, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, asetuksen (EY) N:o 1082/2003 muuttamisesta nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintivaatimuksia koskevien tarkastusten osalta (
  1
  )

1

7

*

Komission asetus (EU) N:o 1035/2010, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan melamiinin tuonnissa

10

*

Komission asetus (EU) N:o 1036/2010, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta

27

Komission asetus (EU) N:o 1037/2010, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

44

Komission asetus (EU) N:o 1038/2010, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, vilja-alalla 16 päivästä marraskuuta 2010 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

46

Komission asetus (EU) N:o 1039/2010, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

49

PÄÄTÖKSET

2010/690/EU

*

Komission päätös, annettu 4 päivänä elokuuta 2010, valtiontuesta C 40/08 (ex N 163/08), jonka Puola on toteuttanut PZL Hydral S.A.:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 5406)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 5406)

1

51

2010/691/EU

*

Komission päätös, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, poikkeuksen myöntämisestä Tšekille Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä tehdyn päätöksen 2006/679/EY soveltamisesta Strančicen ja České Budějovicen välisellä radalla
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 7789)

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 7789)

85

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan komission asetus (EU) N:o 1015/2010, annettu 10 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta kotitalouksien pyykinpesukoneiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 293, 11.11.2010) | 87 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan komission asetus (EU) N:o 1015/2010, annettu 10 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta kotitalouksien pyykinpesukoneiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 293, 11.11.2010)

(EUVL L 293, 11.11.2010)

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 16.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1032/2010,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2010,

Norsunluurannikolle annettavan sotilaalliseen toimintaan liittyvän avun rajoittamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 174/2005 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 215 artiklan,

ottaa huomioon Norsunluurannikkoon kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden jatkamisesta 29 päivänä lokakuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/656/YUTP (1),

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan sekä Euroopan komission yhteisen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Norsunluurannikolle annettavan sotilaalliseen toimintaan liittyvän avun rajoittamisesta 31 päivänä tammikuuta 2005 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 174/2005 (2) säädetään sellaisten tarvikkeiden vientikiellosta, joita voidaan käyttää kansallisissa tukahduttamistoimissa, ja tietyn teknisen avun, rahoituksen ja rahoitustuen kiellosta. Nämä rajoitukset vahvistettiin Norsunluurannikkoon kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä 13 päivänä joulukuuta 2004 hyväksytyn neuvoston yhteisen kannan 2004/852/YUTP (3) mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Norsunluurannikolle annettavan sotilaalliseen toimintaan liittyvän avun rajoittamisesta 31 päivänä tammikuuta 2005 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 174/2005 (2) säädetään sellaisten tarvikkeiden vientikiellosta, joita voidaan käyttää kansallisissa tukahduttamistoimissa, ja tietyn teknisen avun, rahoituksen ja rahoitustuen kiellosta. Nämä rajoitukset vahvistettiin Norsunluurannikkoon kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä 13 päivänä joulukuuta 2004 hyväksytyn neuvoston yhteisen kannan 2004/852/YUTP (3) mukaisesti.

| (2) | Kun otetaan huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston 15 päivänä lokakuuta 2010 antama päätöslauselma 1946 (2010) sekä päätös 2010/656/YUTP, asetusta (EY) N:o 174/2005 on muutettava siten, että sallitaan ei-tappavien tarvikkeiden vienti ja sellaisten ei-tappavien tarvikkeiden vienti, joita voidaan käyttää kansallisissa tukahduttamistoimissa, kun kyseisten tarvikkeiden tarkoituksena on pelkästään auttaa Norsunluurannikon turvallisuusjoukkoja käyttämään vain asianmukaista ja oikeasuhteista voimaa yleisen järjestyksen ylläpidossa, sekä tällaisiin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun, rahoituksen ja rahoitustuen myöntäminen. |
| --- | --- |

(2)

Kun otetaan huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston 15 päivänä lokakuuta 2010 antama päätöslauselma 1946 (2010) sekä päätös 2010/656/YUTP, asetusta (EY) N:o 174/2005 on muutettava siten, että sallitaan ei-tappavien tarvikkeiden vienti ja sellaisten ei-tappavien tarvikkeiden vienti, joita voidaan käyttää kansallisissa tukahduttamistoimissa, kun kyseisten tarvikkeiden tarkoituksena on pelkästään auttaa Norsunluurannikon turvallisuusjoukkoja käyttämään vain asianmukaista ja oikeasuhteista voimaa yleisen järjestyksen ylläpidossa, sekä tällaisiin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun, rahoituksen ja rahoitustuen myöntäminen.

| (3) | Luettelo tarvikkeista, joita voidaan käyttää kansallisissa tukahduttamistoimissa, olisi saatettava ajan tasalle asiantuntijoiden antamien suositusten mukaisesti ja ottaen huomioon tiettyjen sellaisten tavaroiden kaupasta, joita voi käyttää kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon, kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rankaisemiseen, 27 päivänä kesäkuuta 2005 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1236/2005 (4). |
| --- | --- |

(3)

Luettelo tarvikkeista, joita voidaan käyttää kansallisissa tukahduttamistoimissa, olisi saatettava ajan tasalle asiantuntijoiden antamien suositusten mukaisesti ja ottaen huomioon tiettyjen sellaisten tavaroiden kaupasta, joita voi käyttää kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon, kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rankaisemiseen, 27 päivänä kesäkuuta 2005 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1236/2005 (4).

| (4) | On aiheellista saattaa unionin toimivaltaa koskeva artikla ajan tasalle lainsäädännön viimeaikaisen valmistelukäytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista saattaa unionin toimivaltaa koskeva artikla ajan tasalle lainsäädännön viimeaikaisen valmistelukäytännön mukaisesti.

| (5) | Asetus (EY) N:o 174/2005 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(5)

Asetus (EY) N:o 174/2005 olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 174/2005 seuraavasti:

| 1. | Korvataan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, siinä mainittuja kieltoja ei sovelleta






  a) | aseisiin ja niihin liittyviin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun, rahoituksen ja rahoitustuen myöntämiseen, jos kyseinen apu tai kyseiset palvelut on tarkoitettu yksinomaan Yhdistyneiden Kansakuntien Norsunluurannikolla toteutettavan operaation ja sitä tukevien ranskalaisten joukkojen tukemiseen ja käyttöön, |
| --- | --- | --- |

1.

Korvataan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, siinä mainittuja kieltoja ei sovelleta

a)

aseisiin ja niihin liittyviin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun, rahoituksen ja rahoitustuen myöntämiseen, jos kyseinen apu tai kyseiset palvelut on tarkoitettu yksinomaan Yhdistyneiden Kansakuntien Norsunluurannikolla toteutettavan operaation ja sitä tukevien ranskalaisten joukkojen tukemiseen ja käyttöön,

| b) | pelkästään humanitaariseen tai suojaavaan käyttöön tarkoitettuihin ei-tappaviin puolustustarvikkeisiin, mukaan lukien EU:n, YK:n, Afrikan unionin ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) kriisinhallintaoperaatioihin tarkoitetut tällaiset tarvikkeet, liittyvän teknisen avun myöntämiseen, kun myös pakotekomitea on ennakolta hyväksynyt tällaisen toiminnan, |
| --- | --- |

b)

pelkästään humanitaariseen tai suojaavaan käyttöön tarkoitettuihin ei-tappaviin puolustustarvikkeisiin, mukaan lukien EU:n, YK:n, Afrikan unionin ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) kriisinhallintaoperaatioihin tarkoitetut tällaiset tarvikkeet, liittyvän teknisen avun myöntämiseen, kun myös pakotekomitea on ennakolta hyväksynyt tällaisen toiminnan,

| c) | pelkästään humanitaariseen tai suojaavaan käyttöön tarkoitettuihin ei-tappaviin puolustustarvikkeisiin, mukaan lukien EU:n, YK:n, Afrikan unionin ja ECOWASin kriisinhallintaoperaatioihin tarkoitetut tällaiset tarvikkeet, liittyvän rahoituksen ja rahoitustuen myöntämiseen, |
| --- | --- |

c)

pelkästään humanitaariseen tai suojaavaan käyttöön tarkoitettuihin ei-tappaviin puolustustarvikkeisiin, mukaan lukien EU:n, YK:n, Afrikan unionin ja ECOWASin kriisinhallintaoperaatioihin tarkoitetut tällaiset tarvikkeet, liittyvän rahoituksen ja rahoitustuen myöntämiseen,

| d) | sellaisiin aseisiin ja niihin liittyviin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun myöntämiseen, jotka on tarkoitettu pelkästään Linas-Marcoussis’n sopimuksen 3 kohdan f alakohdassa tarkoitetun puolustusvoimien ja turvallisuusjoukkojen uudelleenjärjestelyprosessin tueksi tai siinä käytettäväksi, kun myös pakotekomitea on ennakolta hyväksynyt tällaisen toiminnan, |
| --- | --- |

d)

sellaisiin aseisiin ja niihin liittyviin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun myöntämiseen, jotka on tarkoitettu pelkästään Linas-Marcoussis’n sopimuksen 3 kohdan f alakohdassa tarkoitetun puolustusvoimien ja turvallisuusjoukkojen uudelleenjärjestelyprosessin tueksi tai siinä käytettäväksi, kun myös pakotekomitea on ennakolta hyväksynyt tällaisen toiminnan,

| e) | sellaisiin aseisiin ja niihin liittyviin tarvikkeisiin liittyvän rahoituksen ja rahoitustuen myöntämiseen, jotka on tarkoitettu pelkästään Linas-Marcoussis’n sopimuksen 3 kohdan f alakohdassa tarkoitetun puolustusvoimien ja turvallisuusjoukkojen uudelleenjärjestelyprosessin tueksi tai siinä käytettäväksi, |
| --- | --- |

e)

sellaisiin aseisiin ja niihin liittyviin tarvikkeisiin liittyvän rahoituksen ja rahoitustuen myöntämiseen, jotka on tarkoitettu pelkästään Linas-Marcoussis’n sopimuksen 3 kohdan f alakohdassa tarkoitetun puolustusvoimien ja turvallisuusjoukkojen uudelleenjärjestelyprosessin tueksi tai siinä käytettäväksi,

| f) | sellaisten tarvikkeiden myyntiin tai toimituksiin, jotka siirretään tai viedään Norsunluurannikolle väliaikaisesti kansainvälisen lainsäädännön mukaisesti toimia toteuttavan valtion joukoille ja joiden ainoana ja välittömänä tarkoituksena on helpottaa kyseisen valtion kansalaisten ja niiden kansalaisten evakuointia, joiden osalta kyseinen valtio on vastuussa konsulitoiminnasta Norsunluurannikolla, kun kyseisistä toimista on ilmoitettu ennakolta myös pakotekomitealle, |
| --- | --- |

f)

sellaisten tarvikkeiden myyntiin tai toimituksiin, jotka siirretään tai viedään Norsunluurannikolle väliaikaisesti kansainvälisen lainsäädännön mukaisesti toimia toteuttavan valtion joukoille ja joiden ainoana ja välittömänä tarkoituksena on helpottaa kyseisen valtion kansalaisten ja niiden kansalaisten evakuointia, joiden osalta kyseinen valtio on vastuussa konsulitoiminnasta Norsunluurannikolla, kun kyseisistä toimista on ilmoitettu ennakolta myös pakotekomitealle,

| g) | sellaisiin ei-tappaviin puolustustarvikkeisiin, joiden tarkoituksena on pelkästään auttaa Norsunluurannikon turvallisuusjoukkoja käyttämään vain asianmukaista ja oikeasuhteista voimaa yleisen järjestyksen ylläpidossa, liittyvän teknisen avun, rahoituksen ja rahoitustuen myöntämiseen.”. |
| --- | --- |

g)

sellaisiin ei-tappaviin puolustustarvikkeisiin, joiden tarkoituksena on pelkästään auttaa Norsunluurannikon turvallisuusjoukkoja käyttämään vain asianmukaista ja oikeasuhteista voimaa yleisen järjestyksen ylläpidossa, liittyvän teknisen avun, rahoituksen ja rahoitustuen myöntämiseen.”.

| 2. | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”4 a artikla
  1.   Poiketen siitä, mitä 3 artiklassa säädetään, viejän tai palvelujen tarjoajan sijoittautumisjäsenvaltion liitteessä II mainittu toimivaltainen viranomainen voi antaa asianmukaisiksi katsomiensa ehdoin luvan liitteessä I lueteltujen ei-tappavien tarvikkeiden myyntiin, toimitukseen, siirtoon tai vientiin tai tällaisiin ei-tappaviin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun, rahoituksen tai rahoitustuen myöntämiseen todettuaan, että kyseisten ei-tappavien tarvikkeiden tarkoituksena on pelkästään auttaa Norsunluurannikon turvallisuusjoukkoja käyttämään vain asianmukaista ja oikeasuhteista voimaa yleisen järjestyksen ylläpidossa.
  2.   Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle kaikista 1 kohdan nojalla annetuista luvista.
  3.   Lupaa ei anneta, jos kyse on jo tapahtuneesta toiminnasta.”. |
| --- | --- |

2.

Lisätään artikla seuraavasti:

”4 a artikla

1.   Poiketen siitä, mitä 3 artiklassa säädetään, viejän tai palvelujen tarjoajan sijoittautumisjäsenvaltion liitteessä II mainittu toimivaltainen viranomainen voi antaa asianmukaisiksi katsomiensa ehdoin luvan liitteessä I lueteltujen ei-tappavien tarvikkeiden myyntiin, toimitukseen, siirtoon tai vientiin tai tällaisiin ei-tappaviin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun, rahoituksen tai rahoitustuen myöntämiseen todettuaan, että kyseisten ei-tappavien tarvikkeiden tarkoituksena on pelkästään auttaa Norsunluurannikon turvallisuusjoukkoja käyttämään vain asianmukaista ja oikeasuhteista voimaa yleisen järjestyksen ylläpidossa.

2.   Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle kaikista 1 kohdan nojalla annetuista luvista.

3.   Lupaa ei anneta, jos kyse on jo tapahtuneesta toiminnasta.”.

| 3. | Korvataan 9 artikla seuraavasti:
  ”9 artikla
  Tätä asetusta sovelletaan






  a) | unionin alueella, sen ilmatila mukaan lukien; |
| --- | --- | --- |

3.

Korvataan 9 artikla seuraavasti:

”9 artikla

Tätä asetusta sovelletaan

a)

unionin alueella, sen ilmatila mukaan lukien;

| b) | jäsenvaltion lainkäyttövallan alaisessa ilma-aluksessa tai muussa aluksessa; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltion lainkäyttövallan alaisessa ilma-aluksessa tai muussa aluksessa;

| c) | unionin alueella tai missä tahansa muualla olevaan jäsenvaltion kansalaiseen; |
| --- | --- |

c)

unionin alueella tai missä tahansa muualla olevaan jäsenvaltion kansalaiseen;

| d) | oikeushenkilöön, yhteisöön tai elimeen, joka on perustettu tai muodostettu jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

oikeushenkilöön, yhteisöön tai elimeen, joka on perustettu tai muodostettu jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti;

| e) | oikeushenkilöön, yhteisöön tai elimeen sellaisen liiketoiminnan osalta, joka tapahtuu kokonaan tai osittain unionin alueella.”. |
| --- | --- |

e)

oikeushenkilöön, yhteisöön tai elimeen sellaisen liiketoiminnan osalta, joka tapahtuu kokonaan tai osittain unionin alueella.”.

| 4. | Korvataan liite I tämän asetuksen liitteessä olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

4.

Korvataan liite I tämän asetuksen liitteessä olevalla tekstillä.

| 5. | Korvataan liitteen II otsikko seuraavasti: |
| --- | --- |

5.

Korvataan liitteen II otsikko seuraavasti:

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 29 päivänä lokakuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

S. VANACKERE

---

(1)  EUVL L 285, 30.10.2010, s. 28.

1

(2)  EUVL L 29, 2.2.2005, s. 5.

2

(3)  EUVL L 368, 15.12.2004, s. 50.

3

(4)  EUVL L 200, 30.7.2005, s. 1.

4

---

LIITE

”LIITE I

Luettelo 3 ja 4 a artiklassa tarkoitetuista tarvikkeista, joita voidaan käyttää kansallisissa tukahduttamistoimissa

| 1. | Seuraavat ampuma-aseet, ampumatarvikkeet ja niihin liittyvät tarvikkeet:






  1.1 | ampuma-aseet, jotka eivät kuulu Euroopan unionin yhteisen puolustustarvikeluettelon (1), jäljempänä ’EU:n yhteinen puolustustarvikeluettelo’, ML 1 ja ML 2 kohdissa valvonnan alaisiksi asetettuihin tuotteisiin; |
| --- | --- | --- |

1.

Seuraavat ampuma-aseet, ampumatarvikkeet ja niihin liittyvät tarvikkeet:

1.1

ampuma-aseet, jotka eivät kuulu Euroopan unionin yhteisen puolustustarvikeluettelon (1), jäljempänä ’EU:n yhteinen puolustustarvikeluettelo’, ML 1 ja ML 2 kohdissa valvonnan alaisiksi asetettuihin tuotteisiin;

| 1.2 | ampumatarvikkeet, jotka on erityisesti suunniteltu 1.1 kohdassa lueteltuja ampuma-aseita varten, sekä niihin erityisesti suunnitellut osat; |
| --- | --- |

1.2

ampumatarvikkeet, jotka on erityisesti suunniteltu 1.1 kohdassa lueteltuja ampuma-aseita varten, sekä niihin erityisesti suunnitellut osat;

| 1.3 | aseiden tähtäimet, jotka eivät kuulu EU:n yhteisessä puolustustarvikeluettelossa valvonnan alaisiksi asetettuihin tuotteisiin. |
| --- | --- |

1.3

aseiden tähtäimet, jotka eivät kuulu EU:n yhteisessä puolustustarvikeluettelossa valvonnan alaisiksi asetettuihin tuotteisiin.

| 2. | Pommit ja kranaatit, jotka eivät kuulu EU:n yhteisessä puolustustarvikeluettelossa valvonnan alaisiksi asetettuihin tuotteisiin. |
| --- | --- |

2.

Pommit ja kranaatit, jotka eivät kuulu EU:n yhteisessä puolustustarvikeluettelossa valvonnan alaisiksi asetettuihin tuotteisiin.

| 3. | Seuraavat ajoneuvot:






  3.1 | vesitykillä varustetut ajoneuvot, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu mellakantorjuntaa varten; |
| --- | --- | --- |

3.

Seuraavat ajoneuvot:

3.1

vesitykillä varustetut ajoneuvot, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu mellakantorjuntaa varten;

| 3.2 | ajoneuvot, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sähköistettäviksi hyökkääjän torjumista varten; |
| --- | --- |

3.2

ajoneuvot, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sähköistettäviksi hyökkääjän torjumista varten;

| 3.3 | ajoneuvot, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu esteiden poistamista varten, ballistisesti suojatut rakennuskoneet mukaan lukien; |
| --- | --- |

3.3

ajoneuvot, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu esteiden poistamista varten, ballistisesti suojatut rakennuskoneet mukaan lukien;

| 3.4 | ajoneuvot, jotka on erityisesti suunniteltu vankien ja/tai pidätettyjen kuljettamista tai siirtämistä varten; |
| --- | --- |

3.4

ajoneuvot, jotka on erityisesti suunniteltu vankien ja/tai pidätettyjen kuljettamista tai siirtämistä varten;

| 3.5 | ajoneuvot, jotka on erityisesti suunniteltu siirrettävien esteiden kuljettamista varten; |
| --- | --- |

3.5

ajoneuvot, jotka on erityisesti suunniteltu siirrettävien esteiden kuljettamista varten;

| 3.6 | edellä 3.1–3.5 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen osat, jotka on erityisesti suunniteltu mellakantorjuntaa varten.







  Huom. 1: | Tämä kohta ei koske ajoneuvoja, jotka on erityisesti suunniteltu palontorjuntaa varten. |
| --- | --- | --- |

3.6

edellä 3.1–3.5 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen osat, jotka on erityisesti suunniteltu mellakantorjuntaa varten.

Huom. 1:

| Huom. 2: | Edellä 3.5. kohdassa termillä ’ajoneuvot’ tarkoitetaan myös perävaunuja. |
| --- | --- |

Huom. 2:

| 4. | Seuraavat räjähdysaineet ja niihin liittyvät tarvikkeet:






  4.1 | laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu räjähteiden laukaisemiseen sähköisesti tai muutoin kuin sähköisesti, mukaan luettuina laukaisulaitteet, nallit, sytyttimet, vahvistimet ja sytytyslangat, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat; paitsi laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu tiettyyn kaupalliseen käyttöön, johon kuuluu sellaisten laitteiden tai välineiden räjähdyksen avulla tapahtuva käynnistys tai käyttö, joiden tarkoituksena ei ole räjähdysten tuottaminen (esim. autojen turvatyynyjen täyttöpumput, sprinklereiden käynnistimien sähkösuojaimet); |
| --- | --- | --- |

4.

Seuraavat räjähdysaineet ja niihin liittyvät tarvikkeet:

4.1

laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu räjähteiden laukaisemiseen sähköisesti tai muutoin kuin sähköisesti, mukaan luettuina laukaisulaitteet, nallit, sytyttimet, vahvistimet ja sytytyslangat, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat; paitsi laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu tiettyyn kaupalliseen käyttöön, johon kuuluu sellaisten laitteiden tai välineiden räjähdyksen avulla tapahtuva käynnistys tai käyttö, joiden tarkoituksena ei ole räjähdysten tuottaminen (esim. autojen turvatyynyjen täyttöpumput, sprinklereiden käynnistimien sähkösuojaimet);

| 4.2 | suoraan leikkaavat räjähdysainelataukset, jotka eivät kuulu EU:n yhteisessä puolustustarvikeluettelossa valvonnan alaisiksi asetettuihin tuotteisiin; |
| --- | --- |

4.2

suoraan leikkaavat räjähdysainelataukset, jotka eivät kuulu EU:n yhteisessä puolustustarvikeluettelossa valvonnan alaisiksi asetettuihin tuotteisiin;

| 4.3 | seuraavat muut räjähteet, jotka eivät kuulu EU:n yhteisessä puolustustarvikeluettelossa valvonnan alaisiksi asetettuihin tuotteisiin, ja samankaltaiset aineet:






  a) | amatoli; |
| --- | --- | --- |

4.3

seuraavat muut räjähteet, jotka eivät kuulu EU:n yhteisessä puolustustarvikeluettelossa valvonnan alaisiksi asetettuihin tuotteisiin, ja samankaltaiset aineet:

a)

amatoli;

| b) | nitroselluloosa (jossa on yli 12,5 % typpeä); |
| --- | --- |

b)

nitroselluloosa (jossa on yli 12,5 % typpeä);

| c) | nitroglykoli; |
| --- | --- |

c)

nitroglykoli;

| d) | pentaerytritolitetranitraatti (PETN); |
| --- | --- |

d)

pentaerytritolitetranitraatti (PETN);

| e) | pikryylikloridi; |
| --- | --- |

e)

pikryylikloridi;

| f) | 2,4,6-trinitrotolueeni (TNT). |
| --- | --- |

f)

2,4,6-trinitrotolueeni (TNT).

| 5. | Seuraavat suojavarusteet, jotka eivät kuulu EU:n yhteisen puolustustarvikeluettelon ML 13 kohdassa valvonnan alaisiksi asetettuihin tuotteisiin:






  5.1 | luodinkestävät ja/tai viiltosuojatut liivit; |
| --- | --- | --- |

5.

Seuraavat suojavarusteet, jotka eivät kuulu EU:n yhteisen puolustustarvikeluettelon ML 13 kohdassa valvonnan alaisiksi asetettuihin tuotteisiin:

5.1

luodinkestävät ja/tai viiltosuojatut liivit;

| 5.2 | luodin- ja/tai sirpaleenkestävät kypärät, mellakkakypärät, mellakkakilvet ja luodinkestävät kilvet.







  Huom. | Tämä kohta ei aseta valvonnanalaiseksi:






  — | tarvikkeita, jotka on erityisesti suunniteltu urheiluun; |
| --- | --- | --- | --- |

5.2

luodin- ja/tai sirpaleenkestävät kypärät, mellakkakypärät, mellakkakilvet ja luodinkestävät kilvet.

Huom.

—

tarvikkeita, jotka on erityisesti suunniteltu urheiluun;

| — | tarvikkeita, jotka on erityisesti suunniteltu työturvallisuutta koskevien vaatimusten täyttämistä varten. |
| --- | --- |

—

tarvikkeita, jotka on erityisesti suunniteltu työturvallisuutta koskevien vaatimusten täyttämistä varten.

| 6. | Muut kuin EU:n yhteisen puolustustarvikeluettelon ML 14 kohdassa valvonnan alaisiksi asetetut simulaattorit, jotka on tarkoitettu ampuma-aseiden käyttökoulutusta varten, ja niitä varten erityisesti suunnitellut ohjelmistot. |
| --- | --- |

6.

Muut kuin EU:n yhteisen puolustustarvikeluettelon ML 14 kohdassa valvonnan alaisiksi asetetut simulaattorit, jotka on tarkoitettu ampuma-aseiden käyttökoulutusta varten, ja niitä varten erityisesti suunnitellut ohjelmistot.

| 7. | Muut kuin EU:n yhteisessä puolustustarvikeluettelossa valvonnan alaisiksi asetetut pimeänäkö- ja lämpökuvalaitteet sekä kuvanvahvistusputket. |
| --- | --- |

7.

Muut kuin EU:n yhteisessä puolustustarvikeluettelossa valvonnan alaisiksi asetetut pimeänäkö- ja lämpökuvalaitteet sekä kuvanvahvistusputket.

| 8. | Partateräpiikkilangat. |
| --- | --- |

8.

Partateräpiikkilangat.

| 9. | Sotilas- ja taisteluveitset sekä pistimet, joiden terän pituus on yli 10 cm. |
| --- | --- |

9.

Sotilas- ja taisteluveitset sekä pistimet, joiden terän pituus on yli 10 cm.

| 10. | Tuotantolaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu tässä luettelossa lueteltuja tarvikkeita varten. |
| --- | --- |

10.

Tuotantolaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu tässä luettelossa lueteltuja tarvikkeita varten.

| 11. | Erityisteknologia, joka on tarkoitettu tässä luettelossa lueteltujen tarvikkeiden kehittämistä, valmistamista ja käyttöä varten.”. |
| --- | --- |

11.

Erityisteknologia, joka on tarkoitettu tässä luettelossa lueteltujen tarvikkeiden kehittämistä, valmistamista ja käyttöä varten.”.

---

(1)  EUVL C 69, 18.3.2010, s. 19.

1

---

| 16.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/5

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1033/2010,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2010,

asetuksen (EY) N:o 1505/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse lammas- ja vuohieläinten tunnistamisen ja rekisteröinnin yhteydessä suoritettavien tarkastusten tuloksia koskevista jäsenvaltioiden vuotuisista kertomuksista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon lammas- ja vuohieläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 ja direktiivien 92/102/ETY ja 64/432/ETY muuttamisesta 17 päivänä joulukuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 21/2004 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan ja toisen alakohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 21/2004 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse lammas- ja vuohieläinten tunnistamisen ja rekisteröinnin yhteydessä suoritettavista vähimmäistarkastuksista 11 päivänä lokakuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1505/2006 (2) säädetään, että jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuksia todentaakseen, noudattavatko eläinten pitäjät asetuksessa (EY) N:o 21/2004 säädettyjä vaatimuksia. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 21/2004 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse lammas- ja vuohieläinten tunnistamisen ja rekisteröinnin yhteydessä suoritettavista vähimmäistarkastuksista 11 päivänä lokakuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1505/2006 (2) säädetään, että jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuksia todentaakseen, noudattavatko eläinten pitäjät asetuksessa (EY) N:o 21/2004 säädettyjä vaatimuksia.

| (2) | Lisäksi asetuksessa (EY) N:o 1505/2006 säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain kyseisen asetuksen liitteessä esitetyn mallin mukainen vuosikertomus edellisen vuotuisen tarkastusjakson aikana suoritettujen tarkastusten tuloksista. |
| --- | --- |

(2)

Lisäksi asetuksessa (EY) N:o 1505/2006 säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain kyseisen asetuksen liitteessä esitetyn mallin mukainen vuosikertomus edellisen vuotuisen tarkastusjakson aikana suoritettujen tarkastusten tuloksista.

| (3) | Vuosikertomukseen tarvittavien tietojen keräämisen olisi oltava riittävää ja oikeassa suhteessa tavoitteisiin. Jotta raportointi olisi paremmin kohdennettua ja tarkoituksenmukaisempaa, eräitä asetuksessa (EY) N:o 1505/2006 asetettuja vaatimuksia ja kyseisen asetuksen liitteessä esitettyä kertomusmallia olisi yksinkertaistettava siten, että oleelliset tiedot tarkastusten toimeenpanosta saadaan entistä paremmin ja vältetään tarpeetonta hallinnollista rasitusta. |
| --- | --- |

(3)

Vuosikertomukseen tarvittavien tietojen keräämisen olisi oltava riittävää ja oikeassa suhteessa tavoitteisiin. Jotta raportointi olisi paremmin kohdennettua ja tarkoituksenmukaisempaa, eräitä asetuksessa (EY) N:o 1505/2006 asetettuja vaatimuksia ja kyseisen asetuksen liitteessä esitettyä kertomusmallia olisi yksinkertaistettava siten, että oleelliset tiedot tarkastusten toimeenpanosta saadaan entistä paremmin ja vältetään tarpeetonta hallinnollista rasitusta.

| (4) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1505/2006 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1505/2006 olisi muutettava.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1505/2006 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 7 artiklan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | tarkastettujen tilojen lukumäärä;”. |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 7 artiklan b alakohta seuraavasti:

”b)

tarkastettujen tilojen lukumäärä;”.

| 2) | Muutetaan liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 5, 9.1.2004, s. 8.

1

(2)  EUVL L 280, 12.10.2006, s. 3.

2

---

LIITE

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1505/2006 liite seuraavasti:

”LIITE

Kertomus niiden lammas- ja vuohialalla suoritettujen tarkastusten tuloksista, jotka liittyvät kyseisten eläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskeviin, asetuksen (EY) N:o 21/2004 mukaisiin vaatimuksiin

1.   Yleiset tiedot tiloista, eläimistä ja tarkastuksista

| Tilojen kokonaismäärä jäsenvaltiossa raportointikauden muodostavan vuoden alussa (1) | |
| --- | --- |
| Raportointikauden muodostavan vuoden aikana tarkastettujen tilojen kokonaismäärä | |
| Rekisteröityjen eläinten kokonaismäärä jäsenvaltiossa raportointikauden muodostavan vuoden alussa (1) | |
| Raportointikaudella tiloilla tarkastettujen eläinten kokonaismäärä (1) | |

Tilojen kokonaismäärä jäsenvaltiossa raportointikauden muodostavan vuoden alussa (1)

Raportointikauden muodostavan vuoden aikana tarkastettujen tilojen kokonaismäärä

Rekisteröityjen eläinten kokonaismäärä jäsenvaltiossa raportointikauden muodostavan vuoden alussa (1)

Raportointikaudella tiloilla tarkastettujen eläinten kokonaismäärä (1)

2.   Havaitut vaatimustenvastaisuudet

| Niiden tilojen lukumäärä, joiden osalta vaatimuksia ei ole noudatettu | |
| --- | --- |

Niiden tilojen lukumäärä, joiden osalta vaatimuksia ei ole noudatettu

3.   Asetetut seuraamukset

| Niiden tilojen lukumäärä, joille on asetettu seuraamuksia” | |
| --- | --- |

Niiden tilojen lukumäärä, joille on asetettu seuraamuksia”

---

(1)  Tai muu kansallinen viitepäivämäärä eläintilastoissa.

1

---

| 16.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/7

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1034/2010,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2010,

asetuksen (EY) N:o 1082/2003 muuttamisesta nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintivaatimuksia koskevien tarkastusten osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönottamisesta sekä naudanlihan ja naudanlihatuotteiden pakollisesta merkitsemisestä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 820/97 kumoamisesta 17 päivänä heinäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1760/2000 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan johdantolauseen ja d alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yksityiskohtaisista säännöistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1760/2000 täytäntöönpanemiseksi tarkastusten vähimmäistason osalta tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän puitteissa 23 päivänä kesäkuuta 2003 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1082/2003 (2) vahvistetaan kyseisten tarkastusten vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

(1)

Yksityiskohtaisista säännöistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1760/2000 täytäntöönpanemiseksi tarkastusten vähimmäistason osalta tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän puitteissa 23 päivänä kesäkuuta 2003 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1082/2003 (2) vahvistetaan kyseisten tarkastusten vähimmäisvaatimukset.

| (2) | Asetuksessa (EY) N:o 1082/2003 säädettyjen paikalla tehtävien tarkastusten toimeenpanosta, josta on raportoitu vuosikertomuksissa, sekä komission asetuksessa (EY) N:o 1505/2006 (3) säädettyjen lammas- ja vuohieläimiä koskevien paikan päällä tehtävien tarkastusten toimeenpanosta saadut kokemukset puoltavat vuosittain tarkastettavien tilojen prosenttiosuuden ja eläinten määrän pienentämistä. Yleissääntönä on, että kaikkien tilalla olevien eläinten olisi kuuluttava tarkastuksen piiriin. Kun on kyse tiloista, joilla on enemmän kuin 20 eläintä, toimivaltaisten viranomaisten olisi kuitenkin voitava rajata tarkastukset koskemaan vain sopivaa edustavaa otosta eläimistä. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EY) N:o 1082/2003 säädettyjen paikalla tehtävien tarkastusten toimeenpanosta, josta on raportoitu vuosikertomuksissa, sekä komission asetuksessa (EY) N:o 1505/2006 (3) säädettyjen lammas- ja vuohieläimiä koskevien paikan päällä tehtävien tarkastusten toimeenpanosta saadut kokemukset puoltavat vuosittain tarkastettavien tilojen prosenttiosuuden ja eläinten määrän pienentämistä. Yleissääntönä on, että kaikkien tilalla olevien eläinten olisi kuuluttava tarkastuksen piiriin. Kun on kyse tiloista, joilla on enemmän kuin 20 eläintä, toimivaltaisten viranomaisten olisi kuitenkin voitava rajata tarkastukset koskemaan vain sopivaa edustavaa otosta eläimistä.

| (3) | Lisäksi asetuksessa (EY) N:o 1082/2003 säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle asetuksen liitteessä I esitetyn mallin mukainen vuosikertomus, jossa annetaan yksityiskohtaiset tiedot tarkastusten toimeenpanosta. |
| --- | --- |

(3)

Lisäksi asetuksessa (EY) N:o 1082/2003 säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle asetuksen liitteessä I esitetyn mallin mukainen vuosikertomus, jossa annetaan yksityiskohtaiset tiedot tarkastusten toimeenpanosta.

| (4) | Vuosikertomukseen tarvittavien tietojen keräämisen olisi oltava riittävää ja oikeassa suhteessa tavoitteisiin. Jotta raportointi olisi paremmin kohdennettua ja oikeasuhteisempaa, eräitä asetuksessa (EY) N:o 1082/2003 asetettuja vaatimuksia ja asetuksen liitteessä esitettyä kertomusmallia olisi yksinkertaistettava siten, että oleelliset tiedot tarkastusten toimeenpanosta saadaan entistä paremmin. |
| --- | --- |

(4)

Vuosikertomukseen tarvittavien tietojen keräämisen olisi oltava riittävää ja oikeassa suhteessa tavoitteisiin. Jotta raportointi olisi paremmin kohdennettua ja oikeasuhteisempaa, eräitä asetuksessa (EY) N:o 1082/2003 asetettuja vaatimuksia ja asetuksen liitteessä esitettyä kertomusmallia olisi yksinkertaistettava siten, että oleelliset tiedot tarkastusten toimeenpanosta saadaan entistä paremmin.

| (5) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1082/2003 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1082/2003 olisi muutettava.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalousrahastojen komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalousrahastojen komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1082/2003 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:
  ”1.   Toimivaltaisen viranomaisen on vuosittain tarkastettava vähintään kolme prosenttia tiloista.
  2.   Jos 1 kohdassa säädetyissä tarkastuksissa tulee ilmi merkittäviä puutteita asetuksen (EY) N:o 1760/2000 noudattamisessa, tarkastusten vähimmäisosuutta suurennetaan seuraavana vuotuisena tarkastusjaksona.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 2 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Toimivaltaisen viranomaisen on vuosittain tarkastettava vähintään kolme prosenttia tiloista.

2.   Jos 1 kohdassa säädetyissä tarkastuksissa tulee ilmi merkittäviä puutteita asetuksen (EY) N:o 1760/2000 noudattamisessa, tarkastusten vähimmäisosuutta suurennetaan seuraavana vuotuisena tarkastusjaksona.”

| 2) | Korvataan 3 artikla seuraavasti:
  ”3 artikla
  Toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä kaikille tilalla oleville eläimille tunnistustarkastus.
  Jos tilalla kuitenkin on enemmän kuin 20 eläintä, toimivaltainen viranomainen voi päättää tarkastaa näistä eläimistä valitun edustavan otoksen tunnistimet kansainvälisesti tunnustettujen standardien mukaisesti edellyttäen, että tarkastettujen eläinten lukumäärä on riittävän suuri, jotta voidaan 95 prosentin luottamustasolla havaita viisi prosenttia niistä tapauksista, joissa tällaisten eläinten pitäjät eivät noudata asetusta (EY) N:o 1760/2000.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 3 artikla seuraavasti:

”3 artikla

Toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä kaikille tilalla oleville eläimille tunnistustarkastus.

Jos tilalla kuitenkin on enemmän kuin 20 eläintä, toimivaltainen viranomainen voi päättää tarkastaa näistä eläimistä valitun edustavan otoksen tunnistimet kansainvälisesti tunnustettujen standardien mukaisesti edellyttäen, että tarkastettujen eläinten lukumäärä on riittävän suuri, jotta voidaan 95 prosentin luottamustasolla havaita viisi prosenttia niistä tapauksista, joissa tällaisten eläinten pitäjät eivät noudata asetusta (EY) N:o 1760/2000.”

| 3) | Korvataan 5 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | tarkastettujen tilojen lukumäärä;” |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan 5 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

tarkastettujen tilojen lukumäärä;”

| 4) | Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

4)

Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 204, 11.8.2000, s. 1.

1

(2)  EUVL L 156, 25.6.2003, s. 9.

2

(3)  EUVL L 280, 12.10.2006, s. 3.

3

---

LIITE

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1082/2003 liite I seuraavasti:

”LIITE I

Kertomus asetuksen (EY) N:o 1760/2000 I osaston mukaisesti tehtyjen tarkastusten tuloksista

1.   Eläimiä ja tarkastuksia koskevat yleiset tiedot

| Tilojen kokonaismäärä jäsenvaltiossa raportointikauden alussa (1) | |
| --- | --- |
| Raportointikaudella tarkastettujen tilojen kokonaismäärä | |
| Rekisteröityjen eläinten kokonaismäärä jäsenvaltiossa raportointikauden alussa (1) | |
| Raportointikaudella tiloilla tarkastettujen eläinten kokonaismäärä | |

Tilojen kokonaismäärä jäsenvaltiossa raportointikauden alussa (1)

Raportointikaudella tarkastettujen tilojen kokonaismäärä

Rekisteröityjen eläinten kokonaismäärä jäsenvaltiossa raportointikauden alussa (1)

Raportointikaudella tiloilla tarkastettujen eläinten kokonaismäärä

2.   Puutteet asetuksen (EY) N:o 1760/2000 noudattamisessa

| Tilat, joilla on todettu puutteita | |
| --- | --- |

Tilat, joilla on todettu puutteita

Komission asetuksen (EY) N:o 494/98 (2) mukaisesti määrätyt seuraamukset

| | Asianomaiset eläimet | Asianomaiset tilat |
| --- | --- | --- |
| 1. | Yksittäisten eläinten siirtämistä koskeva rajoitus |

Asianomaiset eläimet

Asianomaiset tilat

1.

Yksittäisten eläinten siirtämistä koskeva rajoitus

| 2. | Tilan kaikkien eläinten siirtämistä koskeva rajoitus |
| --- | --- |

2.

Tilan kaikkien eläinten siirtämistä koskeva rajoitus

| 3. | Eläinten hävittäminen |
| --- | --- |

3.

Eläinten hävittäminen

Yhteensä

---

(1)  Tai muu kansallinen eläintilastoissa käytettävä viitepäivämäärä.

1

(2)  EYVL L 60, 28.2.1998, s. 78.”

2

---

| 16.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/10

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1035/2010,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2010,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan melamiinin tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Menettelyn aloittaminen

| (1) | Komissio vastaanotti 4 päivänä tammikuuta 2010 perusasetuksen 5 artiklaan perustuvan valituksen, joka koski Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan melamiinin tuontia ja jonka olivat tehneet Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. ja Zakłady Azotowe Puławy, jäljempänä ’valituksen tekijät’. Niiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia melamiinin kokonaistuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 4 päivänä tammikuuta 2010 perusasetuksen 5 artiklaan perustuvan valituksen, joka koski Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan melamiinin tuontia ja jonka olivat tehneet Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. ja Zakłady Azotowe Puławy, jäljempänä ’valituksen tekijät’. Niiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia melamiinin kokonaistuotannosta unionissa.

| (2) | Valituksessa esitetty alustava näyttö tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle. |
| --- | --- |

(2)

Valituksessa esitetty alustava näyttö tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.

| (3) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä helmikuuta 2010 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’ tai ’Kiina’, peräisin olevan melamiinin tuonnissa unioniin. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä helmikuuta 2010 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’ tai ’Kiina’, peräisin olevan melamiinin tuonnissa unioniin.

2.   Menettelyn osapuolet

| (4) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tekijöille ja niille vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, tuojille, kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tekijöille ja niille vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, tuojille, kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (5) | Koska vientiä harjoittavia tuottajia on Kiinassa ilmeisesti runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan tutkimusajanjakson ajalta (1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välinen aika). |
| --- | --- |

(5)

Koska vientiä harjoittavia tuottajia on Kiinassa ilmeisesti runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan tutkimusajanjakson ajalta (1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välinen aika).

| (6) | Seitsemän Kiinassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää vastasi otantaa koskevaan kyselyyn. Kaksi yritystä kuitenkin vetäytyi yhteistyöstä tutkimuksen alkuvaiheissa. Otantaa ei siksi enää tarvittu, ja kaikille osapuolille ilmoitettiin, että otosta ei valittaisi. |
| --- | --- |

(6)

Seitsemän Kiinassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää vastasi otantaa koskevaan kyselyyn. Kaksi yritystä kuitenkin vetäytyi yhteistyöstä tutkimuksen alkuvaiheissa. Otantaa ei siksi enää tarvittu, ja kaikille osapuolille ilmoitettiin, että otosta ei valittaisi.

| (7) | Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet tällaisten pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, Kiinan viranomaisille ja muille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. Kolme kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ja yksi yksittäinen yritys pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen mukaan täyttäisi markkinatalouskohtelun saamisen edellytyksiä. Yksi muu ryhmä pyysi pelkästään yksilöllistä kohtelua. |
| --- | --- |

(7)

Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet tällaisten pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, Kiinan viranomaisille ja muille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. Kolme kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ja yksi yksittäinen yritys pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen mukaan täyttäisi markkinatalouskohtelun saamisen edellytyksiä. Yksi muu ryhmä pyysi pelkästään yksilöllistä kohtelua.

| (8) | Kyselylomakkeet lähetettiin kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. Kyselyyn vastasi viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa ja niihin etuyhteydessä olevaa yritystä Kiinasta, yksi tuottaja Amerikan yhdysvalloista, jota oli menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ehdotettu vertailumaaksi, ja yksi tuottaja toisesta mahdollisesta vertailumaasta eli Indonesiasta. Myös kolme unionin tuottajaa ja seitsemän käyttäjää vastasi kyselyyn. Yksikään tuoja ei toimittanut tietoja tai ilmoittautunut komissiolle tutkimuksen aikana. |
| --- | --- |

(8)

Kyselylomakkeet lähetettiin kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. Kyselyyn vastasi viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa ja niihin etuyhteydessä olevaa yritystä Kiinasta, yksi tuottaja Amerikan yhdysvalloista, jota oli menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ehdotettu vertailumaaksi, ja yksi tuottaja toisesta mahdollisesta vertailumaasta eli Indonesiasta. Myös kolme unionin tuottajaa ja seitsemän käyttäjää vastasi kyselyyn. Yksikään tuoja ei toimittanut tietoja tai ilmoittautunut komissiolle tutkimuksen aikana.

| (9) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Unionin tuottajat







  — | Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Itävalta |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Unionin tuottajat

—

Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Itävalta

| — | DSM Melamine B.V. (nykyisin OCI Melamine B.V.), Alankomaat |
| --- | --- |

—

DSM Melamine B.V. (nykyisin OCI Melamine B.V.), Alankomaat

| — | Zakłady Azotowe Puławy, Puola |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy, Puola

| b) | Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat







  — | Sichuan Chemical -ryhmä: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd ja M&A Chemicals Corporation |
| --- | --- | --- |

b)

Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

—

Sichuan Chemical -ryhmä: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd ja M&A Chemicals Corporation

| — | Sichuan Golden Elephant -ryhmä: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd ja Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Sichuan Golden Elephant -ryhmä: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd ja Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd

| — | Shandong Liaherd -ryhmä: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd ja Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shandong Liaherd -ryhmä: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd ja Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd

| — | Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd

| — | Henan Junhua -ryhmä: Henan Junhua Chemical Company Ltd ja Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Henan Junhua -ryhmä: Henan Junhua Chemical Company Ltd ja Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd.

| (10) | Pelkästään yksilöllistä kohtelua pyytäneelle vientiä harjoittavalle tuottajalle ja niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ehkä myönnettäisi markkinatalouskohtelua, oli määritettävä normaaliarvo vertailumaata Indonesiaa koskevien tietojen perusteella, mistä syystä tehtiin tarkastuskäynti seuraavan yrityksen toimitiloihin:






  c) | Indonesialainen tuottaja







  — | DSM Kaltim Melamine (DKM). |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Pelkästään yksilöllistä kohtelua pyytäneelle vientiä harjoittavalle tuottajalle ja niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ehkä myönnettäisi markkinatalouskohtelua, oli määritettävä normaaliarvo vertailumaata Indonesiaa koskevien tietojen perusteella, mistä syystä tehtiin tarkastuskäynti seuraavan yrityksen toimitiloihin:

c)

Indonesialainen tuottaja

—

DSM Kaltim Melamine (DKM).

3.   Tutkimusajanjakso

| (11) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(11)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (12) | Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva melamiini, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 2933 61 00. |
| --- | --- |

(12)

Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva melamiini, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 2933 61 00.

| (13) | Melamiini on valkoista kiteistä jauhetta, joka valmistetaan ureasta. Sitä käytetään pääasiassa laminaateissa, muovausmassoissa, puupaneeleissa ja päällystysmassoissa. |
| --- | --- |

(13)

Melamiini on valkoista kiteistä jauhetta, joka valmistetaan ureasta. Sitä käytetään pääasiassa laminaateissa, muovausmassoissa, puupaneeleissa ja päällystysmassoissa.

2.   Samankaltainen tuote

| (14) | Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä melamiinilla, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä melamiinilla ja Kiinasta unioniin tuodulla melamiinilla sekä vertailumaana toimineessa Indonesiassa tuotetulla ja myydyllä melamiinilla on pohjimmiltaan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset. |
| --- | --- |

(14)

Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä melamiinilla, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä melamiinilla ja Kiinasta unioniin tuodulla melamiinilla sekä vertailumaana toimineessa Indonesiassa tuotetulla ja myydyllä melamiinilla on pohjimmiltaan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset.

| (15) | Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(15)

Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   POLKUMYYNTI

1.   Markkinatalouskohtelu

| (16) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:






  — | liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa; |
| --- | --- | --- |

(16)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:

—

liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa;

| — | yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

—

yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;

| — | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; |
| --- | --- |

—

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;

| — | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden; ja |
| --- | --- |

—

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden; ja

| — | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

—

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (17) | Kolme kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ja yksi vientiä harjoittava tuottaja pyysivät markkinatalouskohtelua ja palauttivat markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet määräajassa. |
| --- | --- |

(17)

Kolme kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ja yksi vientiä harjoittava tuottaja pyysivät markkinatalouskohtelua ja palauttivat markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet määräajassa.

| (18) | Komissio hankki kaikista näistä tutkimuksessa yhteistyössä toimineista kiinalaisista yrityksistä kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti markkinatalouskohtelupyynnöissä toimitetut tiedot kyseisten yritysten tiloissa. |
| --- | --- |

(18)

Komissio hankki kaikista näistä tutkimuksessa yhteistyössä toimineista kiinalaisista yrityksistä kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti markkinatalouskohtelupyynnöissä toimitetut tiedot kyseisten yritysten tiloissa.

| (19) | Kaikkien tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja tuottajien ryhmien osalta todettiin, etteivät ne täyttäneet markkinatalouskohtelun myöntämiselle asetettuja vaatimuksia. Kaikille melamiinin tuotantoon tai kaupalliseen hyödyntämiseen osallistuville Kiinassa toimiville yrityksille tarjottiin mahdollisuutta pyytää markkinatalouskohtelua. Jos yhdeltä tiettyyn ryhmään kuuluvalta yritykseltä evätään markkinatalouskohtelu, tätä kohtelua ei voida myöntää myöskään kyseiselle ryhmälle kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(19)

Kaikkien tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja tuottajien ryhmien osalta todettiin, etteivät ne täyttäneet markkinatalouskohtelun myöntämiselle asetettuja vaatimuksia. Kaikille melamiinin tuotantoon tai kaupalliseen hyödyntämiseen osallistuville Kiinassa toimiville yrityksille tarjottiin mahdollisuutta pyytää markkinatalouskohtelua. Jos yhdeltä tiettyyn ryhmään kuuluvalta yritykseltä evätään markkinatalouskohtelu, tätä kohtelua ei voida myöntää myöskään kyseiselle ryhmälle kokonaisuudessaan.

| (20) | Niiltä yrityksiltä, jotka tuottavat melamiinin valmistuksessa tarvitsemansa urean maakaasusta, evättiin markkinatalouskohtelu sillä perusteella, että huomattavimman tuotantopanoksen eli maakaasun kustannukset eivät heijastaneet merkittävässä määrin markkina-arvoa, kuten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa edellytetään. Markkinatalouskohtelua koskevassa tutkimuksessa todettiin, että tämä johtui valtion puuttumisesta maakaasumarkkinoiden toimintaan Kiinassa. |
| --- | --- |

(20)

Niiltä yrityksiltä, jotka tuottavat melamiinin valmistuksessa tarvitsemansa urean maakaasusta, evättiin markkinatalouskohtelu sillä perusteella, että huomattavimman tuotantopanoksen eli maakaasun kustannukset eivät heijastaneet merkittävässä määrin markkina-arvoa, kuten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa edellytetään. Markkinatalouskohtelua koskevassa tutkimuksessa todettiin, että tämä johtui valtion puuttumisesta maakaasumarkkinoiden toimintaan Kiinassa.

| (21) | Kiinan maakaasumarkkinoita hallitsee kolme valtion omistamaa yritystä. Melamiinia itse tuottamastaan ureasta valmistavat yritykset voivat hankkia urean tuotannossa tarvitsemansa kaasun alhaiseen valtion määräämään hintaan. Kiinan maataloudelle ja elintarviketeollisuudelle tärkeää ureaa, joka on lannoite, tuottava yritys maksaa tarvitsemastaan kaasusta huomattavasti vähemmän kuin kaasua muuhun teolliseen käyttöön tarvitsevat yritykset. Tämän kaksoishinnoittelukäytännön lisäksi valtion asioihin puuttuminen vääristää teolliseen käyttöön tarkoitetun maakaasun hintaa muutoinkin, ja kyseinen hinta on huomattavasti alempi kuin kaasun maailmanmarkkinahinta. |
| --- | --- |

(21)

Kiinan maakaasumarkkinoita hallitsee kolme valtion omistamaa yritystä. Melamiinia itse tuottamastaan ureasta valmistavat yritykset voivat hankkia urean tuotannossa tarvitsemansa kaasun alhaiseen valtion määräämään hintaan. Kiinan maataloudelle ja elintarviketeollisuudelle tärkeää ureaa, joka on lannoite, tuottava yritys maksaa tarvitsemastaan kaasusta huomattavasti vähemmän kuin kaasua muuhun teolliseen käyttöön tarvitsevat yritykset. Tämän kaksoishinnoittelukäytännön lisäksi valtion asioihin puuttuminen vääristää teolliseen käyttöön tarkoitetun maakaasun hintaa muutoinkin, ja kyseinen hinta on huomattavasti alempi kuin kaasun maailmanmarkkinahinta.

| (22) | Alhaisen kaasunhinnan ansiosta melamiinin tuottajat voivat tuottaa melamiinia poikkeuksellisen halvalla, koska ne pääsevät hyötymään maakaasun vääristyneestä alhaisesta hinnasta. Koska maakaasu muodostaa pääosan (noin 80 prosenttia) urean kustannuksista ja koska urean osuus melamiinin tuotantokustannuksista on puolestaan 50–60 prosenttia, vaatimuksen 1 ei voida katsoa täyttyvän niiden kiinalaisten yritysten tapauksessa, jotka tuottavat ureaa maakaasusta. |
| --- | --- |

(22)

Alhaisen kaasunhinnan ansiosta melamiinin tuottajat voivat tuottaa melamiinia poikkeuksellisen halvalla, koska ne pääsevät hyötymään maakaasun vääristyneestä alhaisesta hinnasta. Koska maakaasu muodostaa pääosan (noin 80 prosenttia) urean kustannuksista ja koska urean osuus melamiinin tuotantokustannuksista on puolestaan 50–60 prosenttia, vaatimuksen 1 ei voida katsoa täyttyvän niiden kiinalaisten yritysten tapauksessa, jotka tuottavat ureaa maakaasusta.

| (23) | Eräät yritykset eivät tuota ureaa itse vaan ostavat sitä etuyhteydettömiltä tavarantoimittajilta. Urean markkinat ovat kuitenkin myös itsessään vääristyneet, koska valtio puuttuu niiden toimintaan kolmella merkittävällä tavalla. Urealle on ensinnäkin määrätty tiukat tuontikiintiöt, ja siihen sovellettiin 110 prosentin vientiveroa sesonkiaikaan ja 10 prosentin vientiveroa sesongin ulkopuolella tutkimusajanjakson aikana. Toiseksi urean kotimarkkinamyyntiin ei ole Kiinassa sovellettu arvonlisäveroa 1 päivästä heinäkuuta 2005 lähtien. Kolmanneksi Kiinan viranomaiset osallistuvat urean markkinoille suoraan vuodesta 2004 käytössä olleen valtion lannoitejärjestelmän kautta. Tässä järjestelmässä valtio ostaa ureaa suoraan tuottajilta varmuusvarastoa varten ja voi myös päästää sitä jossain määrin markkinoille kotimarkkinoiden tarpeisiin. Urean tuottajat saavat myös sähkön, rautatiekuljetukset ja, kuten edellä mainittiin, maakaasun edulliseen hintaan. |
| --- | --- |

(23)

Eräät yritykset eivät tuota ureaa itse vaan ostavat sitä etuyhteydettömiltä tavarantoimittajilta. Urean markkinat ovat kuitenkin myös itsessään vääristyneet, koska valtio puuttuu niiden toimintaan kolmella merkittävällä tavalla. Urealle on ensinnäkin määrätty tiukat tuontikiintiöt, ja siihen sovellettiin 110 prosentin vientiveroa sesonkiaikaan ja 10 prosentin vientiveroa sesongin ulkopuolella tutkimusajanjakson aikana. Toiseksi urean kotimarkkinamyyntiin ei ole Kiinassa sovellettu arvonlisäveroa 1 päivästä heinäkuuta 2005 lähtien. Kolmanneksi Kiinan viranomaiset osallistuvat urean markkinoille suoraan vuodesta 2004 käytössä olleen valtion lannoitejärjestelmän kautta. Tässä järjestelmässä valtio ostaa ureaa suoraan tuottajilta varmuusvarastoa varten ja voi myös päästää sitä jossain määrin markkinoille kotimarkkinoiden tarpeisiin. Urean tuottajat saavat myös sähkön, rautatiekuljetukset ja, kuten edellä mainittiin, maakaasun edulliseen hintaan.

| (24) | Vientiä koskevat rajoitukset yhdessä kotimarkkinamyyntiin liittyvien etujen kanssa ovat johtaneet urean vientimäärien vähenemiseen ja toimitusten suuntautumiseen kotimarkkinoille, mikä on luonut painetta hintojen alentamiseen kotimarkkinoilla. Kotimarkkinoiden alhainen hinta on suoraa seurausta valtion puuttumisesta Kiinan ureamarkkinoiden toimintaan. Näin ollen vaatimuksen 1 ei voida katsoa täyttyvän niiden kiinalaisten yritysten tapauksessa, jotka eivät tuota ureaa vaan ostavat sitä kolmansilta osapuolilta. |
| --- | --- |

(24)

Vientiä koskevat rajoitukset yhdessä kotimarkkinamyyntiin liittyvien etujen kanssa ovat johtaneet urean vientimäärien vähenemiseen ja toimitusten suuntautumiseen kotimarkkinoille, mikä on luonut painetta hintojen alentamiseen kotimarkkinoilla. Kotimarkkinoiden alhainen hinta on suoraa seurausta valtion puuttumisesta Kiinan ureamarkkinoiden toimintaan. Näin ollen vaatimuksen 1 ei voida katsoa täyttyvän niiden kiinalaisten yritysten tapauksessa, jotka eivät tuota ureaa vaan ostavat sitä kolmansilta osapuolilta.

| (25) | Sen lisäksi, mitä edellä todetaan markkinoiden yleisestä tilanteesta, yksi yritysryhmä ei täyttänyt vaatimusta 1, koska sen hallintayhtiö on kokonaan valtion omistuksessa ja ryhmän yksittäiset yritykset pääosin valtion omistuksessa. Valtio puuttuu näin ollen merkittävästi ryhmän keskeisiin liiketoimintapäätöksiin. |
| --- | --- |

(25)

Sen lisäksi, mitä edellä todetaan markkinoiden yleisestä tilanteesta, yksi yritysryhmä ei täyttänyt vaatimusta 1, koska sen hallintayhtiö on kokonaan valtion omistuksessa ja ryhmän yksittäiset yritykset pääosin valtion omistuksessa. Valtio puuttuu näin ollen merkittävästi ryhmän keskeisiin liiketoimintapäätöksiin.

| (26) | Kaksi yritystä ei täyttänyt myöskään vaatimuksia 2 ja 3. Toinen niistä ei pystynyt esittämään kattavaa kirjanpitoa ja sai julkiselta elimeltä käyttöönsä toimistotilaa korvauksetta. Toinen yritys ei puolestaan laatinut kirjanpitoaan kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti eikä pystynyt osoittamaan, että se osti erään valtion omistuksessa olleen yrityksen markkinahintaan. |
| --- | --- |

(26)

Kaksi yritystä ei täyttänyt myöskään vaatimuksia 2 ja 3. Toinen niistä ei pystynyt esittämään kattavaa kirjanpitoa ja sai julkiselta elimeltä käyttöönsä toimistotilaa korvauksetta. Toinen yritys ei puolestaan laatinut kirjanpitoaan kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti eikä pystynyt osoittamaan, että se osti erään valtion omistuksessa olleen yrityksen markkinahintaan.

| (27) | Yksi yritys ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä vaatimusta 3, koska sen osakkeiden myyntiin yksityistämisprosessin yhteydessä liittyvästä velasta ei maksettu lainkaan korkoa. Tarkemmin ottaen kyse oli siitä, että yksityistämisprosessin alussa eräälle osakkeenomistajalle lainattiin takaisin pääoma, jonka se oli sijoittanut. Myöhempien osakkeensiirtojen yhteydessä tätä velkavastuuta käytettiin maksuna. Kyseisten osakkeiden haltija maksoi lainan takaisin vasta kymmenen vuoden kuluttua ollessaan jo yksityisomistuksessa, mutta määrästä ei koskaan peritty tai maksettu korkoa. |
| --- | --- |

(27)

Yksi yritys ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä vaatimusta 3, koska sen osakkeiden myyntiin yksityistämisprosessin yhteydessä liittyvästä velasta ei maksettu lainkaan korkoa. Tarkemmin ottaen kyse oli siitä, että yksityistämisprosessin alussa eräälle osakkeenomistajalle lainattiin takaisin pääoma, jonka se oli sijoittanut. Myöhempien osakkeensiirtojen yhteydessä tätä velkavastuuta käytettiin maksuna. Kyseisten osakkeiden haltija maksoi lainan takaisin vasta kymmenen vuoden kuluttua ollessaan jo yksityisomistuksessa, mutta määrästä ei koskaan peritty tai maksettu korkoa.

| (28) | Yhdeltä yritykseltä evättiin markkinatalouskohtelu, koska siihen etuyhteydessä oleva, tarkasteltavana olevalla tuotteella kauppaa käyvä myyntiyritys ei täyttänyt ja palauttanut markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitettua lomaketta. |
| --- | --- |

(28)

Yhdeltä yritykseltä evättiin markkinatalouskohtelu, koska siihen etuyhteydessä oleva, tarkasteltavana olevalla tuotteella kauppaa käyvä myyntiyritys ei täyttänyt ja palauttanut markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitettua lomaketta.

| (29) | Komissio ilmoitti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista virallisesti asianomaisille kiinalaisille yrityksille, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tekijöille. Niille annettiin myös tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(29)

Komissio ilmoitti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista virallisesti asianomaisille kiinalaisille yrityksille, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tekijöille. Niille annettiin myös tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.

| (30) | Osapuolilta saatiin useita kirjallisia huomautuksia, ja joitakin vientiä harjoittavia tuottajia kuultiin asiassa. Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että noin 70 prosenttia Kiinassa tuotetusta ureasta valmistetaan kivihiiltä tärkeimpänä tuotantopanoksena käyttäen ja vain noin 30 prosenttia maakaasusta. Koska valtio kuitenkin puuttuu myös ureamarkkinoiden toimintaan, kuten edellä 23 ja 24 kappaleessa selostetaan, tämä ei muuta päätelmää siitä, että melamiinin tuotantokustannukset ovat merkittävästi vääristyneet. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(30)

Osapuolilta saatiin useita kirjallisia huomautuksia, ja joitakin vientiä harjoittavia tuottajia kuultiin asiassa. Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että noin 70 prosenttia Kiinassa tuotetusta ureasta valmistetaan kivihiiltä tärkeimpänä tuotantopanoksena käyttäen ja vain noin 30 prosenttia maakaasusta. Koska valtio kuitenkin puuttuu myös ureamarkkinoiden toimintaan, kuten edellä 23 ja 24 kappaleessa selostetaan, tämä ei muuta päätelmää siitä, että melamiinin tuotantokustannukset ovat merkittävästi vääristyneet. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.

| (31) | Muut kirjallisissa huomautuksissa ja päätelmistä ilmoittamisen jälkeen järjestetyn kuulemisen yhteydessä esitetyt väitteet eivät olleet sellaisia, että niiden perusteella olisi ollut aihetta muuttaa ehdotusta, jonka mukaan markkinatalouskohtelu evätään kaikilta sitä pyytäneiltä yrityksiltä. |
| --- | --- |

(31)

Muut kirjallisissa huomautuksissa ja päätelmistä ilmoittamisen jälkeen järjestetyn kuulemisen yhteydessä esitetyt väitteet eivät olleet sellaisia, että niiden perusteella olisi ollut aihetta muuttaa ehdotusta, jonka mukaan markkinatalouskohtelu evätään kaikilta sitä pyytäneiltä yrityksiltä.

| (32) | Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että yksikään tutkimuksessa yhteistyössä toiminut kiinalainen yritys, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistettuja vaatimuksia. Sen vuoksi katsottiin, että näille yrityksille ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin, eikä se vastustanut näitä päätelmiä. |
| --- | --- |

(32)

Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että yksikään tutkimuksessa yhteistyössä toiminut kiinalainen yritys, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistettuja vaatimuksia. Sen vuoksi katsottiin, että näille yrityksille ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin, eikä se vastustanut näitä päätelmiä.

2.   Yksilöllinen kohtelu

| (33) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niille maille, joihin sovelletaan 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

(33)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niille maille, joihin sovelletaan 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset.

| (34) | Kaikki markkinatalouskohtelua pyytäneet yritykset ja yritysryhmät pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Lisäksi yksi ryhmä pyysi ainoastaan yksilöllistä kohtelua. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vahvistettiin alustavasti, että kolme viidestä vientiä harjoittavasta kiinalaisesta tuottajayrityksestä tai yritysryhmästä täytti kaikki yksilöllisen kohtelun edellytykset. Yhdeltä kiinalaiselta yritysryhmältä evättiin yksilöllinen kohtelu sillä perusteella, että sen hallintayhtiö on kokonaan valtion omistuksessa ja ryhmän yksittäiset yritykset pääosin valtion omistuksessa. Toiselta yritykseltä evättiin yksilöllinen kohtelu, koska siihen etuyhteydessä oleva myyntiyhtiö ei täyttänyt ja palauttanut markkinatalouskohtelun/yksilöllisen kohtelun hakemiseen tarkoitettua lomaketta. Tästä syystä yksilöllisen kohtelun edellytyksiä ei voitu arvioida sen osalta. |
| --- | --- |

(34)

Kaikki markkinatalouskohtelua pyytäneet yritykset ja yritysryhmät pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Lisäksi yksi ryhmä pyysi ainoastaan yksilöllistä kohtelua. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vahvistettiin alustavasti, että kolme viidestä vientiä harjoittavasta kiinalaisesta tuottajayrityksestä tai yritysryhmästä täytti kaikki yksilöllisen kohtelun edellytykset. Yhdeltä kiinalaiselta yritysryhmältä evättiin yksilöllinen kohtelu sillä perusteella, että sen hallintayhtiö on kokonaan valtion omistuksessa ja ryhmän yksittäiset yritykset pääosin valtion omistuksessa. Toiselta yritykseltä evättiin yksilöllinen kohtelu, koska siihen etuyhteydessä oleva myyntiyhtiö ei täyttänyt ja palauttanut markkinatalouskohtelun/yksilöllisen kohtelun hakemiseen tarkoitettua lomaketta. Tästä syystä yksilöllisen kohtelun edellytyksiä ei voitu arvioida sen osalta.

3.   Normaaliarvo

a)   Vertailumaan valinta

| (35) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella. |
| --- | --- |

(35)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.

| (36) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Amerikan yhdysvaltoja vertailumaana normaaliarvoa määrittäessään ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta. |
| --- | --- |

(36)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Amerikan yhdysvaltoja vertailumaana normaaliarvoa määrittäessään ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.

| (37) | Komissio selvitti, olisiko olemassa muita vertailumaaksi sopivia maita, ja lähetti tähän liittyen kyselylomakkeita melamiinin tuottajille Intiassa, Iranissa, Indonesiassa ja Amerikan yhdysvalloissa. Vain yhdysvaltalaiset ja indonesialaiset melamiinin tuottajat vastasivat kyselyyn. |
| --- | --- |

(37)

Komissio selvitti, olisiko olemassa muita vertailumaaksi sopivia maita, ja lähetti tähän liittyen kyselylomakkeita melamiinin tuottajille Intiassa, Iranissa, Indonesiassa ja Amerikan yhdysvalloissa. Vain yhdysvaltalaiset ja indonesialaiset melamiinin tuottajat vastasivat kyselyyn.

| (38) | Vastausten tutkimisen jälkeen vertailumaaksi valittiin Indonesia, koska se näyttää olevan avoin markkina-alue, jossa on alhaiset tuontitullit ja merkittävää tuontia useista kolmansista maista. Lisäksi todettiin, että indonesialaisen tuottajan kustannusrakenne vastasi yhdysvaltalaisen tuottajan kustannusrakennetta paremmin kiinalaisen tuottajan tilannetta ja johtaisi tämän vuoksi realistisempaan normaaliarvoon. Tutkimuksen perusteella ei ole mitään syytä katsoa, etteikö Indonesia olisi sopiva normaaliarvon määrittämiseen. |
| --- | --- |

(38)

Vastausten tutkimisen jälkeen vertailumaaksi valittiin Indonesia, koska se näyttää olevan avoin markkina-alue, jossa on alhaiset tuontitullit ja merkittävää tuontia useista kolmansista maista. Lisäksi todettiin, että indonesialaisen tuottajan kustannusrakenne vastasi yhdysvaltalaisen tuottajan kustannusrakennetta paremmin kiinalaisen tuottajan tilannetta ja johtaisi tämän vuoksi realistisempaan normaaliarvoon. Tutkimuksen perusteella ei ole mitään syytä katsoa, etteikö Indonesia olisi sopiva normaaliarvon määrittämiseen.

| (39) | Yksikään osapuoli, valituksen tekijät mukaan luettuina, ei lopulta vaatinut, että Yhdysvaltoja olisi käytettävä vertailumaana tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(39)

Yksikään osapuoli, valituksen tekijät mukaan luettuina, ei lopulta vaatinut, että Yhdysvaltoja olisi käytettävä vertailumaana tässä tutkimuksessa.

| (40) | Tutkimuksessa yhteistyössä toimineen indonesialaisen tuottajan vastauksessa toimitetut tiedot tarkastettiin paikan päällä ja todettiin sellaisiksi luotettaviksi tiedoiksi, joiden pohjalta normaaliarvo voidaan määrittää. |
| --- | --- |

(40)

Tutkimuksessa yhteistyössä toimineen indonesialaisen tuottajan vastauksessa toimitetut tiedot tarkastettiin paikan päällä ja todettiin sellaisiksi luotettaviksi tiedoiksi, joiden pohjalta normaaliarvo voidaan määrittää.

| (41) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Indonesia on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti sopiva ja tarkoituksenmukainen vertailumaa. |
| --- | --- |

(41)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Indonesia on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti sopiva ja tarkoituksenmukainen vertailumaa.

b)   Normaaliarvon määrittäminen

| (42) | Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti vertailumaan tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(42)

Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti vertailumaan tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella.

| (43) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin edustavia määriä Indonesian kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(43)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin edustavia määriä Indonesian kotimarkkinoilla.

| (44) | Koska myynti kotimarkkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille ei ollut kannattavaa tutkimusajanjakson aikana, normaaliarvo laskettiin käyttämällä indonesialaisen tuottajan valmistuskustannuksia, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja kohtuullinen voitto kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(44)

Koska myynti kotimarkkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille ei ollut kannattavaa tutkimusajanjakson aikana, normaaliarvo laskettiin käyttämällä indonesialaisen tuottajan valmistuskustannuksia, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja kohtuullinen voitto kotimarkkinoilla.

| (45) | Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti muulla hyväksyttävällä menetelmällä vertaamalla niitä unionin tuotannonalan myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin ja voittoon. Käytettyä myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määrää pidettiin kohtuullisena, koska se vastasi unionin tuotannonalan myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Voiton määrä oli lähellä sitä voittoa, jonka unionin tuotannonala saavutti kannattavina vuosinaan. Mikään ei viitannut siihen, että tämän suuruinen voitto olisi suurempi kuin muiden viejien tai tuottajien samaan yleiseen tuoteluokkaan kuuluvien tuotteiden myynnistä alkuperämaan kotimarkkinoilla tavanomaisesti saama voitto. |
| --- | --- |

(45)

Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti muulla hyväksyttävällä menetelmällä vertaamalla niitä unionin tuotannonalan myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin ja voittoon. Käytettyä myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määrää pidettiin kohtuullisena, koska se vastasi unionin tuotannonalan myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Voiton määrä oli lähellä sitä voittoa, jonka unionin tuotannonala saavutti kannattavina vuosinaan. Mikään ei viitannut siihen, että tämän suuruinen voitto olisi suurempi kuin muiden viejien tai tuottajien samaan yleiseen tuoteluokkaan kuuluvien tuotteiden myynnistä alkuperämaan kotimarkkinoilla tavanomaisesti saama voitto.

c)   Yksilöllisen kohtelun saaneiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat

| (46) | Koska kaikki tutkimuksessa yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, harjoittivat vientimyyntiä suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(46)

Koska kaikki tutkimuksessa yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, harjoittivat vientimyyntiä suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

d)   Vertailu

| (47) | Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja palkkioiden perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö. |
| --- | --- |

(47)

Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja palkkioiden perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö.

| (48) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin samalla välillisten verojen tasolla eli arvonlisäverollisena. |
| --- | --- |

(48)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin samalla välillisten verojen tasolla eli arvonlisäverollisena.

4.   Polkumyyntimarginaalit

a)   Tutkimuksessa yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu

| (49) | Polkumyyntimarginaalit niille tutkimuksessa yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla vertailumaan tietojen perusteella määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja kullekin yritykselle edellä kuvatun mukaisesti määritettyä unioniin suuntautuvan viennin hintojen painotettua keskiarvoa. |
| --- | --- |

(49)

Polkumyyntimarginaalit niille tutkimuksessa yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla vertailumaan tietojen perusteella määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja kullekin yritykselle edellä kuvatun mukaisesti määritettyä unioniin suuntautuvan viennin hintojen painotettua keskiarvoa.

| (50) | Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, ja ne ovat seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd | 44,9 % |
| Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd ja Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd | 47,6 % |
| Henan Junhua Chemical Company Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd | 49,0 % |

(50)

Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, ja ne ovat seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali

Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd

44,9 %

Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd ja Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd

47,6 %

Henan Junhua Chemical Company Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd

49,0 %

b)   Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat

| (51) | Kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavan, koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin laskemiseksi määritettiin ensin yhteistyössä toimimisen aste vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamia unioniin suuntautuvan viennin määriä vastaaviin Eurostatin tilastoihin. |
| --- | --- |

(51)

Kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavan, koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin laskemiseksi määritettiin ensin yhteistyössä toimimisen aste vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamia unioniin suuntautuvan viennin määriä vastaaviin Eurostatin tilastoihin.

| (52) | Koska yhteistyössä toimimisen aste Kiinassa oli alhainen (30 prosenttia), kaikkiin muihin Kiinassa toimiviin viejiin sovellettava, koko maata koskeva polkumyyntimarginaali laskettiin vertaamalla Indonesian tietojen perusteella määritettyä normaaliarvoa niiden tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihintoihin, joille ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua. |
| --- | --- |

(52)

Koska yhteistyössä toimimisen aste Kiinassa oli alhainen (30 prosenttia), kaikkiin muihin Kiinassa toimiviin viejiin sovellettava, koko maata koskeva polkumyyntimarginaali laskettiin vertaamalla Indonesian tietojen perusteella määritettyä normaaliarvoa niiden tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihintoihin, joille ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua.

| (53) | Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 65,6 prosenttia CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana. |
| --- | --- |

(53)

Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 65,6 prosenttia CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.

D.   VAHINKO

1.   Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala

| (54) | Valituksen tekivät unionin kolme suurinta melamiinin tuottajaa, joilla on tuotantolaitoksia Itävallassa, Saksassa ja Italiassa (Borealis), Alankomaissa (DSM) ja Puolassa (Puławy). Tutkimusajanjakson aikana niiden tuotanto muodosti yli 90 prosenttia unionin kokonaistuotannosta. Kaksi muuta, asianomaista tuotetta vähäisiä määriä valmistavaa tuottajaa ei vastustanut tutkimuksen vireillepanoa. |
| --- | --- |

(54)

Valituksen tekivät unionin kolme suurinta melamiinin tuottajaa, joilla on tuotantolaitoksia Itävallassa, Saksassa ja Italiassa (Borealis), Alankomaissa (DSM) ja Puolassa (Puławy). Tutkimusajanjakson aikana niiden tuotanto muodosti yli 90 prosenttia unionin kokonaistuotannosta. Kaksi muuta, asianomaista tuotetta vähäisiä määriä valmistavaa tuottajaa ei vastustanut tutkimuksen vireillepanoa.

| (55) | Unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja. |
| --- | --- |

(55)

Unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja.

| (56) | Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan noin 340 000 tonnia tutkimusajanjakson aikana. Tähän sisältyy kaikkien niiden unionin tuottajien tuotanto, jotka ilmoittautuivat, ja niiden muiden tuottajien arvioitu tuotanto, jotka eivät ilmoittautuneet menettelyssä, jäljempänä ”tuottajat, jotka eivät ilmoittautuneet”. Muiden tietojen puuttuessa unionin kokonaistuotannon ja -kulutuksen määrittämiseksi käytettiin valituksessa esitettyjä tietoja tuottajista, jotka eivät ilmoittautuneet. |
| --- | --- |

(56)

Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan noin 340 000 tonnia tutkimusajanjakson aikana. Tähän sisältyy kaikkien niiden unionin tuottajien tuotanto, jotka ilmoittautuivat, ja niiden muiden tuottajien arvioitu tuotanto, jotka eivät ilmoittautuneet menettelyssä, jäljempänä ”tuottajat, jotka eivät ilmoittautuneet”. Muiden tietojen puuttuessa unionin kokonaistuotannon ja -kulutuksen määrittämiseksi käytettiin valituksessa esitettyjä tietoja tuottajista, jotka eivät ilmoittautuneet.

2.   Unionin kulutus

| (57) | Kulutus määritettiin laskemalla yhteen Eurostatin tietojen perusteella määritetty kokonaistuonti ja unionin tuotannonalan myynnin kokonaismäärä unionin markkinoilla; tähän sisältyi myös arvioitu myynti niiden tuottajien osalta, jotka eivät ilmoittautuneet. Arvio perustui valituksessa esitettyihin tietoihin.

  Taulukko 1 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (tonnia) | 367 476 | 388 567 | 323 638 | 266 178 |
| Indeksinä | 100 | 105 | 88 | 72 |
| Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset |

(57)

Kulutus määritettiin laskemalla yhteen Eurostatin tietojen perusteella määritetty kokonaistuonti ja unionin tuotannonalan myynnin kokonaismäärä unionin markkinoilla; tähän sisältyi myös arvioitu myynti niiden tuottajien osalta, jotka eivät ilmoittautuneet. Arvio perustui valituksessa esitettyihin tietoihin.

Taulukko 1

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Määrä (tonnia)

367 476

388 567

323 638

266 178

Indeksinä

100

105

88

72

Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset

| (58) | Kulutus kasvoi 5 prosenttia vuodesta 2006 vuoteen 2007 ja väheni sen jälkeen 17 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2008 ja edelleen 16 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Kaiken kaikkiaan kulutus laski 28 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(58)

Kulutus kasvoi 5 prosenttia vuodesta 2006 vuoteen 2007 ja väheni sen jälkeen 17 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2008 ja edelleen 16 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Kaiken kaikkiaan kulutus laski 28 prosenttia tarkastelujakson aikana.

| (59) | Melamiinin kulutuksen laskun voidaan katsoa johtuvan suhdannetilanteesta ja erityisesti tilapäisestä supistumisesta asunto- ja rakennusmarkkinoilla, joilla melamiinin tärkeimpiä sovelluksia käytetään eniten. Melamiini on merkittävä tuotantopanos kyseisellä alalla, eikä ole odotettavissa, että se korvattaisiin muilla aineilla. Näin ollen melamiinin kysyntä todennäköisesti kääntyy taas nousuun talouden yleisen elpymisen myötä. |
| --- | --- |

(59)

Melamiinin kulutuksen laskun voidaan katsoa johtuvan suhdannetilanteesta ja erityisesti tilapäisestä supistumisesta asunto- ja rakennusmarkkinoilla, joilla melamiinin tärkeimpiä sovelluksia käytetään eniten. Melamiini on merkittävä tuotantopanos kyseisellä alalla, eikä ole odotettavissa, että se korvattaisiin muilla aineilla. Näin ollen melamiinin kysyntä todennäköisesti kääntyy taas nousuun talouden yleisen elpymisen myötä.

3.   Tuonti asianomaisesta maasta unioniin

a)   Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus

| (60) | Tutkimuksen mukaan melamiinin tuonti Kiinasta kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2










  Tuonti Kiinasta | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (tonnia) | 26 565 | 42 750 | 34 595 | 17 434 |
| Indeksinä | 100 | 161 | 130 | 66 |
| Lähde: Eurostat |

(60)

Tutkimuksen mukaan melamiinin tuonti Kiinasta kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Tuonti Kiinasta

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Määrä (tonnia)

26 565

42 750

34 595

17 434

Indeksinä

100

161

130

66

Lähde: Eurostat

| (61) | Kiinalaisten tuontituotteiden määrä unionin markkinoilla kasvoi vuosina 2006–2008. Kun kokonaiskulutus EU:n markkinoilla väheni samaan aikaan 12 prosenttia, kiinalaisten viejien myynti unionin markkinoille kasvoi 30 prosenttia. Kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi, myös markkinaosuus kasvoi kyseisen ajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(61)

Kiinalaisten tuontituotteiden määrä unionin markkinoilla kasvoi vuosina 2006–2008. Kun kokonaiskulutus EU:n markkinoilla väheni samaan aikaan 12 prosenttia, kiinalaisten viejien myynti unionin markkinoille kasvoi 30 prosenttia. Kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi, myös markkinaosuus kasvoi kyseisen ajanjakson aikana.

| (62) | Tilanne kääntyi päinvastaiseksi tutkimusajanjakson aikana: kulutus laski 18 prosenttia, mutta kiinalaisten tuottajien viennin määrä väheni vielä enemmän. Samalla pieneni myös Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus.

  Taulukko 3










  Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Markkinaosuus | 7,2 % | 11,0 % | 10,7 % | 6,5 % |
| Indeksinä | 100 | 153 | 148 | 91 |

(62)

Tilanne kääntyi päinvastaiseksi tutkimusajanjakson aikana: kulutus laski 18 prosenttia, mutta kiinalaisten tuottajien viennin määrä väheni vielä enemmän. Samalla pieneni myös Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus.

Taulukko 3

Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Markkinaosuus

7,2 %

11,0 %

10,7 %

6,5 %

Indeksinä

100

153

148

91

Eurostatin tietojen perusteella näyttäisi siltä, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat nousivat kokonaisuutena katsoen 10 prosenttia tarkastelujaksolla.

Taulukko 4

| | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskihinta/tonni | 814 euroa | 802 euroa | 1 149 euroa | 896 euroa |
| Indeksinä | 100 | 99 | 141 | 110 |
| Lähde: Eurostat |

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Keskihinta/tonni

814 euroa

802 euroa

1 149 euroa

896 euroa

Indeksinä

100

99

141

110

Lähde: Eurostat

| (63) | Yhteistyöstä kieltäytyneitä kiinalaisia viejiä oli kuitenkin paljon ja tutkimus osoitti, että yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien, joiden osuus koko Kiinasta peräisin olevasta tuonnista on noin 30 prosenttia, keskimääräinen tuontihinta oli paljon alempi kuin Eurostatin tietoihin perustuva hinta ja alempi kuin unionin tuotannonalan hinta. Se oli tutkimusajanjakson aikana keskimäärin 806 euroa tonnilta. |
| --- | --- |

(63)

Yhteistyöstä kieltäytyneitä kiinalaisia viejiä oli kuitenkin paljon ja tutkimus osoitti, että yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien, joiden osuus koko Kiinasta peräisin olevasta tuonnista on noin 30 prosenttia, keskimääräinen tuontihinta oli paljon alempi kuin Eurostatin tietoihin perustuva hinta ja alempi kuin unionin tuotannonalan hinta. Se oli tutkimusajanjakson aikana keskimäärin 806 euroa tonnilta.

| (64) | Niinpä tutkimuksen tässä vaiheessa katsotaan, että vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa tarkastelussa olisi otettava huomioon tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden tuottajien toimitiloissa Kiinassa varmennettu hinta. |
| --- | --- |

(64)

Niinpä tutkimuksen tässä vaiheessa katsotaan, että vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa tarkastelussa olisi otettava huomioon tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden tuottajien toimitiloissa Kiinassa varmennettu hinta.

| (65) | Tutkimuksen aikana eräät osapuolet väittivät, että Kiinasta tuotu melamiini oli huonompilaatuista kuin unionin tuotannonalan tuottama melamiini, eikä sitä voitu käyttää tiettyihin tarkoituksiin, kuten päällysteisiin. Koska väitettä ei voitu osoittaa oikeaksi, sitä ei otettu huomioon tutkimuksen tässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(65)

Tutkimuksen aikana eräät osapuolet väittivät, että Kiinasta tuotu melamiini oli huonompilaatuista kuin unionin tuotannonalan tuottama melamiini, eikä sitä voitu käyttää tiettyihin tarkoituksiin, kuten päällysteisiin. Koska väitettä ei voitu osoittaa oikeaksi, sitä ei otettu huomioon tutkimuksen tässä vaiheessa.

b)   Hintojen alittavuus

| (66) | Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotteiden painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu erityisesti kuljetus- ja käsittelykustannusten osalta noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamiin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla. |
| --- | --- |

(66)

Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotteiden painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu erityisesti kuljetus- ja käsittelykustannusten osalta noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamiin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla.

| (67) | Vertailu osoitti, että Kiinasta polkumyynnillä tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana 10,3 prosentilla. |
| --- | --- |

(67)

Vertailu osoitti, että Kiinasta polkumyynnillä tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana 10,3 prosentilla.

4.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

a)   Alustavat huomiot

| (68) | Kun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan tutkittiin, otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, joiden avulla voitaisiin arvioida unionin tuotannonalan tilannetta vuodesta 2006 tutkimusajanjakson päättymiseen. |
| --- | --- |

(68)

Kun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan tutkittiin, otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, joiden avulla voitaisiin arvioida unionin tuotannonalan tilannetta vuodesta 2006 tutkimusajanjakson päättymiseen.

b)   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Taulukko 5

| | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 378 961 | 371 564 | 358 794 | 304 028 |
| Indeksinä | 100 | 98 | 95 | 80 |
| Kapasiteetti (tonnia) | 442 000 | 442 000 | 396 200 | 396 200 |
| Indeksinä | 100 | 100 | 90 | 90 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 86 % | 84 % | 91 % | 77 % |
| Indeksinä | 100 | 98 | 106 | 90 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset |

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

378 961

371 564

358 794

304 028

Indeksinä

100

98

95

80

Kapasiteetti (tonnia)

442 000

442 000

396 200

396 200

Indeksinä

100

100

90

90

Kapasiteetin käyttöaste

86 %

84 %

91 %

77 %

Indeksinä

100

98

106

90

Lähde: Kyselylomakevastaukset

| (69) | Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, unionin tuotannonalan tuotanto laski 20 prosenttia tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti väheni 10 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(69)

Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, unionin tuotannonalan tuotanto laski 20 prosenttia tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti väheni 10 prosenttia tarkastelujakson aikana.

| (70) | Unionin tuotannonala vähensi tuotantokapasiteettiaan noin 396 200 tonniin vuonna 2008. Hiipuvan myynnin ja vähenevien tuotantomäärien vuoksi kapasiteetin käyttöaste kuitenkin laski vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä 86 prosentista 77 prosenttiin. Lasku oli suurinta vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(70)

Unionin tuotannonala vähensi tuotantokapasiteettiaan noin 396 200 tonniin vuonna 2008. Hiipuvan myynnin ja vähenevien tuotantomäärien vuoksi kapasiteetin käyttöaste kuitenkin laski vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä 86 prosentista 77 prosenttiin. Lasku oli suurinta vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.

c)   Myyntimäärät ja markkinaosuus

| (71) | Seuraavassa taulukossa esitetyt myyntimäärät ovat määriä, jotka myytiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionin markkinoilla.

  Taulukko 6 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (tonnia) | 254 707 | 274 211 | 241 867 | 215 469 |
| Indeksinä | 100 | 108 | 95 | 85 |
| Markkinaosuus | 74 % | 75 % | 80 % | 86 % |
| Indeksinä | 100 | 107 | 107 | 116 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset |

(71)

Seuraavassa taulukossa esitetyt myyntimäärät ovat määriä, jotka myytiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionin markkinoilla.

Taulukko 6

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Määrä (tonnia)

254 707

274 211

241 867

215 469

Indeksinä

100

108

95

85

Markkinaosuus

74 %

75 %

80 %

86 %

Indeksinä

100

107

107

116

Lähde: Kyselylomakevastaukset

| (72) | Unionin kulutus laski 28 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä, kun taas unionin tuotannonalan riippumattomille asiakkaille unionin markkinoilla myymä samankaltaisen tuotteen määrä laski 15 prosenttia. Näin olleen unionin tuotannonala pystyi kasvattamaan markkinaosuuttaan 74 prosentista 86 prosenttiin vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(72)

Unionin kulutus laski 28 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä, kun taas unionin tuotannonalan riippumattomille asiakkaille unionin markkinoilla myymä samankaltaisen tuotteen määrä laski 15 prosenttia. Näin olleen unionin tuotannonala pystyi kasvattamaan markkinaosuuttaan 74 prosentista 86 prosenttiin vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä.

d)   Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikköhinnat ja tuotantokustannukset

| (73) | Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla laski 5 prosenttia tarkastelujaksolla. Myyntihinta laski merkittävästi, 26 prosenttia, vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.

  Taulukko 7 a | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskihinta/tonni | 949 euroa | 998 euroa | 1 217 euroa | 898 euroa |
| Indeksinä | 100 | 105 | 128 | 95 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset |

(73)

Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla laski 5 prosenttia tarkastelujaksolla. Myyntihinta laski merkittävästi, 26 prosenttia, vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.

Taulukko 7 a

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Keskihinta/tonni

949 euroa

998 euroa

1 217 euroa

898 euroa

Indeksinä

100

105

128

95

Lähde: Kyselylomakevastaukset

| (74) | Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan keskimääräiset tuotantokustannukset laskivat 2 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä. Samalla kaudella unionin tuotannonalan oli kuitenkin pidettävä myyntihintansa alhaisina voidakseen kilpailla halvan polkumyyntituonnin kanssa. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan myyntihinnat olivat merkittävästi alle tuotantokustannusten tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(74)

Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan keskimääräiset tuotantokustannukset laskivat 2 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä. Samalla kaudella unionin tuotannonalan oli kuitenkin pidettävä myyntihintansa alhaisina voidakseen kilpailla halvan polkumyyntituonnin kanssa. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan myyntihinnat olivat merkittävästi alle tuotantokustannusten tutkimusajanjaksolla.

| (75) | Unionin tuotannonalan tuotantokustannukset kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

  Taulukko 7 b | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset tuotantokustannukset/tonni | 1 076 euroa | 1 054 euroa | 1 229 euroa | 1 060 euroa |
| Indeksinä | 100 | 98 | 114 | 98 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset |

(75)

Unionin tuotannonalan tuotantokustannukset kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

Taulukko 7 b

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset tuotantokustannukset/tonni

1 076 euroa

1 054 euroa

1 229 euroa

1 060 euroa

Indeksinä

100

98

114

98

Lähde: Kyselylomakevastaukset

e)   Varastot

| (76) | Varastojen osuus tuotantomäärästä tutkimusajanjakson aikana oli noin 5 prosenttia. Unionin tuotannonalan varastot pienenivät 68 prosenttia tarkastelujaksolla, etenkin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Varastojen pienenemistä tarkasteltaessa olisi kuitenkin otettava huomioon alhainen toimintataso, joka johtui unionin tuotannonalan toiminnan supistuksista.

  Taulukko 8 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot (tonnia) | 51 650 | 31 019 | 48 732 | 16 611 |
| Indeksinä | 100 | 60 | 94 | 32 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset |

(76)

Varastojen osuus tuotantomäärästä tutkimusajanjakson aikana oli noin 5 prosenttia. Unionin tuotannonalan varastot pienenivät 68 prosenttia tarkastelujaksolla, etenkin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Varastojen pienenemistä tarkasteltaessa olisi kuitenkin otettava huomioon alhainen toimintataso, joka johtui unionin tuotannonalan toiminnan supistuksista.

Taulukko 8

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Varastot (tonnia)

51 650

31 019

48 732

16 611

Indeksinä

100

60

94

32

Lähde: Kyselylomakevastaukset

f)   Työllisyys, palkat ja tuottavuus

Taulukko 9

| | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijät (kokoaikaiseksi muutettuna – FTE) | 706 | 688 | 613 | 606 |
| Indeksi | 100 | 97 | 87 | 86 |
| Työvoimakustannukset (euroa/FTE) | 57 736 | 57 248 | 63 273 | 61 025 |
| Indeksi | 100 | 99 | 110 | 106 |
| Tuottavuus (yksikköä/FTE) | 537 | 540 | 585 | 502 |
| Indeksi | 100 | 101 | 109 | 94 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset |

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Työntekijät (kokoaikaiseksi muutettuna – FTE)

706

688

613

606

Indeksi

100

97

87

86

Työvoimakustannukset (euroa/FTE)

57 736

57 248

63 273

61 025

Indeksi

100

99

110

106

Tuottavuus (yksikköä/FTE)

537

540

585

502

Indeksi

100

101

109

94

Lähde: Kyselylomakevastaukset

| (77) | Unionin tuotannonalan toiminnan supistusten vuoksi työntekijöiden määrä väheni 13 prosenttia vuonna 2008 ja vielä yhden prosentin tutkimusajanjakson aikana. Tuottavuuden laskua olisi tarkasteltava ottaen huomioon supistusten yleinen luonne, koska työntekijöiden lukumäärän väheneminen seuraa tuotannon laskua vasta tietyn viiveen jälkeen. Työvoimakustannukset nousivat hieman, 6 prosenttia, tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(77)

Unionin tuotannonalan toiminnan supistusten vuoksi työntekijöiden määrä väheni 13 prosenttia vuonna 2008 ja vielä yhden prosentin tutkimusajanjakson aikana. Tuottavuuden laskua olisi tarkasteltava ottaen huomioon supistusten yleinen luonne, koska työntekijöiden lukumäärän väheneminen seuraa tuotannon laskua vasta tietyn viiveen jälkeen. Työvoimakustannukset nousivat hieman, 6 prosenttia, tarkastelujaksolla.

g)   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

Taulukko 10

| | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus | –9,9 % | –2,4 % | –1,3 % | –18,0 % |
| Vuosimuutos | | –7,5 % | +1,1 % | –16,7 % |
| Kassavirta (tuhatta euroa) | –5 091 | 36 162 | 19 682 | –20 847 |
| Vuosimuutos | | 41 253 | –18 480 | –40 529 |
| Investoinnit (tuhatta euroa) | 29 070 | 14 630 | 32 540 | 21 465 |
| Indeksi | 100 | 50,3 | 112 | 74 |
| Investointien tuotto | –10 % | –3 % | –2 % | –25 % |
| Vuosimuutos | | +7 % | +1 % | –23 % |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset |

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Kannattavuus

–9,9 %

–2,4 %

–1,3 %

–18,0 %

Vuosimuutos

–7,5 %

+1,1 %

–16,7 %

Kassavirta (tuhatta euroa)

–5 091

36 162

19 682

–20 847

Vuosimuutos

41 253

–18 480

–40 529

Investoinnit (tuhatta euroa)

29 070

14 630

32 540

21 465

Indeksi

100

50,3

112

74

Investointien tuotto

–10 %

–3 %

–2 %

–25 %

Vuosimuutos

+7 %

+1 %

–23 %

Lähde: Kyselylomakevastaukset

| (78) | Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina kyseisen myynnin liikevaihdosta. Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan kannattavuus heikkeni jyrkästi laskien vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä 9,9 prosentin tappiosta 18 prosentin tappioon. Näin tapahtui vaikka unionin tuotannonalan tuotantokustannukset laskivat 14 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, kuten käy ilmi taulukosta 7 b edellä. |
| --- | --- |

(78)

Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina kyseisen myynnin liikevaihdosta. Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan kannattavuus heikkeni jyrkästi laskien vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä 9,9 prosentin tappiosta 18 prosentin tappioon. Näin tapahtui vaikka unionin tuotannonalan tuotantokustannukset laskivat 14 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, kuten käy ilmi taulukosta 7 b edellä.

| (79) | Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, kehittyi suurin piirtein samalla tavalla kuin kannattavuus. Näin ollen kassavirta pieneni merkittävästi tarkastelujaksolla. Sama koskee investointien tuottoa, joka kehittyi samalla tavoin seuraten unionin tuotannonalan negatiivisia tuloksia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(79)

Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, kehittyi suurin piirtein samalla tavalla kuin kannattavuus. Näin ollen kassavirta pieneni merkittävästi tarkastelujaksolla. Sama koskee investointien tuottoa, joka kehittyi samalla tavoin seuraten unionin tuotannonalan negatiivisia tuloksia tarkastelujaksolla.

| (80) | Edellä esitetyn seurauksena unionin tuotannonalan investointikyky supistui, kun kassavirta heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla. Tämän vuoksi investoinnit vähenivät 26,2 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(80)

Edellä esitetyn seurauksena unionin tuotannonalan investointikyky supistui, kun kassavirta heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla. Tämän vuoksi investoinnit vähenivät 26,2 prosenttia tarkastelujaksolla.

h)   Kasvu

| (81) | Unionin kulutus laski 28 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä, kun taas unionin tuotannonalan myynnin määrä unionin markkinoilla väheni 15 prosenttia. Tarkastelujakson kehitys osoittaa, että kyseinen 15 prosentin lasku unionin tuotannonalan myyntimäärässä oli pienempi kuin unionin kulutuksessa tapahtunut 28 prosentin vähennys. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 12 prosenttiyksikköä saman jakson aikana. |
| --- | --- |

(81)

Unionin kulutus laski 28 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä, kun taas unionin tuotannonalan myynnin määrä unionin markkinoilla väheni 15 prosenttia. Tarkastelujakson kehitys osoittaa, että kyseinen 15 prosentin lasku unionin tuotannonalan myyntimäärässä oli pienempi kuin unionin kulutuksessa tapahtunut 28 prosentin vähennys. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 12 prosenttiyksikköä saman jakson aikana.

i)   Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyys

| (82) | Kiinan polkumyyntimarginaalit esitetään edellä polkumyyntiä koskevassa jaksossa, ja ne ovat yli vähimmäistason. Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei voida pitää vähäisenä. |
| --- | --- |

(82)

Kiinan polkumyyntimarginaalit esitetään edellä polkumyyntiä koskevassa jaksossa, ja ne ovat yli vähimmäistason. Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.

5.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (83) | Tutkimus osoitti, että monet unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen indikaattorit heikkenivät merkittävästi tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(83)

Tutkimus osoitti, että monet unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen indikaattorit heikkenivät merkittävästi tarkastelujaksolla.

| (84) | Myyntimäärä väheni 15 prosenttia ja tuotannon määrä 20 prosenttia, tuotantolaitosten käyttöaste laski 86 prosentista 77 prosenttiin ja työntekijöiden määrää oli vähennettävä 14 prosenttia. Saman jakson aikana hinnat alenivat 5 prosenttia. Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä myyntihinnat laskivat 26 prosenttia ja tämän johdosta kannattavuus oli erittäin heikko, mikä puolestaan vaikutti kielteisesti investointeihin sekä kassavirran ja investointien tuoton kaltaisiin taloudellisiin indikaattoreihin. |
| --- | --- |

(84)

Myyntimäärä väheni 15 prosenttia ja tuotannon määrä 20 prosenttia, tuotantolaitosten käyttöaste laski 86 prosentista 77 prosenttiin ja työntekijöiden määrää oli vähennettävä 14 prosenttia. Saman jakson aikana hinnat alenivat 5 prosenttia. Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä myyntihinnat laskivat 26 prosenttia ja tämän johdosta kannattavuus oli erittäin heikko, mikä puolestaan vaikutti kielteisesti investointeihin sekä kassavirran ja investointien tuoton kaltaisiin taloudellisiin indikaattoreihin.

| (85) | Vaikka unionin tuotannonala pystyikin kasvattamaan markkinaosuuttaan 12 prosenttiyksikköä samalla, kun kulutus unionin markkinoilla laski, unionin markkinoiden alhainen hintataso erityisesti tutkimusajanjakson aikana heikensi merkittävästi varsinkin unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta tutkimusajanjakson aikana. Kyseisillä hinnoilla ei pystytty kattamaan tuotantokustannuksia ja tuotannonalalle aiheutuneet tappiot vastasivat jopa 18 prosenttia liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(85)

Vaikka unionin tuotannonala pystyikin kasvattamaan markkinaosuuttaan 12 prosenttiyksikköä samalla, kun kulutus unionin markkinoilla laski, unionin markkinoiden alhainen hintataso erityisesti tutkimusajanjakson aikana heikensi merkittävästi varsinkin unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta tutkimusajanjakson aikana. Kyseisillä hinnoilla ei pystytty kattamaan tuotantokustannuksia ja tuotannonalalle aiheutuneet tappiot vastasivat jopa 18 prosenttia liikevaihdosta.

| (86) | Tämän perusteella katsotaan, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(86)

Tämän perusteella katsotaan, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tutkimusajanjakson aikana.

E.   SYY-YHTEYS

1.   Johdanto

| (87) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Komissio tarkasteli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaksi. |
| --- | --- |

(87)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Komissio tarkasteli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaksi.

2.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus

| (88) | Olisi muistettava, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien halukkuus toimia yhteistyössä tässä tutkimuksessa oli erittäin vähäistä. Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osuus melamiinin kokonaistuonnista tutkimusajanjakson aikana oli noin 29 prosenttia. |
| --- | --- |

(88)

Olisi muistettava, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien halukkuus toimia yhteistyössä tässä tutkimuksessa oli erittäin vähäistä. Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osuus melamiinin kokonaistuonnista tutkimusajanjakson aikana oli noin 29 prosenttia.

| (89) | Eurostatin tuontitilastojen mukaan tuonti Kiinasta väheni kokonaisuutena katsoen tarkastelujaksolla merkittävästi eli 34 prosenttia. Tuonti siis väheni kyseisenä aikana suhteellisesti tarkasteltuna enemmän kuin kulutus (– 28 prosenttia). |
| --- | --- |

(89)

Eurostatin tuontitilastojen mukaan tuonti Kiinasta väheni kokonaisuutena katsoen tarkastelujaksolla merkittävästi eli 34 prosenttia. Tuonti siis väheni kyseisenä aikana suhteellisesti tarkasteltuna enemmän kuin kulutus (– 28 prosenttia).

| (90) | Hinnoista voidaan todeta, että Eurostatin mukaan kiinalaisen melamiinin tuontihinta nousi 10 prosenttia tarkastelujakson aikana. Hinta laski merkittävästi, 31 prosenttia, vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien, joiden osuus koko Kiinasta peräisin olevasta tuonnista on noin 30 prosenttia, keskimääräinen tuontihinta oli todennettujen tietojen mukaan paljon alempi kuin Eurostatin tietoihin perustuva hinta. Tutkimus osoitti, että yhteistyössä toimineiden tuottajien veloittama hinta oli tutkimusajanjakson aikana keskimäärin 10,3 prosenttia alempi kuin unionin tuotannonalan hinta. |
| --- | --- |

(90)

Hinnoista voidaan todeta, että Eurostatin mukaan kiinalaisen melamiinin tuontihinta nousi 10 prosenttia tarkastelujakson aikana. Hinta laski merkittävästi, 31 prosenttia, vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien, joiden osuus koko Kiinasta peräisin olevasta tuonnista on noin 30 prosenttia, keskimääräinen tuontihinta oli todennettujen tietojen mukaan paljon alempi kuin Eurostatin tietoihin perustuva hinta. Tutkimus osoitti, että yhteistyössä toimineiden tuottajien veloittama hinta oli tutkimusajanjakson aikana keskimäärin 10,3 prosenttia alempi kuin unionin tuotannonalan hinta.

| (91) | Kiinassa oli paljon yhteistyöstä kieltäytyneitä tuottajia, minkä vuoksi katsotaan, että tutkimuksessa olisi syytä käyttää yhteistyössä toimineiden tuottajien toimitiloissa varmennettua hintaa eikä Eurostatin hintatietoja. |
| --- | --- |

(91)

Kiinassa oli paljon yhteistyöstä kieltäytyneitä tuottajia, minkä vuoksi katsotaan, että tutkimuksessa olisi syytä käyttää yhteistyössä toimineiden tuottajien toimitiloissa varmennettua hintaa eikä Eurostatin hintatietoja.

| (92) | Melamiinin tuontimäärien kuukausikohtainen analyysi osoitti, että kiinalaisia tuontituotteita oli runsaasti unionin markkinoilla tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla, kun alan kriisi oli pahimmillaan, ja että tuonnin osuus unionin markkinoista oli tuolloin 15 prosenttia. Unionin tuotannonalalla ei rakenteensa ja tuotantoprosessinsa vuoksi ollut muuta vaihtoehtoa kuin alentaa myyntihintojaan, jotta se voisi säilyttää markkinaosuutensa. Vaikka kiinalaiset viejät vähensivät merkittävästi vientiään unioniin tutkimusajanjakson toisella puoliskolla, tutkimusajanjakson alkupuolella tapahtuneen laajamittaisen tuonnin ja sen alhaisten hintojen kielteiset vaikutukset olivat nähtävissä unionin markkinoilla ja unionin tuotannonalan tilanteessa vielä tutkimusajanjakson loppupuolellakin. |
| --- | --- |

(92)

Melamiinin tuontimäärien kuukausikohtainen analyysi osoitti, että kiinalaisia tuontituotteita oli runsaasti unionin markkinoilla tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla, kun alan kriisi oli pahimmillaan, ja että tuonnin osuus unionin markkinoista oli tuolloin 15 prosenttia. Unionin tuotannonalalla ei rakenteensa ja tuotantoprosessinsa vuoksi ollut muuta vaihtoehtoa kuin alentaa myyntihintojaan, jotta se voisi säilyttää markkinaosuutensa. Vaikka kiinalaiset viejät vähensivät merkittävästi vientiään unioniin tutkimusajanjakson toisella puoliskolla, tutkimusajanjakson alkupuolella tapahtuneen laajamittaisen tuonnin ja sen alhaisten hintojen kielteiset vaikutukset olivat nähtävissä unionin markkinoilla ja unionin tuotannonalan tilanteessa vielä tutkimusajanjakson loppupuolellakin.

| (93) | Tutkimuksen mukaan unionin tuotannonala joutui merkittävästi supistamaan tuotantoaan, sen kapasiteetin käyttöaste laski, myyntimäärä väheni ja myös työntekijöiden määrää jouduttiin vähentämään tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonalan rakenteen ja edellä mainittujen vahinkoindikaattoreiden kehityksen perusteella näyttäisi siltä, että tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkeneminen johtui jossain määrin kriisistä ja markkinoiden heikosta kysynnästä, kuten jäljempänä 97–100 kappaleessa selostetaan. Se johtuu kuitenkin myös alhaisesta hintatasosta ja kiinalaisten viejien aiheuttamasta paineesta erityisesti vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, minkä vuoksi unionin tuotannonala ei pystynyt kattamaan kustannuksiaan. Tämän seurauksena tuotannonalalle aiheutui tutkimusajanjakson aikana tappiot, jotka vastasivat jopa 18:aa prosenttia liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(93)

Tutkimuksen mukaan unionin tuotannonala joutui merkittävästi supistamaan tuotantoaan, sen kapasiteetin käyttöaste laski, myyntimäärä väheni ja myös työntekijöiden määrää jouduttiin vähentämään tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonalan rakenteen ja edellä mainittujen vahinkoindikaattoreiden kehityksen perusteella näyttäisi siltä, että tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkeneminen johtui jossain määrin kriisistä ja markkinoiden heikosta kysynnästä, kuten jäljempänä 97–100 kappaleessa selostetaan. Se johtuu kuitenkin myös alhaisesta hintatasosta ja kiinalaisten viejien aiheuttamasta paineesta erityisesti vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, minkä vuoksi unionin tuotannonala ei pystynyt kattamaan kustannuksiaan. Tämän seurauksena tuotannonalalle aiheutui tutkimusajanjakson aikana tappiot, jotka vastasivat jopa 18:aa prosenttia liikevaihdosta.

| (94) | Kun otetaan huomioon markkinatalouskohtelua koskevassa tutkimuksessa todetut vääristymät Kiinassa, polkumyyntimarginaalin suuruus sekä edellä erityisesti 92 kappaleessa esitetyt päätelmät, voidaan todeta, että vaikka polkumyynnillä tapahtuvan halpatuonnin markkinaosuus pieneni, sen läsnäolo unionin markkinoilla ja sen hintataso, joka alitti unionin tuotannonalan hinnat yli 10 prosentilla, vaikutti osaltaan myyntihintojen kielteisen kehityksen pahenemiseen unionin markkinoilla koko tutkimusajanjakson ajan. |
| --- | --- |

(94)

Kun otetaan huomioon markkinatalouskohtelua koskevassa tutkimuksessa todetut vääristymät Kiinassa, polkumyyntimarginaalin suuruus sekä edellä erityisesti 92 kappaleessa esitetyt päätelmät, voidaan todeta, että vaikka polkumyynnillä tapahtuvan halpatuonnin markkinaosuus pieneni, sen läsnäolo unionin markkinoilla ja sen hintataso, joka alitti unionin tuotannonalan hinnat yli 10 prosentilla, vaikutti osaltaan myyntihintojen kielteisen kehityksen pahenemiseen unionin markkinoilla koko tutkimusajanjakson ajan.

| (95) | Tämän perusteella voidaan vahvistaa, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on syy-yhteys. |
| --- | --- |

(95)

Tämän perusteella voidaan vahvistaa, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on syy-yhteys.

3.   Muiden tekijöiden vaikutus

| (96) | Syy-yhteyteen liittyen tutkittiin muitakin tekijöitä eli kysynnän kehitystä unionin markkinoilla, talouskriisin vaikutuksia, unionin tuotannonalan tuotantokustannuksia, unionin tuotannonalan vientitoimintaa ja melamiinin tuontia muista kolmansista maista. |
| --- | --- |

(96)

Syy-yhteyteen liittyen tutkittiin muitakin tekijöitä eli kysynnän kehitystä unionin markkinoilla, talouskriisin vaikutuksia, unionin tuotannonalan tuotantokustannuksia, unionin tuotannonalan vientitoimintaa ja melamiinin tuontia muista kolmansista maista.

a)   Kysynnän kehittyminen unionin markkinoilla ja talouskriisi

| (97) | Melamiinin tärkeimmät käyttökohteet ovat asunto- ja rakennusmarkkinoilla. Nämä markkinat supistuivat talouskriisin seurauksena, mikä johti myös kulutuksen supistumiseen sekä unionin markkinoilla että maailmanlaajuisesti. Koska EU:n markkinat ovat selvästi suurimmat melamiinimarkkinat maailmassa, talouskriisi on vaikuttanut niihin kielteisesti. Tämä näkyy siinä, että kulutus väheni 28 prosenttia, unionin tuotannonala joutui turvautumaan tuotantoseisokkeihin ja myyntihinnat laskivat. |
| --- | --- |

(97)

Melamiinin tärkeimmät käyttökohteet ovat asunto- ja rakennusmarkkinoilla. Nämä markkinat supistuivat talouskriisin seurauksena, mikä johti myös kulutuksen supistumiseen sekä unionin markkinoilla että maailmanlaajuisesti. Koska EU:n markkinat ovat selvästi suurimmat melamiinimarkkinat maailmassa, talouskriisi on vaikuttanut niihin kielteisesti. Tämä näkyy siinä, että kulutus väheni 28 prosenttia, unionin tuotannonala joutui turvautumaan tuotantoseisokkeihin ja myyntihinnat laskivat.

| (98) | Nämä tosiseikat ja huomiot viittaavat siihen, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko voi osittain johtua talouskriisistä. |
| --- | --- |

(98)

Nämä tosiseikat ja huomiot viittaavat siihen, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko voi osittain johtua talouskriisistä.

| (99) | Kuten edellä 88–95 kappaleessa selostettiin, olisi kuitenkin pidettävä mielessä, että Kiinan melamiinimarkkinoilla oli selviä vääristymiä. Lisäksi Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat keskimäärin 10 prosentilla unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana, mikä lisäsi entisestään hintatasoon kohdistuneita kielteisiä vaikutuksia erityisesti tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(99)

Kuten edellä 88–95 kappaleessa selostettiin, olisi kuitenkin pidettävä mielessä, että Kiinan melamiinimarkkinoilla oli selviä vääristymiä. Lisäksi Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat keskimäärin 10 prosentilla unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana, mikä lisäsi entisestään hintatasoon kohdistuneita kielteisiä vaikutuksia erityisesti tutkimusajanjakson aikana.

| (100) | Kun otetaan huomioon kiinalaisten viejien harjoittama alihinnoittelu ja niiden unionin markkinoille suuntautuneen myynnin ajoittainen lisääntyminen tutkimusajanjakson aikana 92 kappaleessa kuvatulla tavalla, voidaan todeta, että vaikka osan unionin tuotannonalalle aiheutuneesta vahingosta voidaan katsoa johtuvan vallinneesta talouskriisistä, sen vaikutus ei ole sellainen, että se poistaisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välisen syy-yhteyden. |
| --- | --- |

(100)

Kun otetaan huomioon kiinalaisten viejien harjoittama alihinnoittelu ja niiden unionin markkinoille suuntautuneen myynnin ajoittainen lisääntyminen tutkimusajanjakson aikana 92 kappaleessa kuvatulla tavalla, voidaan todeta, että vaikka osan unionin tuotannonalalle aiheutuneesta vahingosta voidaan katsoa johtuvan vallinneesta talouskriisistä, sen vaikutus ei ole sellainen, että se poistaisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välisen syy-yhteyden.

b)   Unionin tuotannonalan tuotantokustannukset

| (101) | Tutkimuksesta ilmeni, että melamiinin tuotanto on pääomavaltaista toimintaa, jossa kiinteiden kustannusten osuus on suuri. Melamiinin tuotantoon liittyvät unionin tuotannonalan tuotantokustannukset pysyivät vakaina tarkastelujaksolla mutta vähenivät 14 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, kuten edellä olevasta taulukosta 7 b käy ilmi. Tämän olisi pitänyt antaa unionin tuotannonalalle mahdollisuus tiettyyn kannattavuuden palauttamiseen, mutta unionin markkinoiden alhainen hintataso ja se, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen halpatuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat, esti tämän. |
| --- | --- |

(101)

Tutkimuksesta ilmeni, että melamiinin tuotanto on pääomavaltaista toimintaa, jossa kiinteiden kustannusten osuus on suuri. Melamiinin tuotantoon liittyvät unionin tuotannonalan tuotantokustannukset pysyivät vakaina tarkastelujaksolla mutta vähenivät 14 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, kuten edellä olevasta taulukosta 7 b käy ilmi. Tämän olisi pitänyt antaa unionin tuotannonalalle mahdollisuus tiettyyn kannattavuuden palauttamiseen, mutta unionin markkinoiden alhainen hintataso ja se, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen halpatuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat, esti tämän.

| (102) | Näin ollen voidaan päätellä, että tuotantokustannukset eivät ole vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(102)

Näin ollen voidaan päätellä, että tuotantokustannukset eivät ole vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

c)   Unionin tuotannonalan vientitoiminta

| (103) | Vahingon ja syy-yhteyden analysoinnissa keskityttiin unionin tuotannonalan tilanteeseen unionin markkinoilla, mutta sen vientitoimintaa tarkasteltiin mahdollisena muuna tekijänä, joka voi selittää havaitun vahingon.

  Taulukko 11 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienti (tuhatta tonnia) | 84 103 | 78 956 | 68 560 | 85 146 |
| Indeksi | 100 | 94 | 82 | 101 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan kyselylomakevastaukset |

(103)

Vahingon ja syy-yhteyden analysoinnissa keskityttiin unionin tuotannonalan tilanteeseen unionin markkinoilla, mutta sen vientitoimintaa tarkasteltiin mahdollisena muuna tekijänä, joka voi selittää havaitun vahingon.

Taulukko 11

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Vienti (tuhatta tonnia)

84 103

78 956

68 560

85 146

Indeksi

100

94

82

101

Lähde: Unionin tuotannonalan kyselylomakevastaukset

| (104) | Analyysi osoitti, että unionin tuotannonalan vientimyynti etuyhteydettömille osapuolille pysyi tarkastelujakson aikana vakaana ja oli noin 85 000 tonnia eli 28 prosenttia tuotannosta. Valituksen tekijöiden vientitulos on siis ollut erittäin hyvä myös kriisin aikana. Näin ollen unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko ei voi johtua tuotannonalan vientitoiminnasta. |
| --- | --- |

(104)

Analyysi osoitti, että unionin tuotannonalan vientimyynti etuyhteydettömille osapuolille pysyi tarkastelujakson aikana vakaana ja oli noin 85 000 tonnia eli 28 prosenttia tuotannosta. Valituksen tekijöiden vientitulos on siis ollut erittäin hyvä myös kriisin aikana. Näin ollen unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko ei voi johtua tuotannonalan vientitoiminnasta.

d)   Tuonti muista kolmansista maista

| (105) | Tuontimäärät ja -hinnat muista kolmansista maista vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 12










  Muut kolmannet maat | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti (tonnia) | 45 480 | 41 060 | 24 835 | 16 473 |
| Indeksi | 100 | 90 | 55 | 36 |
| Markkinaosuus | 12,3 % | 10,6 % | 7,7 % | 6,2 % |
| Indeksi | 100 | 86 | 62 | 50 |
| Hinta (euroa/tonni) | 820 | 941 | 1 094 | 895 |
| Indeksi | 100 | 115 | 133 | 109 |
| Lähde: Eurostat |

(105)

Tuontimäärät ja -hinnat muista kolmansista maista vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 12

Muut kolmannet maat

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Tuonti (tonnia)

45 480

41 060

24 835

16 473

Indeksi

100

90

55

36

Markkinaosuus

12,3 %

10,6 %

7,7 %

6,2 %

Indeksi

100

86

62

50

Hinta (euroa/tonni)

820

941

1 094

895

Indeksi

100

115

133

109

Lähde: Eurostat

| (106) | Irania ja Saudi-Arabiaa lukuun ottamatta tuonti yksittäisistä kolmansista maista oli tutkimusajanjakson aikana alle vähimmäistason eli sen osuus unionin markkinoista oli vähemmän kuin yksi prosentti. Tutkimuksen mukaan kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrä on vähentynyt tarkastelujaksolla. Iranista peräisin olevan tuonnin osuus EU:n kulutuksesta tutkimusajanjakson aikana oli 4,4 prosenttia ja Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin osuus 1,4 prosenttia, mutta näistä maista tulevan tuonnin hintojen todettiin olevan korkeampia kuin tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien hinnat. Tästä syystä katsotaan, että kyseisellä tuonnilla on määriensä ja hintojensa perusteella voinut olla korkeintaan vähäinen vaikutus EU:n markkinoihin. |
| --- | --- |

(106)

Irania ja Saudi-Arabiaa lukuun ottamatta tuonti yksittäisistä kolmansista maista oli tutkimusajanjakson aikana alle vähimmäistason eli sen osuus unionin markkinoista oli vähemmän kuin yksi prosentti. Tutkimuksen mukaan kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrä on vähentynyt tarkastelujaksolla. Iranista peräisin olevan tuonnin osuus EU:n kulutuksesta tutkimusajanjakson aikana oli 4,4 prosenttia ja Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin osuus 1,4 prosenttia, mutta näistä maista tulevan tuonnin hintojen todettiin olevan korkeampia kuin tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien hinnat. Tästä syystä katsotaan, että kyseisellä tuonnilla on määriensä ja hintojensa perusteella voinut olla korkeintaan vähäinen vaikutus EU:n markkinoihin.

| (107) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että näistä kolmansista maista peräisin oleva tuonti ei huomattavassa määrin vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(107)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että näistä kolmansista maista peräisin oleva tuonti ei huomattavassa määrin vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.

4.   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (108) | Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan halpatuonnin määrä ja markkinaosuus vähenivät merkittävästi tarkastelujaksolla. Tuonti tapahtui kuitenkin huomattavan alhaisin polkumyyntihinnoin, jotka alittivat unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamat hinnat 10 prosentilla tutkimusajanjakson aikana. Nämä tuontihinnat vaikuttivat kielteisesti unionin markkinoilla veloitettuihin myyntihintoihin koko tutkimusajanjakson ajan. Kaikkien tosiseikkojen ja huomioiden perusteella katsottiin, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjakson aikana aiheutuneen vahingon välillä oli syy-yhteys. |
| --- | --- |

(108)

Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan halpatuonnin määrä ja markkinaosuus vähenivät merkittävästi tarkastelujaksolla. Tuonti tapahtui kuitenkin huomattavan alhaisin polkumyyntihinnoin, jotka alittivat unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamat hinnat 10 prosentilla tutkimusajanjakson aikana. Nämä tuontihinnat vaikuttivat kielteisesti unionin markkinoilla veloitettuihin myyntihintoihin koko tutkimusajanjakson ajan. Kaikkien tosiseikkojen ja huomioiden perusteella katsottiin, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjakson aikana aiheutuneen vahingon välillä oli syy-yhteys.

| (109) | Tarkasteltaessa muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi ilmi, että nämä tekijät eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(109)

Tarkasteltaessa muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi ilmi, että nämä tekijät eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.

| (110) | Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(110)

Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

F.   UNIONIN ETU

1.   Alustavat huomautukset

| (111) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että väliaikaisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(111)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että väliaikaisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut.

2.   Unionin tuotannonalan etu

| (112) | Unionin tuotannonala muodostuu kolmesta tuottajasta, joilla on tehtaita unionin eri jäsenvaltioissa ja jotka työllistävät suoraan yli 600 ihmistä samankaltaiseen tuotteeseen liittyen. |
| --- | --- |

(112)

Unionin tuotannonala muodostuu kolmesta tuottajasta, joilla on tehtaita unionin eri jäsenvaltioissa ja jotka työllistävät suoraan yli 600 ihmistä samankaltaiseen tuotteeseen liittyen.

| (113) | Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että useimpien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Vakavia vaikutuksia kohdistui erityisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kannattavuuteen, kassavirtaan ja investointien tuottoon. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, melamiinialan elpyminen ei ole riittävää mahdollistamaan unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen kohenemista. |
| --- | --- |

(113)

Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että useimpien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Vakavia vaikutuksia kohdistui erityisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kannattavuuteen, kassavirtaan ja investointien tuottoon. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, melamiinialan elpyminen ei ole riittävää mahdollistamaan unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen kohenemista.

| (114) | Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan tehokkaat kilpailuedellytykset unionin markkinoille, jolloin melamiinin hinnat heijastavat eri komponenttien kustannuksia ja markkinaolosuhteita. Unionin tuotannonala saa väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton ja alan elpymisen myötä todennäköisesti mahdollisuuden saavuttaa suurtuotannon etuja ja säilyttää näin markkinaosuutensa, mikä vaikuttaisi myönteisesti sen taloudelliseen tilanteeseen ja kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(114)

Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan tehokkaat kilpailuedellytykset unionin markkinoille, jolloin melamiinin hinnat heijastavat eri komponenttien kustannuksia ja markkinaolosuhteita. Unionin tuotannonala saa väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton ja alan elpymisen myötä todennäköisesti mahdollisuuden saavuttaa suurtuotannon etuja ja säilyttää näin markkinaosuutensa, mikä vaikuttaisi myönteisesti sen taloudelliseen tilanteeseen ja kannattavuuteen.

| (115) | Sen vuoksi pääteltiin, että väliaikaisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto Kiinasta peräisin olevan melamiinin tuonnissa olisi unionin tuotannonalan etujen mukaista. |
| --- | --- |

(115)

Sen vuoksi pääteltiin, että väliaikaisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto Kiinasta peräisin olevan melamiinin tuonnissa olisi unionin tuotannonalan etujen mukaista.

3.   Käyttäjien etu

| (116) | Käyttäjien yhteistyöhalukkuus oli tässä tapauksessa suhteellisen vähäistä. Tiedossa oleville unionin markkinoilla toimiville käyttäjille lähetettiin 44 kyselylomaketta, mutta vain seitsemässä vastauksessa oli riittävästi tietoja käyttäjän taloudellisen tilanteen arvioimiseksi ja niiden vaikutusten selvittämiseksi, joita polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä mahdollisesti olisi sen toimintaan. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus EU:n kulutuksesta oli noin 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(116)

Käyttäjien yhteistyöhalukkuus oli tässä tapauksessa suhteellisen vähäistä. Tiedossa oleville unionin markkinoilla toimiville käyttäjille lähetettiin 44 kyselylomaketta, mutta vain seitsemässä vastauksessa oli riittävästi tietoja käyttäjän taloudellisen tilanteen arvioimiseksi ja niiden vaikutusten selvittämiseksi, joita polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä mahdollisesti olisi sen toimintaan. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus EU:n kulutuksesta oli noin 10 prosenttia.

| (117) | Unionin tuotannonalan arvion mukaan melamiinin osuus käyttäjien tuotantokustannuksista on enintään 3 prosenttia ja keskimäärin 2 prosenttia. Jos tämä arvio voidaan vahvistaa käyttäjien toimitiloissa tutkimuksen myöhemmissä vaiheissa tehtävien tarkastuskäyntien yhteydessä, ehdotettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus tuotetta käyttävään tuotannonalaan olisi vähäinen. |
| --- | --- |

(117)

Unionin tuotannonalan arvion mukaan melamiinin osuus käyttäjien tuotantokustannuksista on enintään 3 prosenttia ja keskimäärin 2 prosenttia. Jos tämä arvio voidaan vahvistaa käyttäjien toimitiloissa tutkimuksen myöhemmissä vaiheissa tehtävien tarkastuskäyntien yhteydessä, ehdotettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus tuotetta käyttävään tuotannonalaan olisi vähäinen.

| (118) | Käyttäjiltä saatujen muutamien mielekkäiden vastausten perusteella näyttäisi siltä, että melamiinin osuus käyttäjien tuotantokustannuksista olisi noin 10 prosenttia. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto saattaa siten vaikuttaa kielteisesti käyttäjiin riippuen niiden kannattavuustasosta, joka ei käynyt selvästi ilmi käyttäjien vastauksista. Kuten edellä todettiin, tutkimuksen myöhemmissä vaiheissa tehdään tarkastuskäyntejä tärkeimpien käyttäjien toimitiloihin. Komissio pyrkii myös saamaan lisää käyttäjiä mukaan yhteistyöhön. |
| --- | --- |

(118)

Käyttäjiltä saatujen muutamien mielekkäiden vastausten perusteella näyttäisi siltä, että melamiinin osuus käyttäjien tuotantokustannuksista olisi noin 10 prosenttia. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto saattaa siten vaikuttaa kielteisesti käyttäjiin riippuen niiden kannattavuustasosta, joka ei käynyt selvästi ilmi käyttäjien vastauksista. Kuten edellä todettiin, tutkimuksen myöhemmissä vaiheissa tehdään tarkastuskäyntejä tärkeimpien käyttäjien toimitiloihin. Komissio pyrkii myös saamaan lisää käyttäjiä mukaan yhteistyöhön.

| (119) | Eräät osapuolet esittivät myös, että koska unionin tuotannonalan markkinaosuus on erittäin suuri, polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton tärkein vaikutus saattaa olla se melamiinin hinnankorotus, jonka kyseinen tuotannonala tekee toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. |
| --- | --- |

(119)

Eräät osapuolet esittivät myös, että koska unionin tuotannonalan markkinaosuus on erittäin suuri, polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton tärkein vaikutus saattaa olla se melamiinin hinnankorotus, jonka kyseinen tuotannonala tekee toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen.

| (120) | Tältä osin katsotaan kuitenkin, että jos Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa ei oteta käyttöön toimenpiteitä, tämä saattaa johtaa tiettyjen unionin tuottajien tuotannon lisäleikkauksiin, mikä puolestaan saattaa aiheuttaa erilaisia ongelmia, kuten toimitusvaikeuksia unionin markkinoilla, jotka ovat suurimmat melamiinimarkkinat maailmassa. |
| --- | --- |

(120)

Tältä osin katsotaan kuitenkin, että jos Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa ei oteta käyttöön toimenpiteitä, tämä saattaa johtaa tiettyjen unionin tuottajien tuotannon lisäleikkauksiin, mikä puolestaan saattaa aiheuttaa erilaisia ongelmia, kuten toimitusvaikeuksia unionin markkinoilla, jotka ovat suurimmat melamiinimarkkinat maailmassa.

| (121) | Edellä esitettyjen tosiseikkojen ja huomioiden perusteella katsotaan, että tässä vaiheessa mitkään perustellut seikat eivät viittaa siihen, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla olisi kohtuuttomia vaikutuksia tuotetta käyttävän tuotannonalan toimintaan. Tästä syystä katsotaan, että ei ole olemassa mitään pakottavia syitä luopua väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotosta. |
| --- | --- |

(121)

Edellä esitettyjen tosiseikkojen ja huomioiden perusteella katsotaan, että tässä vaiheessa mitkään perustellut seikat eivät viittaa siihen, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla olisi kohtuuttomia vaikutuksia tuotetta käyttävän tuotannonalan toimintaan. Tästä syystä katsotaan, että ei ole olemassa mitään pakottavia syitä luopua väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotosta.

4.   Unionin etua koskevat päätelmät

| (122) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan melamiinin tuonnissa. |
| --- | --- |

(122)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan melamiinin tuonnissa.

G.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

1.   Vahingon korjaava taso

| (123) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enää enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(123)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enää enempää vahinkoa.

| (124) | Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä. |
| --- | --- |

(124)

Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.

| (125) | Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka olisi voitu saavuttaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, olisi perustuttava vuoteen 2003, joka on ainoa vuosi, jolloin unionin tuotannonala tuotti voittoa ja kiinalaista tuontia oli vähemmän unionin markkinoilla. Näin ollen katsotaan, että 5 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. |
| --- | --- |

(125)

Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka olisi voitu saavuttaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, olisi perustuttava vuoteen 2003, joka on ainoa vuosi, jolloin unionin tuotannonala tuotti voittoa ja kiinalaista tuontia oli vähemmän unionin markkinoilla. Näin ollen katsotaan, että 5 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä.

| (126) | Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 5 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin. |
| --- | --- |

(126)

Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 5 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin.

| (127) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, johon oli tehty tarvittavat oikaisut tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamaan vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan tutkimusajanjakson aikana. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina vertailussa mukana olleiden tuotelajien keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. |
| --- | --- |

(127)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, johon oli tehty tarvittavat oikaisut tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamaan vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan tutkimusajanjakson aikana. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina vertailussa mukana olleiden tuotelajien keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.

2.   Väliaikaiset toimenpiteet

| (128) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(128)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (129) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(129)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (130) | Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. |
| --- | --- |

(130)

Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

| (131) | Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(131)

Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.

| (132) | Polkumyynti- ja vahinkomarginaalit ovat seuraavat:







  Yritys | Polkumyyntimarginaali | Vahinkomarginaali |
| --- | --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant | 44,9 % | 46,5 % |
| Shandong Liaherd | 47,6 % | 47,8 % |
| Henan Junhua | 49,0 % | 53,9 % |
| Kaikki muut yritykset | 65,6 % | 65,2 % |

(132)

Polkumyynti- ja vahinkomarginaalit ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Vahinkomarginaali

Sichuan Golden Elephant

44,9 %

46,5 %

Shandong Liaherd

47,6 %

47,8 %

Henan Junhua

49,0 %

53,9 %

Kaikki muut yritykset

65,6 %

65,2 %

H.   ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE

| (133) | Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten, |
| --- | --- |

(133)

Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodiin 2933 61 00 kuuluvan melamiinin tuonnissa.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

| Yritys | Tulli (%) | TARIC-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant | 44,9 | A986 |
| Shandong Liaherd | 47,6 | A987 |
| Henan Junhua | 49,0 | A988 |
| Kaikki muut yritykset | 65,2 | A999 |

Yritys

Tulli (%)

TARIC-lisäkoodi

Sichuan Golden Elephant

44,9

A986

Shandong Liaherd

47,6

A987

Henan Junhua

49,0

A988

Kaikki muut yritykset

65,2

A999

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.

2.   Kyseiset osapuolet voivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL C 40, 17.2.2010, s. 10.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

3

---

| 16.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/27

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1036/2010,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2010,

Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä helmikuuta 2010 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen tuonnissa unioniin. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä helmikuuta 2010 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen tuonnissa unioniin.

| (2) | Menettely pantiin vireille, kun Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ja Zeolite Mira Srl Unipersonale, jäljempänä ’valituksen tekijät’, tekivät 4 päivänä tammikuuta 2010 valituksen; valituksen tekijöiden tuotannot muodostavat huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia zeoliitti A -jauheen kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanemiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Menettely pantiin vireille, kun Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ja Zeolite Mira Srl Unipersonale, jäljempänä ’valituksen tekijät’, tekivät 4 päivänä tammikuuta 2010 valituksen; valituksen tekijöiden tuotannot muodostavat huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia zeoliitti A -jauheen kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanemiseksi.

1.2   Menettelyn osapuolet

| (3) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, bosniahertsegovinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle, tuojille, käyttäjille ja muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Bosnia ja Hertsegovinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, bosniahertsegovinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle, tuojille, käyttäjille ja muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Bosnia ja Hertsegovinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (4) | Valituksen tekijät, unionin tuottajat, bosniahertsegovinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä, tuojat ja käyttäjät ilmaisivat kantansa asiasta. Kaikkia niitä asiaan liittyviä osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(4)

Valituksen tekijät, unionin tuottajat, bosniahertsegovinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä, tuojat ja käyttäjät ilmaisivat kantansa asiasta. Kaikkia niitä asiaan liittyviä osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (5) | Koska unionin tuottajia ja tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tiedossa olevia unionin tuottajia ja tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen (sellaisena kuin se määritellään 2.1 jaksossa jäljempänä) liittyvästä toiminnastaan 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2009 väliseltä ajalta. |
| --- | --- |

(5)

Koska unionin tuottajia ja tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tiedossa olevia unionin tuottajia ja tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen (sellaisena kuin se määritellään 2.1 jaksossa jäljempänä) liittyvästä toiminnastaan 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2009 väliseltä ajalta.

| (6) | Kuten jäljempänä 16 kappaleessa selitetään, kahdeksan unionin tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen neljä unionin tuottajaa, joilla oli eniten tuotantoa tai myyntiä unionissa. |
| --- | --- |

(6)

Kuten jäljempänä 16 kappaleessa selitetään, kahdeksan unionin tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen neljä unionin tuottajaa, joilla oli eniten tuotantoa tai myyntiä unionissa.

| (7) | Kuten jäljempänä 20 kappaleessa selitetään, vain kolme etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yksi tuojista ei kuitenkaan tuonut tai ostanut tarkasteltavana olevaa tuotetta. Sen vuoksi katsottiin, että tuojien vähäisen määrän perusteella otanta ei ollut enää tarpeellinen. |
| --- | --- |

(7)

Kuten jäljempänä 20 kappaleessa selitetään, vain kolme etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yksi tuojista ei kuitenkaan tuonut tai ostanut tarkasteltavana olevaa tuotetta. Sen vuoksi katsottiin, että tuojien vähäisen määrän perusteella otanta ei ollut enää tarpeellinen.

| (8) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa, eli bosniahertsegovinalaiselle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle, neljälle otokseen valitulle unionin tuottajalle ja kolmelle etuyhteydettömälle tuojalle tai käyttäjälle. |
| --- | --- |

(8)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa, eli bosniahertsegovinalaiselle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle, neljälle otokseen valitulle unionin tuottajalle ja kolmelle etuyhteydettömälle tuojalle tai käyttäjälle.

| (9) | Vastaukset saatiin bosniahertsegovinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä ja siihen etuyhteydessä olevilta yrityksiltä, neljältä otokseen valitulta unionin tuottajalta sekä kolmelta etuyhteydettömältä tuojalta tai käyttäjältä. |
| --- | --- |

(9)

Vastaukset saatiin bosniahertsegovinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä ja siihen etuyhteydessä olevilta yrityksiltä, neljältä otokseen valitulta unionin tuottajalta sekä kolmelta etuyhteydettömältä tuojalta tai käyttäjältä.

| (10) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: | Unionin tuottajat







  — | Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Espanja |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Unionin tuottajat

—

Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Espanja

| — | MAL Magyar Aluminium, Ajke, Unkari |
| --- | --- |

—

MAL Magyar Aluminium, Ajke, Unkari

| — | PQ Silicas BV, Eijsden, Alankomaat |
| --- | --- |

—

PQ Silicas BV, Eijsden, Alankomaat

| — | Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italia |
| --- | --- |

—

Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italia

| | Unionin tuojat tai käyttäjät







  — | Reckitt Benckiser Group, Slough, Yhdistynyt kuningaskunta ja Mira, Italia |
| --- | --- | --- |

Unionin tuojat tai käyttäjät

—

Reckitt Benckiser Group, Slough, Yhdistynyt kuningaskunta ja Mira, Italia

| — | Henkel AG, Düsseldorf, Saksa |
| --- | --- |

—

Henkel AG, Düsseldorf, Saksa

| — | Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Saksa |
| --- | --- |

—

Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Saksa

| | Bosniahertsegovinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat







  — | Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik |
| --- | --- | --- |

Bosniahertsegovinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat

—

Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik

| — | Alumina d.o.o., Zvornik (etuyhteydessä edellä mainittuun vientiä harjoittavaan tuottajaan) |
| --- | --- |

—

Alumina d.o.o., Zvornik (etuyhteydessä edellä mainittuun vientiä harjoittavaan tuottajaan)

| | Etuyhteydessä oleva unionin tuoja







  — | Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Liettua |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydessä oleva unionin tuoja

—

Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Liettua

1.3   Tutkimusajanjakso

| (11) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämiseen tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2005 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(11)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämiseen tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2005 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

| (12) | Tarkasteltavana oleva tuote on zeoliitti A -jauhe, jota kutsutaan myös zeoliitti NaA -jauheeksi tai zeoliitti 4A -jauheeksi, jäljempänä ’tarkasteltava tuote’, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2842 10 00. |
| --- | --- |

(12)

Tarkasteltavana oleva tuote on zeoliitti A -jauhe, jota kutsutaan myös zeoliitti NaA -jauheeksi tai zeoliitti 4A -jauheeksi, jäljempänä ’tarkasteltava tuote’, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2842 10 00.

| (13) | Tarkasteltavan tuotteen lopullinen käyttötarkoitus on pyykinpesujauheiden ja vedenpehmennysaineiden tuotannossa. |
| --- | --- |

(13)

Tarkasteltavan tuotteen lopullinen käyttötarkoitus on pyykinpesujauheiden ja vedenpehmennysaineiden tuotannossa.

2.2   Samankaltainen tuote

| (14) | Tutkimuksessa todettiin, että tarkasteltavalla tuotteella, Bosnia ja Hertsegovinan kotimarkkinoilla myytävällä tuotteella sekä unionin tuottajien valmistamalla ja unionissa myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä käyttötarkoitukset, mistä syystä niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(14)

Tutkimuksessa todettiin, että tarkasteltavalla tuotteella, Bosnia ja Hertsegovinan kotimarkkinoilla myytävällä tuotteella sekä unionin tuottajien valmistamalla ja unionissa myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä käyttötarkoitukset, mistä syystä niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

| (15) | Bosnialainen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä huomautti, että Fabrika Glinice Birac AD:n ja siihen etuyhteydessä olevan Alumina d.o.o. -yrityksen, jäljempänä ’Birac-ryhmä’, viemän tarkasteltavan tuotteen sekä joidenkin unionin tuottajien valmistaman samankaltaisen tuotteen tuotantokustannukset, tuotantoprosessit ja laatu eroavat toisistaan. Lisäksi väitettiin, että Birac-ryhmän tuotantoprosessi perustuu alumiinin tuotantoprosessissa syntyneeseen alumiiniliuokseen alumiinitrihydraatin sijaan, kun taas unionin tuotanto perustuu pääasiassa hydraattikiteisiin, jotka saadaan kuumentamalla ja lisäämällä natriumhydroksidia palautettua nestemäiseen muotoon zeoliittilietteen tuotantoa varten. Edellä mainittujen väittämien osalta huomautetaan, että Birac-ryhmän toimittamat tiedot eivät aseta kiistanalaiseksi sitä, että tuotantoprosessien, kustannusten tai laadun väitetyistä eroista riippumatta tarkasteltavalla tuotteella ja samankaltaisella tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä käyttötarkoitukset. |
| --- | --- |

(15)

Bosnialainen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä huomautti, että Fabrika Glinice Birac AD:n ja siihen etuyhteydessä olevan Alumina d.o.o. -yrityksen, jäljempänä ’Birac-ryhmä’, viemän tarkasteltavan tuotteen sekä joidenkin unionin tuottajien valmistaman samankaltaisen tuotteen tuotantokustannukset, tuotantoprosessit ja laatu eroavat toisistaan. Lisäksi väitettiin, että Birac-ryhmän tuotantoprosessi perustuu alumiinin tuotantoprosessissa syntyneeseen alumiiniliuokseen alumiinitrihydraatin sijaan, kun taas unionin tuotanto perustuu pääasiassa hydraattikiteisiin, jotka saadaan kuumentamalla ja lisäämällä natriumhydroksidia palautettua nestemäiseen muotoon zeoliittilietteen tuotantoa varten. Edellä mainittujen väittämien osalta huomautetaan, että Birac-ryhmän toimittamat tiedot eivät aseta kiistanalaiseksi sitä, että tuotantoprosessien, kustannusten tai laadun väitetyistä eroista riippumatta tarkasteltavalla tuotteella ja samankaltaisella tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä käyttötarkoitukset.

3.   OTANTA

3.1   Unionin tuottajien otanta

| (16) | Kahdeksan unionin tuottajaa, joiden osuus unionin tuottajien myyntimäärästä markkinoilla on noin 50 prosenttia, vastasi vireillepanoilmoituksen pyyntöön, joka koski otantaan tarvittavia tietoja. Aluksi otokseen valittiin viisi suurinta unionin tuottajaa. Yksi yritys päätti kuitenkin lopettaa yhteistyönsä. Jäljellä olevat neljä unionin tuottajaa muodostavat siis tämän tutkimuksen otoksen. |
| --- | --- |

(16)

Kahdeksan unionin tuottajaa, joiden osuus unionin tuottajien myyntimäärästä markkinoilla on noin 50 prosenttia, vastasi vireillepanoilmoituksen pyyntöön, joka koski otantaan tarvittavia tietoja. Aluksi otokseen valittiin viisi suurinta unionin tuottajaa. Yksi yritys päätti kuitenkin lopettaa yhteistyönsä. Jäljellä olevat neljä unionin tuottajaa muodostavat siis tämän tutkimuksen otoksen.

| (17) | Nämä neljä tuottajaa muodostivat noin 37 prosenttia unionin tuottajien kokonaismyyntimäärästä unionin markkinoilla tarkastelujakson aikana ja yli 75 prosenttia niiden kahdeksan tuottajan myyntimäärästä, jotka toimittivat tietoja otantaa varten. Otokseen valittujen neljän tuottajan katsottiin edustavan unionin kaikkia tuottajia. |
| --- | --- |

(17)

Nämä neljä tuottajaa muodostivat noin 37 prosenttia unionin tuottajien kokonaismyyntimäärästä unionin markkinoilla tarkastelujakson aikana ja yli 75 prosenttia niiden kahdeksan tuottajan myyntimäärästä, jotka toimittivat tietoja otantaa varten. Otokseen valittujen neljän tuottajan katsottiin edustavan unionin kaikkia tuottajia.

| (18) | Bosnialainen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä väitti, että kolmen unionin tuottajan (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. ja Industrias Quimicas del Ebro SA) ei pitäisi katsoa toimivan yhteistyössä tutkimuksessa. Väitettiin, että nämä yritykset olivat toimittaneet puutteista ilmoittaviin kirjeisiin vastauksia, jotka eivät olleet luottamuksellisia, joitakin päiviä määrärajan jälkeen. Edellä olevan osalta huomautetaan, että mainittujen osapuolien toimittamat tiedot annettiin hyvissä ajoin, eivätkä ne estäneet tutkimuksen edistymistä tai osapuolten puolustautumisoikeutta millään tavoin. |
| --- | --- |

(18)

Bosnialainen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä väitti, että kolmen unionin tuottajan (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. ja Industrias Quimicas del Ebro SA) ei pitäisi katsoa toimivan yhteistyössä tutkimuksessa. Väitettiin, että nämä yritykset olivat toimittaneet puutteista ilmoittaviin kirjeisiin vastauksia, jotka eivät olleet luottamuksellisia, joitakin päiviä määrärajan jälkeen. Edellä olevan osalta huomautetaan, että mainittujen osapuolien toimittamat tiedot annettiin hyvissä ajoin, eivätkä ne estäneet tutkimuksen edistymistä tai osapuolten puolustautumisoikeutta millään tavoin.

| (19) | Väitettiin myös, että eräs unionin tuottaja (MAL Magyar Aluminium) oli jättänyt mainitsematta otantaa koskevassa vastauksessaan, että se oli etuyhteydessä toiseen unionin tuottajaan (Silkem d.o.o.). Jälkimmäistä yritystä ei valittu otokseen eikä sitä mainittu MAL Magyar Aluminiumin kyselyvastauksessa. Siksi väitettiin, että kummankaan unionin tuottajan ei pitäisi katsoa toimivan yhteistyössä käynnissä olevassa tutkimuksessa. Tässä yhteydessä huomautetaan, että komission yksiköt tiesivät näiden kahden osapuolen välisestä etuyhteydestä valitusvaiheessa ja etuyhteydestä kerrottiin toisessa osapuolten otantaa koskevista vastauksista. Lisäksi etuyhteydestä mainittiin MAL Magyar Aluminiumin kyselyvastauksessa. Lopulta on todettava selkeästi, että Silkem d.o.o. ja MAL Magyar Aluminium ovat toimineet täydessä yhteistyössä tutkimuksessa. Silkem d.o.o. toimitti tietoja otantavaiheessa, mutta sitä ei valittu otokseen eikä siksi pyydetty täyttämään kyselylomaketta. MAL Magyar Aluminiumin ei tarvinnut toimittaa yhtenäistä vastausta Silkem d.o.o:n kanssa, koska Silkem d.o.o. on erillinen oikeussubjekti. |
| --- | --- |

(19)

Väitettiin myös, että eräs unionin tuottaja (MAL Magyar Aluminium) oli jättänyt mainitsematta otantaa koskevassa vastauksessaan, että se oli etuyhteydessä toiseen unionin tuottajaan (Silkem d.o.o.). Jälkimmäistä yritystä ei valittu otokseen eikä sitä mainittu MAL Magyar Aluminiumin kyselyvastauksessa. Siksi väitettiin, että kummankaan unionin tuottajan ei pitäisi katsoa toimivan yhteistyössä käynnissä olevassa tutkimuksessa. Tässä yhteydessä huomautetaan, että komission yksiköt tiesivät näiden kahden osapuolen välisestä etuyhteydestä valitusvaiheessa ja etuyhteydestä kerrottiin toisessa osapuolten otantaa koskevista vastauksista. Lisäksi etuyhteydestä mainittiin MAL Magyar Aluminiumin kyselyvastauksessa. Lopulta on todettava selkeästi, että Silkem d.o.o. ja MAL Magyar Aluminium ovat toimineet täydessä yhteistyössä tutkimuksessa. Silkem d.o.o. toimitti tietoja otantavaiheessa, mutta sitä ei valittu otokseen eikä siksi pyydetty täyttämään kyselylomaketta. MAL Magyar Aluminiumin ei tarvinnut toimittaa yhtenäistä vastausta Silkem d.o.o:n kanssa, koska Silkem d.o.o. on erillinen oikeussubjekti.

3.2   Etuyhteydettömien tuojien otanta

| (20) | Vain kolme etuyhteydetöntä tuojaa vastasi vireillepanoilmoituksen pyyntöön, joka koski tietojen toimittamista otantaa varten. Myöhemmin kävi ilmi, että yksi yrityksistä ei tuonut tai ostanut tarkasteltavaa tuotetta. Sen vuoksi päätettiin, että otanta oli tarpeeton etuyhteydettömien tuojien osalta. |
| --- | --- |

(20)

Vain kolme etuyhteydetöntä tuojaa vastasi vireillepanoilmoituksen pyyntöön, joka koski tietojen toimittamista otantaa varten. Myöhemmin kävi ilmi, että yksi yrityksistä ei tuonut tai ostanut tarkasteltavaa tuotetta. Sen vuoksi päätettiin, että otanta oli tarpeeton etuyhteydettömien tuojien osalta.

4.   POLKUMYYNTI

4.1   Normaaliarvo

| (21) | Komissio tutki aluksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko kumpikin kahdesta Birac-ryhmän vientiä harjoittavasta tuottajasta myynyt kotimarkkinoilla samankaltaista tuotetta edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta vientimyynnistä unioniin. Kävi ilmi, että kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa. |
| --- | --- |

(21)

Komissio tutki aluksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko kumpikin kahdesta Birac-ryhmän vientiä harjoittavasta tuottajasta myynyt kotimarkkinoilla samankaltaista tuotetta edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta vientimyynnistä unioniin. Kävi ilmi, että kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa.

| (22) | Komissio tutki tämän jälkeen, voitiinko kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus. |
| --- | --- |

(22)

Komissio tutki tämän jälkeen, voitiinko kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus.

| (23) | Kotimarkkinoiden myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tämän vuoksi määritettiin kotimarkkinoiden tuotantokustannukset tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(23)

Kotimarkkinoiden myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tämän vuoksi määritettiin kotimarkkinoiden tuotantokustannukset tutkimusajanjakson aikana.

| (24) | Edellä mainitussa tarkastelussa kävi ilmi, että molempien vientiä harjoittavien tuottajien kaikki kotimarkkinamyynnit olivat kannattavia, koska nettomääräiset yksikkömyyntihinnat ylittivät lasketut yksikön tuotantokustannukset. |
| --- | --- |

(24)

Edellä mainitussa tarkastelussa kävi ilmi, että molempien vientiä harjoittavien tuottajien kaikki kotimarkkinamyynnit olivat kannattavia, koska nettomääräiset yksikkömyyntihinnat ylittivät lasketut yksikön tuotantokustannukset.

| (25) | Koska kotimarkkinamyynti ei ollut määrältään edustavaa, normaaliarvo oli muodostettava perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(25)

Koska kotimarkkinamyynti ei ollut määrältään edustavaa, normaaliarvo oli muodostettava perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (26) | Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräisiin tuotantokustannuksiin kyseisten tuottajien tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä tutkimusajanjakson aikana harjoittaman samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä keskimääräinen voitto painotettuna. Tuotantokustannuksia sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa, ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja laskennallisten normaaliarvojen muodostamiseen. |
| --- | --- |

(26)

Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräisiin tuotantokustannuksiin kyseisten tuottajien tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä tutkimusajanjakson aikana harjoittaman samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä keskimääräinen voitto painotettuna. Tuotantokustannuksia sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa, ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja laskennallisten normaaliarvojen muodostamiseen.

4.2   Vientihinta

| (27) | Koska kaikki vienti unioniin oli tapahtunut etuyhteydessä olevan tuojan kautta, laskennallinen vientihinta muodostettiin riippumattomilta asiakkailta veloitetun jälleenmyyntihinnan perusteella perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Ensimmäiselle riippumattomalle ostajalle unionissa tapahtuneen jälleenmyynnin hintaa oikaistiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä syntyneiden kustannusten osalta tullit ja verot mukaan luettuina sekä kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton osalta. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksina käytettiin etuyhteydessä olevan tuojan omia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Koska etuyhteydettömät tuojat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, käytettiin 5 prosentin kohtuullista voittomarginaalia, mikä perustui tarkasteltavaa tuotetta tutkimusajanjaksolla tuoneiden käyttäjien antamiin tietoihin. |
| --- | --- |

(27)

Koska kaikki vienti unioniin oli tapahtunut etuyhteydessä olevan tuojan kautta, laskennallinen vientihinta muodostettiin riippumattomilta asiakkailta veloitetun jälleenmyyntihinnan perusteella perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Ensimmäiselle riippumattomalle ostajalle unionissa tapahtuneen jälleenmyynnin hintaa oikaistiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä syntyneiden kustannusten osalta tullit ja verot mukaan luettuina sekä kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton osalta. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksina käytettiin etuyhteydessä olevan tuojan omia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Koska etuyhteydettömät tuojat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, käytettiin 5 prosentin kohtuullista voittomarginaalia, mikä perustui tarkasteltavaa tuotetta tutkimusajanjaksolla tuoneiden käyttäjien antamiin tietoihin.

| (28) | Birac-ryhmä väitti, että siihen etuyhteydessä olevan tuojan tehtävät olivat samanlaisia kuin vientiosaston tehtävät tuojan tehtävien sijaan, ja siksi vientihintaa ei pitäisi muodostaa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, vaan perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. Tässä yhteydessä huomautetaan, että perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti vientihinta muodostetaan riippumattomilta asiakkailta veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella aina, kun viejään etuyhteydessä olevat yritykset viejämaassa jälleenmyyvät tarkasteltavaa tuotetta riippumattomille asiakkaille. Tutkimuksessa kävi ilmi, että etuyhteydessä oleva yritys sijaitsee unionissa. Se käsittelee muun muassa Birac-ryhmän tuottaman tarkasteltavan tuotteen asiakastilaukset ja laskutuksen. Lisäksi todettiin, että Birac-ryhmä myy tarkasteltavaa tuotetta unionissa sijaitsevalle etuyhteydessä olevalle yritykselle jälleenmyytäväksi EU:n riippumattomille asiakkaille. Väite on näin ollen hylättävä. On huomattava, että tietyt etuyhteydessä olevan yrityksen toimet ennen tuontia eivät tarkoita sitä, että vientihintaa ei voida muodostaa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella, kun tarvittavat oikaisut tehdään 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Birac-ryhmä väitti, että siihen etuyhteydessä olevan tuojan tehtävät olivat samanlaisia kuin vientiosaston tehtävät tuojan tehtävien sijaan, ja siksi vientihintaa ei pitäisi muodostaa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, vaan perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. Tässä yhteydessä huomautetaan, että perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti vientihinta muodostetaan riippumattomilta asiakkailta veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella aina, kun viejään etuyhteydessä olevat yritykset viejämaassa jälleenmyyvät tarkasteltavaa tuotetta riippumattomille asiakkaille. Tutkimuksessa kävi ilmi, että etuyhteydessä oleva yritys sijaitsee unionissa. Se käsittelee muun muassa Birac-ryhmän tuottaman tarkasteltavan tuotteen asiakastilaukset ja laskutuksen. Lisäksi todettiin, että Birac-ryhmä myy tarkasteltavaa tuotetta unionissa sijaitsevalle etuyhteydessä olevalle yritykselle jälleenmyytäväksi EU:n riippumattomille asiakkaille. Väite on näin ollen hylättävä. On huomattava, että tietyt etuyhteydessä olevan yrityksen toimet ennen tuontia eivät tarkoita sitä, että vientihintaa ei voida muodostaa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella, kun tarvittavat oikaisut tehdään 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti.

4.3   Vertailu

| (29) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kuljetus-, rahti- ja vakuutuskustannuksiin, pankkikuluihin sekä pakkaus- ja luottokustannuksiin, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö. |
| --- | --- |

(29)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kuljetus-, rahti- ja vakuutuskustannuksiin, pankkikuluihin sekä pakkaus- ja luottokustannuksiin, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö.

4.4   Polkumyyntimarginaali

| (30) | Molemmille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella. |
| --- | --- |

(30)

Molemmille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella.

| (31) | Molempien vientiä harjoittavien tuottajien yksilölliset polkumyyntimarginaalit painotettiin unioniin suuntautuneen viennin määrän perusteella, ja näin saatiin Birac-ryhmään sovellettava polkumyyntimarginaali, joka ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 28,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(31)

Molempien vientiä harjoittavien tuottajien yksilölliset polkumyyntimarginaalit painotettiin unioniin suuntautuneen viennin määrän perusteella, ja näin saatiin Birac-ryhmään sovellettava polkumyyntimarginaali, joka ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 28,1 prosenttia.

| (32) | Valituksesta ja yhteistyössä toimineelta bosniahertsegovinalaiselta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä saatujen tietojen perusteella muita bosniahertsegovinalaisia tarkasteltavan tuotteen tuottajia ei ole tiedossa. Sen vuoksi Bosnia ja Hertsegovinalle määritettävän koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin olisi oltava sama kuin ainoalle bosniahertsegovinalaiselle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle määritetty polkumyyntimarginaali. |
| --- | --- |

(32)

Valituksesta ja yhteistyössä toimineelta bosniahertsegovinalaiselta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä saatujen tietojen perusteella muita bosniahertsegovinalaisia tarkasteltavan tuotteen tuottajia ei ole tiedossa. Sen vuoksi Bosnia ja Hertsegovinalle määritettävän koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin olisi oltava sama kuin ainoalle bosniahertsegovinalaiselle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle määritetty polkumyyntimarginaali.

5.   VAHINKO

5.1   Alkuhuomautukset

| (33) | On muistettava, että tässä tapauksessa on vain yksi bosnialainen vientiä harjoittava tuottaja (Birac-ryhmä). Yritysten luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi tuontimääristä, tuontihinnoista, markkinaosuuksista ja unionin tuotannosta tai myyntimääristä ei voida antaa täsmällisiä lukuja. Tämän vuoksi indikaattorit esitetään indekseinä tai vaihteluväleinä. |
| --- | --- |

(33)

On muistettava, että tässä tapauksessa on vain yksi bosnialainen vientiä harjoittava tuottaja (Birac-ryhmä). Yritysten luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi tuontimääristä, tuontihinnoista, markkinaosuuksista ja unionin tuotannosta tai myyntimääristä ei voida antaa täsmällisiä lukuja. Tämän vuoksi indikaattorit esitetään indekseinä tai vaihteluväleinä.

| (34) | Edellä olevan 3.1 jakson mukaisesti katsotaan, että neljä otokseen valittua unionin tuottajaa muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. |
| --- | --- |

(34)

Edellä olevan 3.1 jakson mukaisesti katsotaan, että neljä otokseen valittua unionin tuottajaa muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.

5.2   Unionin kulutus

| (35) | Tutkimuksen alustavassa vaiheessa unionin kulutus laskettiin valituksessa esitettyjen lukujen perusteella, ja tietoja täydennettiin tutkimukseen osallistuneilta tuottajilta sekä viejiltä tai käyttäjiltä saaduilla tarkistetuilla luvuilla. Tiedot lähetettiin kaikille asianomaisille osapuolille huomautuksia varten. Unionin kulutustietoja kiistäviä huomautuksia ei esitetty. |
| --- | --- |

(35)

Tutkimuksen alustavassa vaiheessa unionin kulutus laskettiin valituksessa esitettyjen lukujen perusteella, ja tietoja täydennettiin tutkimukseen osallistuneilta tuottajilta sekä viejiltä tai käyttäjiltä saaduilla tarkistetuilla luvuilla. Tiedot lähetettiin kaikille asianomaisille osapuolille huomautuksia varten. Unionin kulutustietoja kiistäviä huomautuksia ei esitetty.

| (36) | Unionin kulutus määritettiin näin ollen seuraavien perusteella: unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen myyntimäärä unionissa, toisten tiedossa olevien unionin tuottajien tuottaman samankaltaisen tuotteen myyntimäärä unionissa sekä tarkasteltavan tuotteen kolmansista maista tapahtuva tuontimäärä. |
| --- | --- |

(36)

Unionin kulutus määritettiin näin ollen seuraavien perusteella: unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen myyntimäärä unionissa, toisten tiedossa olevien unionin tuottajien tuottaman samankaltaisen tuotteen myyntimäärä unionissa sekä tarkasteltavan tuotteen kolmansista maista tapahtuva tuontimäärä.

| (37) | Tämän perusteella unionin kulutus kehittyi seuraavasti: | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnia | 324 395 | 347 183 | 371 567 | 315 642 | 300 491 |
| Lähde: Valitus ja kyselyvastaukset |

(37)

Tämän perusteella unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

2005

2006

2007

2008

2009 (tutkimusajanjakso)

Tonnia

324 395

347 183

371 567

315 642

300 491

Lähde: Valitus ja kyselyvastaukset

| (38) | Tarkasteltavan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kulutus unionissa laski tarkastelujakson aikana 7 prosenttia. Tämä osoittaa, että käyttäjät vähentävät asteittain tarkasteltavan tuotteen määrää keskeisissä tuotteissa kuten pyykinpesuaineissa. Se kuvastaa myös sitä, että yhä useammat tuotannonalan tuotteet ovat zeoliitittomia. |
| --- | --- |

(38)

Tarkasteltavan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kulutus unionissa laski tarkastelujakson aikana 7 prosenttia. Tämä osoittaa, että käyttäjät vähentävät asteittain tarkasteltavan tuotteen määrää keskeisissä tuotteissa kuten pyykinpesuaineissa. Se kuvastaa myös sitä, että yhä useammat tuotannonalan tuotteet ovat zeoliitittomia.

5.3   Tuonti asianomaisesta maasta

5.3.1   Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus

| (39) | Tarkasteltavan tuotteen tuonnin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana 359 prosenttia. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonnin määrä | 100 | 73 | 68 | 252 | 459 |
| Indeksi: 2005 = 100


  Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset. |

(39)

Tarkasteltavan tuotteen tuonnin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana 359 prosenttia.

2005

2006

2007

2008

2009 (tutkimusajanjakso)

Tuonnin määrä

100

73

68

252

459

Indeksi: 2005 = 100

Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.

| (40) | Keskimääräinen tuontihinta oli vakaa vuosina 2005–2008, ja se kasvoi noin 10 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Tämä johtui lähinnä EU:n markkinoiden parantuneesta tilanteesta, joka mahdollisti tarkasteltavan tuotteen hinnan nousun kaikille tuottajille. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen tuontihinta (CIF) | 100 | 100 | 102 | 99 | 109 |
| Indeksi: 2005 = 100


  Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset. |

(40)

Keskimääräinen tuontihinta oli vakaa vuosina 2005–2008, ja se kasvoi noin 10 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Tämä johtui lähinnä EU:n markkinoiden parantuneesta tilanteesta, joka mahdollisti tarkasteltavan tuotteen hinnan nousun kaikille tuottajille.

2005

2006

2007

2008

2009 (tutkimusajanjakso)

Keskimääräinen tuontihinta (CIF)

100

100

102

99

109

Indeksi: 2005 = 100

Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.

| (41) | Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus lähes nelinkertaistui tarkastelujaksolla, ja tutkimusajanjakson aikana markkinaosuus oli 10–15 prosenttia. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bosnia ja Hertsegovinan markkinaosuus | 0–5 % | 0–5 % | 0–5 % | 5–10 % | 10–15 % |
| Indeksi: 2005 = 100 | 100 | 68 | 59 | 259 | 495 |
| Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset. |

(41)

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus lähes nelinkertaistui tarkastelujaksolla, ja tutkimusajanjakson aikana markkinaosuus oli 10–15 prosenttia.

2005

2006

2007

2008

2009 (tutkimusajanjakso)

Bosnia ja Hertsegovinan markkinaosuus

0–5 %

0–5 %

0–5 %

5–10 %

10–15 %

Indeksi: 2005 = 100

100

68

59

259

495

Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.

5.3.2   Polkumyyntituonnin vaikutus hintoihin

| (42) | Hinnan alittavuuden määrittämisessä bosnialaisen vientiä harjoittavan tuottajan tuontihintojen keskiarvoja verrattiin unionin tuotannonalan hintojen keskiarvoihin. Unionin tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle (netto) ja niitä verrattiin CIF-tuontihintoihin. Tulleja ei otettu huomioon, koska bosnialaiseen vientiä harjoittavaa tuottajaan sovellettiin 0 prosentin etuustullia tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(42)

Hinnan alittavuuden määrittämisessä bosnialaisen vientiä harjoittavan tuottajan tuontihintojen keskiarvoja verrattiin unionin tuotannonalan hintojen keskiarvoihin. Unionin tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle (netto) ja niitä verrattiin CIF-tuontihintoihin. Tulleja ei otettu huomioon, koska bosnialaiseen vientiä harjoittavaa tuottajaan sovellettiin 0 prosentin etuustullia tutkimusajanjaksolla.

| (43) | Todetut hinnan alittavuuden painotetut keskimääräiset marginaalit prosentteina unionin tuotannonalan hinnoista ovat 20–25 prosenttia. |
| --- | --- |

(43)

Todetut hinnan alittavuuden painotetut keskimääräiset marginaalit prosentteina unionin tuotannonalan hinnoista ovat 20–25 prosenttia.

5.4   Unionin tuotannonalan tilanne

5.4.1   Alustavat huomiot

| (44) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(44)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.

| (45) | Makrotaloudellisia tekijöitä (tuotantoa, kapasiteettia, myyntimäärää, markkinaosuutta, yms.) koskevat indikaattorit perustuvat komission yksiköiden vahvistamiin tietoihin, jotka on lähetetty asianomaisille osapuolille huomautuksia varten, kuten edellä 35 kappaleessa mainittiin. Indikaattoreiden tiedot edustavat kaikkia unionin tuottajia. Kun käytetään tietoja, jotka koskevat unionin tuottajia kokonaisuudessaan, alla olevien taulukoiden lähteenä käytetään makrotason tietoja. Muut indikaattorit perustuvat otokseen valittujen tuottajien antamiin tarkistettuihin tietoihin. Näitä indikaattoreita kutsutaan mikrotason tiedoksi. Makrotason tietojen osalta bosnialaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, etteivät nämä tiedot ole todennäköisesti luotettavia tuotteen luokitteluun käytettävän CN-koodiin liittyvien ristiriitojen vuoksi. Tässä yhteydessä huomautetaan, että CN-koodien väitetyt ristiriidat eivät vaikuta millään tavalla vahinkoindikaattoreihin. On muistettava, että tarkasteltavan tuotteen kuvaus julkaistiin vireillepanoilmoituksessa. Kuvaus on selkeä, eikä sitä ole mahdollista ymmärtää väärin. Asianomaisia osapuolia pyydettiin toimittamaan tietoa tuotteen kuvauksen perusteella CN-koodeista riippumatta, koska vireillepanoilmoituksessa mainittiin CN-koodien olevan vain ohjeellisia. Lisäksi on muistettava, että bosnialainen vientiä harjoittava tuottaja ei ole kiistänyt unionin kulutusta koskevia tietoja. Suurin osa tuontitiedoista perustuu suoraan bosnialaisen vientiä harjoittavan tuottajan tietoihin, ja loput koskevat muista maista tulevaa pientä tuontimäärää. Kun otetaan huomioon edellä mainitut seikat ja se, että luotettavan tiedon puuttumista koskevan väitteen tueksi ei esitetty konkreettista näyttöä, väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(45)

Makrotaloudellisia tekijöitä (tuotantoa, kapasiteettia, myyntimäärää, markkinaosuutta, yms.) koskevat indikaattorit perustuvat komission yksiköiden vahvistamiin tietoihin, jotka on lähetetty asianomaisille osapuolille huomautuksia varten, kuten edellä 35 kappaleessa mainittiin. Indikaattoreiden tiedot edustavat kaikkia unionin tuottajia. Kun käytetään tietoja, jotka koskevat unionin tuottajia kokonaisuudessaan, alla olevien taulukoiden lähteenä käytetään makrotason tietoja. Muut indikaattorit perustuvat otokseen valittujen tuottajien antamiin tarkistettuihin tietoihin. Näitä indikaattoreita kutsutaan mikrotason tiedoksi. Makrotason tietojen osalta bosnialaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, etteivät nämä tiedot ole todennäköisesti luotettavia tuotteen luokitteluun käytettävän CN-koodiin liittyvien ristiriitojen vuoksi. Tässä yhteydessä huomautetaan, että CN-koodien väitetyt ristiriidat eivät vaikuta millään tavalla vahinkoindikaattoreihin. On muistettava, että tarkasteltavan tuotteen kuvaus julkaistiin vireillepanoilmoituksessa. Kuvaus on selkeä, eikä sitä ole mahdollista ymmärtää väärin. Asianomaisia osapuolia pyydettiin toimittamaan tietoa tuotteen kuvauksen perusteella CN-koodeista riippumatta, koska vireillepanoilmoituksessa mainittiin CN-koodien olevan vain ohjeellisia. Lisäksi on muistettava, että bosnialainen vientiä harjoittava tuottaja ei ole kiistänyt unionin kulutusta koskevia tietoja. Suurin osa tuontitiedoista perustuu suoraan bosnialaisen vientiä harjoittavan tuottajan tietoihin, ja loput koskevat muista maista tulevaa pientä tuontimäärää. Kun otetaan huomioon edellä mainitut seikat ja se, että luotettavan tiedon puuttumista koskevan väitteen tueksi ei esitetty konkreettista näyttöä, väite oli hylättävä.

5.4.2   Vahinkoindikaattorit

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto | 100 | 108 | 114 | 90 | 86 |
| Kapasiteetti | 100 | 99 | 104 | 100 | 100 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 72 % | 79 % | 78 % | 65 % | 62 % |
| Indeksi: 2005 = 100


  Lähde: Makrotason tiedot |

2005

2006

2007

2008

2009 (tutkimusajanjakso)

Tuotanto

100

108

114

90

86

Kapasiteetti

100

99

104

100

100

Kapasiteetin käyttöaste

72 %

79 %

78 %

65 %

62 %

Indeksi: 2005 = 100

Lähde: Makrotason tiedot

| (46) | Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan tuotantomäärä laski 14 prosenttia. Vuosina 2008–2009 yksi unionin tuottaja (Sasol Italy SpA) lopetti tuotannon kokonaan. Lisäksi Henkel AG lopetti zeoliittilietteen valmistuksen (kyseessä ei ole tarkasteltava tuote, vaan nestemäinen korvaava tuote). Nämä kehityssuuntaukset ovat helpottaneet jossain määrin jäljellä olevien tuottajien tilannetta. |
| --- | --- |

(46)

Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan tuotantomäärä laski 14 prosenttia. Vuosina 2008–2009 yksi unionin tuottaja (Sasol Italy SpA) lopetti tuotannon kokonaan. Lisäksi Henkel AG lopetti zeoliittilietteen valmistuksen (kyseessä ei ole tarkasteltava tuote, vaan nestemäinen korvaava tuote). Nämä kehityssuuntaukset ovat helpottaneet jossain määrin jäljellä olevien tuottajien tilannetta.

| (47) | Edellä mainituista kehityssuuntauksista huolimatta kapasiteetti pysyi kohtalaisen vakaana tarkastelujaksolla tuotannonalan tavanomaisen laskutavan perusteella. Otokseen valittujen tuottajien tarkistus kuitenkin osoitti, että kyseisen tuotannonalan kapasiteetin laskeminen voi vaihdella riippuen tarkasteltavan tuotteen markkinoiden ja muiden samoissa laitoksissa valmistettujen tuotteiden markkinoiden tilanteesta. |
| --- | --- |

(47)

Edellä mainituista kehityssuuntauksista huolimatta kapasiteetti pysyi kohtalaisen vakaana tarkastelujaksolla tuotannonalan tavanomaisen laskutavan perusteella. Otokseen valittujen tuottajien tarkistus kuitenkin osoitti, että kyseisen tuotannonalan kapasiteetin laskeminen voi vaihdella riippuen tarkasteltavan tuotteen markkinoiden ja muiden samoissa laitoksissa valmistettujen tuotteiden markkinoiden tilanteesta.

| (48) | Edellä olevista kapasiteetin käyttöastetta kuvaavista luvuista käy ilmi, että käyttöaste on laskenut 14 prosenttia. Lisäksi luku ei missään vaiheessa noussut 80 prosenttiin, joka on ylikapasiteetin merkki. Tätä seikkaa käsitellään vielä syy-yhteyden luvussa.

  Varastot | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastojen määrä vuoden lopussa | Vähemmän kuin 2 % | Vähemmän kuin 2 % | Vähemmän kuin 2 % | Vähemmän kuin 2 % | Vähemmän kuin 2 % |
| Indeksi: 2005 = 100


  Lähde: Makrotason tiedot |

(48)

Edellä olevista kapasiteetin käyttöastetta kuvaavista luvuista käy ilmi, että käyttöaste on laskenut 14 prosenttia. Lisäksi luku ei missään vaiheessa noussut 80 prosenttiin, joka on ylikapasiteetin merkki. Tätä seikkaa käsitellään vielä syy-yhteyden luvussa.

Varastot

2005

2006

2007

2008

2009 (tutkimusajanjakso)

Varastojen määrä vuoden lopussa

Vähemmän kuin 2 %

Vähemmän kuin 2 %

Vähemmän kuin 2 %

Vähemmän kuin 2 %

Vähemmän kuin 2 %

Indeksi: 2005 = 100

Lähde: Makrotason tiedot

| (49) | Unionin tuotannonalan varastot olivat pieniä ja vakaita koko tarkastelujakson ajan. Samankaltaisen tuotteen tuotanto suunniteltiin tilausten mukaan, ja varastot pidettiin mahdollisimman pieninä. Tämä ei ollut sen vuoksi tärkeä tekijä tässä tutkimuksessa.

  Myyntimäärät ja markkinaosuus | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU:n myynnin määrä | 100 | 108 | 116 | 93 | 82 |
| Markkinaosuus | 95–100 % | 95–100 % | 95–100 % | 90–95 % | 85–90 % |
| Indeksi (markkinaosuus) | 100 | 101 | 101 | 96 | 89 |
| Indeksi: 2005 = 100


  Lähde: Makrotason tiedot |

(49)

Unionin tuotannonalan varastot olivat pieniä ja vakaita koko tarkastelujakson ajan. Samankaltaisen tuotteen tuotanto suunniteltiin tilausten mukaan, ja varastot pidettiin mahdollisimman pieninä. Tämä ei ollut sen vuoksi tärkeä tekijä tässä tutkimuksessa.

Myyntimäärät ja markkinaosuus

2005

2006

2007

2008

2009 (tutkimusajanjakso)

EU:n myynnin määrä

100

108

116

93

82

Markkinaosuus

95–100 %

95–100 %

95–100 %

90–95 %

85–90 %

Indeksi (markkinaosuus)

100

101

101

96

89

Indeksi: 2005 = 100

Lähde: Makrotason tiedot

| (50) | Unionin tuotannonalan myynnin määrä laski tarkastelujakson aikana 18 prosenttia. |
| --- | --- |

(50)

Unionin tuotannonalan myynnin määrä laski tarkastelujakson aikana 18 prosenttia.

| (51) | Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski tarkastelujakson aikana 11 prosenttia.

  Myyntihinnat | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen myyntihinta (euroa/tonni) | 292 | 306 | 315 | 332 | 354 |
| Lähde: Mikrotason tiedot |

(51)

Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski tarkastelujakson aikana 11 prosenttia.

Myyntihinnat

2005

2006

2007

2008

2009 (tutkimusajanjakso)

Keskimääräinen myyntihinta (euroa/tonni)

292

306

315

332

354

Lähde: Mikrotason tiedot

| (52) | Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta etuyhteydettömille osapuolille EU:ssa nousi 21 prosenttia tarkastelujaksolla. Se johtui suurelta osin korkeammista raaka-aineen ja energian hinnoista, ja sitä ei sen vuoksi pidetä yksinään merkittävänä indikaattorina.

  Kannattavuus | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Voittomarginaali ennen veroja | 3,2 % | 0,8 % | 1,4 % | –1,8 % | 4,3 % |
| Lähde: Mikrotason tiedot |

(52)

Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta etuyhteydettömille osapuolille EU:ssa nousi 21 prosenttia tarkastelujaksolla. Se johtui suurelta osin korkeammista raaka-aineen ja energian hinnoista, ja sitä ei sen vuoksi pidetä yksinään merkittävänä indikaattorina.

Kannattavuus

2005

2006

2007

2008

2009 (tutkimusajanjakso)

Voittomarginaali ennen veroja

3,2 %

0,8 %

1,4 %

–1,8 %

4,3 %

Lähde: Mikrotason tiedot

| (53) | Unionin tuotannonalan kannattavuus oli heikkoa koko tarkastelujakson ajan. Tilanne johtui unionin tuotannonalan kykenemättömyydestä nostaa hintojaan syy-yhteys-luvussa käsitellyistä syistä ja varsinkin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrän lisääntymisestä. Se johtui myös alhaisesta kapasiteetin käyttöasteesta, jota käsiteltiin 47 kappaleessa. |
| --- | --- |

(53)

Unionin tuotannonalan kannattavuus oli heikkoa koko tarkastelujakson ajan. Tilanne johtui unionin tuotannonalan kykenemättömyydestä nostaa hintojaan syy-yhteys-luvussa käsitellyistä syistä ja varsinkin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrän lisääntymisestä. Se johtui myös alhaisesta kapasiteetin käyttöasteesta, jota käsiteltiin 47 kappaleessa.

| (54) | Vuosina 2005–2008 unionin tuotannonalan kannattavuus laski merkittävästi, ja vuonna 2008 tuotannonala alkoi tuottaa tappiota. Se toipui tutkimusajanjakson aikana tarkastellun jakson korkeimmalle tasolle, mutta jäi silti 5,9 prosentin voitosta, jonka tuotannonala olisi voinut saada ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia (katso jäljempänä 67 kappale). |
| --- | --- |

(54)

Vuosina 2005–2008 unionin tuotannonalan kannattavuus laski merkittävästi, ja vuonna 2008 tuotannonala alkoi tuottaa tappiota. Se toipui tutkimusajanjakson aikana tarkastellun jakson korkeimmalle tasolle, mutta jäi silti 5,9 prosentin voitosta, jonka tuotannonala olisi voinut saada ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia (katso jäljempänä 67 kappale).

| (55) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuottajien kannattavuus oli hyvä vuonna 2009. Oletuksen tueksi ei esitetty todisteita, vaan väitteessä viitataan määrittelemättömiin ”julkisesti saatavilla oleviin tietoihin”. Otokseen valitut tuottajat väittivät, että vuonna 2009 saatu kannattavuusaste oli ainutkertainen, eikä se kestä bosnialaisten vientiä harjoittavien tuottajien määrätietoista markkinoille tuloa suurin määrin ja alhaisin polkumyyntihinnoin. Otokseen valittujen tuottajien mukaan vuonna 2010 kannattavuus laskisi luultavasti takaisin vuoden 2008 tasolle. |
| --- | --- |

(55)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuottajien kannattavuus oli hyvä vuonna 2009. Oletuksen tueksi ei esitetty todisteita, vaan väitteessä viitataan määrittelemättömiin ”julkisesti saatavilla oleviin tietoihin”. Otokseen valitut tuottajat väittivät, että vuonna 2009 saatu kannattavuusaste oli ainutkertainen, eikä se kestä bosnialaisten vientiä harjoittavien tuottajien määrätietoista markkinoille tuloa suurin määrin ja alhaisin polkumyyntihinnoin. Otokseen valittujen tuottajien mukaan vuonna 2010 kannattavuus laskisi luultavasti takaisin vuoden 2008 tasolle.

| (56) | Komission yksiköt tutkivat edellä esitetyt väitteet. Tutkimuksessa keskityttiin erityisesti raaka-aine- ja myyntikustannusten kehitykseen sekä asiaa koskevissa sopimuksissa esitettyihin hintoihin. Kävi ilmi, että unionin tuotannonala hyötyi vuonna 2009 tietyistä väliaikaisista tekijöistä, jotka kasvattivat sen kannattavuutta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin merkittävistä määristä huolimatta:






  i) | Otokseen valitut tuottajat hyötyivät jonkin verran kahden muun unionin tuottajan tuotannon lopettamista seuranneista kasvaneista tuotanto- ja myyntimääristä, kuten 46 kappaleessa mainittiin. |
| --- | --- | --- |

(56)

Komission yksiköt tutkivat edellä esitetyt väitteet. Tutkimuksessa keskityttiin erityisesti raaka-aine- ja myyntikustannusten kehitykseen sekä asiaa koskevissa sopimuksissa esitettyihin hintoihin. Kävi ilmi, että unionin tuotannonala hyötyi vuonna 2009 tietyistä väliaikaisista tekijöistä, jotka kasvattivat sen kannattavuutta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin merkittävistä määristä huolimatta:

i)

Otokseen valitut tuottajat hyötyivät jonkin verran kahden muun unionin tuottajan tuotannon lopettamista seuranneista kasvaneista tuotanto- ja myyntimääristä, kuten 46 kappaleessa mainittiin.

| ii) | Vaikka raaka-aineen hinnat nousivat yleisesti vuodesta 2008, jotkin otokseen valitut tuottajat hyötyivät vuosittaisista raaka-ainesopimuksista, jotka rajoittivat hintojen nousun vaikutuksia. |
| --- | --- |

ii)

Vaikka raaka-aineen hinnat nousivat yleisesti vuodesta 2008, jotkin otokseen valitut tuottajat hyötyivät vuosittaisista raaka-ainesopimuksista, jotka rajoittivat hintojen nousun vaikutuksia.

| iii) | Yksi otokseen valittu tuottaja hyötyi merkittävästi alhaisemmista rahoituskuluista vuonna 2009, jotka johtuivat tuottajan ryhmän rakenteellisista muutoksista. |
| --- | --- |

iii)

Yksi otokseen valittu tuottaja hyötyi merkittävästi alhaisemmista rahoituskuluista vuonna 2009, jotka johtuivat tuottajan ryhmän rakenteellisista muutoksista.

| (57) | Tällä perusteella voittomarginaalin kehitys osoitti yhä, että vahinkoa oli aiheutunut, koska voitto olisi ollut selvästi suurempaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia.

  Investoinnit, investointien tuotto, kassavirta ja pääoman saanti | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit (euroa) | 577 448 | 337 865 | 324 636 | 1 012 717 | 366 235 |
| Sidotun pääoman tuotto | 17 % | 6 % | 11 % | –10 % | 26 % |
| Kassavirta (euroa) | 1 013 223 | 744 905 | 905 792 | – 930 920 | 1 638 112 |
| Lähde: Mikrotason tiedot |

(57)

Tällä perusteella voittomarginaalin kehitys osoitti yhä, että vahinkoa oli aiheutunut, koska voitto olisi ollut selvästi suurempaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia.

Investoinnit, investointien tuotto, kassavirta ja pääoman saanti

2005

2006

2007

2008

2009 (tutkimusajanjakso)

Investoinnit (euroa)

577 448

337 865

324 636

1 012 717

366 235

Sidotun pääoman tuotto

17 %

6 %

11 %

–10 %

26 %

Kassavirta (euroa)

1 013 223

744 905

905 792

– 930 920

1 638 112

Lähde: Mikrotason tiedot

| (58) | Bosnialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että investoinnit olivat pieniä tarkastelujaksolla, kun taas unionin tuotannonala selitti, että investointien tuotot olivat liian pieniä oikeuttamaan huomattavaa investointia tarkasteltavaan tuotteeseen. |
| --- | --- |

(58)

Bosnialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että investoinnit olivat pieniä tarkastelujaksolla, kun taas unionin tuotannonala selitti, että investointien tuotot olivat liian pieniä oikeuttamaan huomattavaa investointia tarkasteltavaan tuotteeseen.

| (59) | Investointien tuotto, ilmaistuna unionin tuotannonalan nettovoiton ja sen tekemien investointien nettokirjanpitoarvon suhteena, noudattaa edellä esitettyä kannattavuuden kehityssuuntausta. On huomattava, että kyseinen nettopääoma oli jo merkitty suurelta osin poistoihin. |
| --- | --- |

(59)

Investointien tuotto, ilmaistuna unionin tuotannonalan nettovoiton ja sen tekemien investointien nettokirjanpitoarvon suhteena, noudattaa edellä esitettyä kannattavuuden kehityssuuntausta. On huomattava, että kyseinen nettopääoma oli jo merkitty suurelta osin poistoihin.

| (60) | Unionin tuotannonalan kassavirran tilanne noudattaa myös edellä esitettyä kannattavuuden kehityssuuntausta. Kassavirran tilanne oli vakava vuonna 2008, kun myyntimäärän tappioiden lisäksi tuottajien täytyi edelleen noudattaa sopimusvelvoitteitaan raaka-aineiden ostossa. |
| --- | --- |

(60)

Unionin tuotannonalan kassavirran tilanne noudattaa myös edellä esitettyä kannattavuuden kehityssuuntausta. Kassavirran tilanne oli vakava vuonna 2008, kun myyntimäärän tappioiden lisäksi tuottajien täytyi edelleen noudattaa sopimusvelvoitteitaan raaka-aineiden ostossa.

| (61) | Unionin tuotannonala ei ottanut tarkastelun yhteydessä esille pääoman saantia.

  Työllisyys, tuottavuus ja palkat | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden määrä (kokoaikaiseksi muutettuna) | 241 | 241 | 253 | 244 | 221 |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 36 574 | 39 644 | 40 207 | 39 130 | 40 225 |
| Tuottavuus työntekijää kohti | 1 423 | 1 529 | 1 535 | 1 296 | 1 223 |
| Lähde: Mikrotason tiedot, paitsi työllisyyden osalta makrotason tiedot |

(61)

Unionin tuotannonala ei ottanut tarkastelun yhteydessä esille pääoman saantia.

Työllisyys, tuottavuus ja palkat

2005

2006

2007

2008

2009 (tutkimusajanjakso)

Työntekijöiden määrä (kokoaikaiseksi muutettuna)

241

241

253

244

221

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

36 574

39 644

40 207

39 130

40 225

Tuottavuus työntekijää kohti

1 423

1 529

1 535

1 296

1 223

Lähde: Mikrotason tiedot, paitsi työllisyyden osalta makrotason tiedot

| (62) | Kaikkien samankaltaista tuotetta tuottavien unionin tuottajien työntekijöiden määrä laski tarkastelujaksolla tuotanto- ja myyntimäärän vähentämisen mukaisesti. Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti nousivat, mikä kuvastaa inflaation kiihtymistä. |
| --- | --- |

(62)

Kaikkien samankaltaista tuotetta tuottavien unionin tuottajien työntekijöiden määrä laski tarkastelujaksolla tuotanto- ja myyntimäärän vähentämisen mukaisesti. Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti nousivat, mikä kuvastaa inflaation kiihtymistä.

| (63) | Tuottavuus, ilmaistuna tuotoksena työntekijää kohti, laski 14 prosenttia tarkastelujaksolla, koska myyntimäärä laski enemmän kuin työntekijöiden määrä. Tämä negatiivinen kehitys johtaa luultavasti useampien työpaikkojen menetyksiin tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(63)

Tuottavuus, ilmaistuna tuotoksena työntekijää kohti, laski 14 prosenttia tarkastelujaksolla, koska myyntimäärä laski enemmän kuin työntekijöiden määrä. Tämä negatiivinen kehitys johtaa luultavasti useampien työpaikkojen menetyksiin tulevaisuudessa.

5.4.3   Polkumyynnin laajuus

| (64) | Kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutuksia EU:n markkinoilla ei voida pitää vähäpätöisinä. |
| --- | --- |

(64)

Kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutuksia EU:n markkinoilla ei voida pitää vähäpätöisinä.

5.5   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (65) | Tarkastelujakson aikana unionin tuottajille aiheutui merkittävää vahinkoa, mikä käy selkeästi ilmi edellä olevista tuotannon, kapasiteetin käyttöasteen, myyntimäärän, markkinaosuuden, työllisyyden ja tuottavuuden kehityssuuntausten tarkasteluista. |
| --- | --- |

(65)

Tarkastelujakson aikana unionin tuottajille aiheutui merkittävää vahinkoa, mikä käy selkeästi ilmi edellä olevista tuotannon, kapasiteetin käyttöasteen, myyntimäärän, markkinaosuuden, työllisyyden ja tuottavuuden kehityssuuntausten tarkasteluista.

| (66) | Tilanne oli vahingollinen myös hintojen ja kannattavuuden osalta. Tarkastelua kuitenkin hankaloitti raaka-aineen ja energian hintojen nousu, joka on vaikuttanut tarkasteltavan tuotteen hintoihin. Kannattavuus, kassavirta ja sijoitetun pääoman tuotto heikkenivät vuosina 2005–2008. Vuosi 2008 oli erityisen vaikea vuosi tuotannonalalle, pääasiassa koska yritykset olivat sidoksissa raaka-ainesopimuksiin, vaikka ne menettivät yli 20 prosenttia myyntimäärästään. |
| --- | --- |

(66)

Tilanne oli vahingollinen myös hintojen ja kannattavuuden osalta. Tarkastelua kuitenkin hankaloitti raaka-aineen ja energian hintojen nousu, joka on vaikuttanut tarkasteltavan tuotteen hintoihin. Kannattavuus, kassavirta ja sijoitetun pääoman tuotto heikkenivät vuosina 2005–2008. Vuosi 2008 oli erityisen vaikea vuosi tuotannonalalle, pääasiassa koska yritykset olivat sidoksissa raaka-ainesopimuksiin, vaikka ne menettivät yli 20 prosenttia myyntimäärästään.

| (67) | Vuonna 2009 markkinatilanne helpottui, ja hintojen nousut paransivat kannattavuutta, mutta kuten edellä 56 kappaleessa selitettiin, tämä oli selvästi vain väliaikaista eikä vuoden 2009 markkinatilanne luultavasti tule toistumaan. On kuitenkin huomattava, että edes vuonna 2009 kannattavuusaste ei saavuttanut 5,9 prosenttia, jota pidetään tavanomaisena tasona tällä tuotannonalalla. |
| --- | --- |

(67)

Vuonna 2009 markkinatilanne helpottui, ja hintojen nousut paransivat kannattavuutta, mutta kuten edellä 56 kappaleessa selitettiin, tämä oli selvästi vain väliaikaista eikä vuoden 2009 markkinatilanne luultavasti tule toistumaan. On kuitenkin huomattava, että edes vuonna 2009 kannattavuusaste ei saavuttanut 5,9 prosenttia, jota pidetään tavanomaisena tasona tällä tuotannonalalla.

| (68) | Vahinko arvioitiin koko unionin tuotannonalan osalta (makrotaloudelliset indikaattorit), mutta jotkin indikaattorit arvioitiin vain otokseen valittujen tuottajien osalta (mikrotaloudelliset indikaattorit). Mikro- ja makroindikaattoreiden välillä ei havaittu merkittäviä eroavaisuuksia. |
| --- | --- |

(68)

Vahinko arvioitiin koko unionin tuotannonalan osalta (makrotaloudelliset indikaattorit), mutta jotkin indikaattorit arvioitiin vain otokseen valittujen tuottajien osalta (mikrotaloudelliset indikaattorit). Mikro- ja makroindikaattoreiden välillä ei havaittu merkittäviä eroavaisuuksia.

| (69) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että suurimmalle osalle unionin tuotannonalaa on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(69)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että suurimmalle osalle unionin tuotannonalaa on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

6.   SYY-YHTEYS

6.1   Johdanto

| (70) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohtien mukaisesti, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa olisi pidetty polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana. |
| --- | --- |

(70)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohtien mukaisesti, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa olisi pidetty polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.

6.2   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

| (71) | Tarkastelujakson aikana asianomaisesta maasta tapahtunut tuonti kasvoi melkein 400 prosenttia ja sen markkinat kasvoivat merkittävästi alle 5 prosentista 10–15 prosenttiin. Samaan aikaan tapahtui tähän suoraan verrattavissa olevaa unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemistä, joka on ainoa muu merkittävä tekijä EU:n markkinoilla, koska muista lähteistä tapahtuva tuonti on vähäistä. |
| --- | --- |

(71)

Tarkastelujakson aikana asianomaisesta maasta tapahtunut tuonti kasvoi melkein 400 prosenttia ja sen markkinat kasvoivat merkittävästi alle 5 prosentista 10–15 prosenttiin. Samaan aikaan tapahtui tähän suoraan verrattavissa olevaa unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemistä, joka on ainoa muu merkittävä tekijä EU:n markkinoilla, koska muista lähteistä tapahtuva tuonti on vähäistä.

| (72) | Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuudet kasvoivat samaan aikaan, kun EU:n kulutus laski 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(72)

Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuudet kasvoivat samaan aikaan, kun EU:n kulutus laski 7 prosenttia tarkastelujakson aikana.

| (73) | Lisääntyvä polkumyynnillä tapahtuva tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 20–25 prosentilla. Voidaan perustellusti päätellä, että kyseinen tuonnin kasvu sopimusmarkkinoilla aiheutti hintojen alenemisen vuosina 2008 ja 2009. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus hintoihin korostui entisestään, koska suurin osa myynneistä perustui vuotuisiin sopimuksiin. Siksi polkumyynnillä tapahtuvaa bosnialaista tuontia voitiin käyttää estämään hintojen nousua suurien myyntimäärien osalta, vaikka raaka-aineen hinnat nousivat. Vuonna 2009 kyseinen vaikutus heikkeni, muttei tarpeeksi, jotta tuotannonala kokonaisuudessaan olisi saavuttanut tavanomaisen 5,9 prosentin voittotason. |
| --- | --- |

(73)

Lisääntyvä polkumyynnillä tapahtuva tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 20–25 prosentilla. Voidaan perustellusti päätellä, että kyseinen tuonnin kasvu sopimusmarkkinoilla aiheutti hintojen alenemisen vuosina 2008 ja 2009. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus hintoihin korostui entisestään, koska suurin osa myynneistä perustui vuotuisiin sopimuksiin. Siksi polkumyynnillä tapahtuvaa bosnialaista tuontia voitiin käyttää estämään hintojen nousua suurien myyntimäärien osalta, vaikka raaka-aineen hinnat nousivat. Vuonna 2009 kyseinen vaikutus heikkeni, muttei tarpeeksi, jotta tuotannonala kokonaisuudessaan olisi saavuttanut tavanomaisen 5,9 prosentin voittotason.

| (74) | Koska voidaan selvästi vahvistaa yhtäältä unionin tuotannonalan hinnat alittavan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin voimakkaan lisääntymisen ja toisaalta unionin tuotannonalan myynti- ja tuotantomäärän ja markkinaosuuden pienentymisen sekä hintojen alenemisen samanaikaisuus, voidaan alustavasti päätellä, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti vaikutti ratkaisevasti unionin tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(74)

Koska voidaan selvästi vahvistaa yhtäältä unionin tuotannonalan hinnat alittavan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin voimakkaan lisääntymisen ja toisaalta unionin tuotannonalan myynti- ja tuotantomäärän ja markkinaosuuden pienentymisen sekä hintojen alenemisen samanaikaisuus, voidaan alustavasti päätellä, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti vaikutti ratkaisevasti unionin tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen.

6.3   Muiden tekijöiden vaikutukset

6.3.1   Unionin tuottajien vientitulos

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin tuotannonalan vientimyynti | 100 | 108 | 90 | 57 | 121 |
| Indeksi: 2005 = 100


  Lähde: Makrotason tiedot |

2005

2006

2007

2008

2009 (tutkimusajanjakso)

Unionin tuotannonalan vientimyynti

100

108

90

57

121

Indeksi: 2005 = 100

Lähde: Makrotason tiedot

| (75) | Kaikkien unionin tuottajien vientimäärä kasvoi tarkastelujakson aikana, mutta se oli keskimäärin vain 10 prosenttia tuotannosta. Otokseen valittujen tuottajien vientimäärä kasvoi ja korvasi osaltaan EU:n myyntimäärän vähenemistä. |
| --- | --- |

(75)

Kaikkien unionin tuottajien vientimäärä kasvoi tarkastelujakson aikana, mutta se oli keskimäärin vain 10 prosenttia tuotannosta. Otokseen valittujen tuottajien vientimäärä kasvoi ja korvasi osaltaan EU:n myyntimäärän vähenemistä.

| (76) | Sen vuoksi unionin tuottajien vientitulos auttoi pitämään liiketoimintaa yllä, eikä vaikuttanut aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(76)

Sen vuoksi unionin tuottajien vientitulos auttoi pitämään liiketoimintaa yllä, eikä vaikuttanut aiheutuneeseen vahinkoon.

6.3.2   Kolmansista maista tuleva tuonti

| (77) | Kolmansista maista tuleva tuonti oli vähäistä tarkastelujakson aikana, eikä se voinut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Bosnialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuottajat ovat menettäneet markkinaosuuttaan Kiinasta ja Koreasta tapahtuvalle tuonnille, mutta tosiasiat eivät tue tätä väitettä, koska kyseisistä maista tapahtuva tuonti oli marginaalista. |
| --- | --- |

(77)

Kolmansista maista tuleva tuonti oli vähäistä tarkastelujakson aikana, eikä se voinut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Bosnialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuottajat ovat menettäneet markkinaosuuttaan Kiinasta ja Koreasta tapahtuvalle tuonnille, mutta tosiasiat eivät tue tätä väitettä, koska kyseisistä maista tapahtuva tuonti oli marginaalista.

6.3.3   Kulutuksen laskun vaikutus

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU:n kulutus (tonnia) | 324 395 | 347 183 | 371 567 | 315 642 | 300 491 |
| Lähde: Makrotason tiedot |

2005

2006

2007

2008

2009 (tutkimusajanjakso)

EU:n kulutus (tonnia)

324 395

347 183

371 567

315 642

300 491

Lähde: Makrotason tiedot

| (78) | Tarkastelujakson aikana kulutus laski noin 24 000 tonnilla (7 %), mikä on merkki siitä, että pyykinpesuaineteollisuus korvasi tarkasteltavaa tuotetta yhä enemmän vaihtoehtoisilla tuotteilla valmisteissaan. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tämä johti ”varastojen täyttymiseen, tilausten peruutuksiin ja voittojen pienenemiseen”. |
| --- | --- |

(78)

Tarkastelujakson aikana kulutus laski noin 24 000 tonnilla (7 %), mikä on merkki siitä, että pyykinpesuaineteollisuus korvasi tarkasteltavaa tuotetta yhä enemmän vaihtoehtoisilla tuotteilla valmisteissaan. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tämä johti ”varastojen täyttymiseen, tilausten peruutuksiin ja voittojen pienenemiseen”.

| (79) | On todettava, että kaksi tuottajaa EU:n markkinoilla on lopettanut tuotannon tarkastelujakson loppupuolella, ja siksi kapasiteettia on mukautettu korvaamaan kulutuksen laskua. Lisäksi kuten 49 kappaleessa selitettiin, varastot ovat pysyneet pieninä ja vakaina, joten tuotanto on mukautunut alhaisempiin kulutustasoihin. |
| --- | --- |

(79)

On todettava, että kaksi tuottajaa EU:n markkinoilla on lopettanut tuotannon tarkastelujakson loppupuolella, ja siksi kapasiteettia on mukautettu korvaamaan kulutuksen laskua. Lisäksi kuten 49 kappaleessa selitettiin, varastot ovat pysyneet pieninä ja vakaina, joten tuotanto on mukautunut alhaisempiin kulutustasoihin.

| (80) | Vaikka ei voida sulkea pois, että kulutuksen lasku olisi vaikuttanut unionin tuottajille aiheutuneeseen vahinkoon, sillä ei näytä olevan merkittävää vaikutusta. |
| --- | --- |

(80)

Vaikka ei voida sulkea pois, että kulutuksen lasku olisi vaikuttanut unionin tuottajille aiheutuneeseen vahinkoon, sillä ei näytä olevan merkittävää vaikutusta.

6.3.4   Investointien vaikutus

| (81) | Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että REACH-lainsäädännön noudattaminen oli vahingon syynä. Kuten 58 kappaleessa kuitenkin selvitetään, ottaen huomioon tarkasteltavaan tuotteeseen tehdyt investoinnit tarkastelujakson aikana, tämän ei voida katsoa vaikuttaneen aiheutuneeseen vahinkoon merkittävässä määrin. Lisäksi REACH-lainsäädäntöön liittyvät kulut ovat olleet kohtuullisia. |
| --- | --- |

(81)

Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että REACH-lainsäädännön noudattaminen oli vahingon syynä. Kuten 58 kappaleessa kuitenkin selvitetään, ottaen huomioon tarkasteltavaan tuotteeseen tehdyt investoinnit tarkastelujakson aikana, tämän ei voida katsoa vaikuttaneen aiheutuneeseen vahinkoon merkittävässä määrin. Lisäksi REACH-lainsäädäntöön liittyvät kulut ovat olleet kohtuullisia.

6.3.5   Raaka-aine- ja energiakustannusten vaikutus

| (82) | Tietyt osapuolet väittivät, että raaka-aine- ja energiakustannusten nousu vaikutti vahinkoon. Kustannukset nousivatkin merkittävästi, ja nousu tapahtui pääasiassa vuonna 2008. Tämä vaikutti epäilemättä kannattavuuteen kyseisenä vuonna, koska samaan aikaan myyntimäärät laskivat. Energiakustannusten nousu vaikutti kuitenkin jossain määrin myyntihintojen nousuun, kuten 52 kappaleessa esitettiin, vaikka polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja laskeva vaikutus esti riittävän nousun. |
| --- | --- |

(82)

Tietyt osapuolet väittivät, että raaka-aine- ja energiakustannusten nousu vaikutti vahinkoon. Kustannukset nousivatkin merkittävästi, ja nousu tapahtui pääasiassa vuonna 2008. Tämä vaikutti epäilemättä kannattavuuteen kyseisenä vuonna, koska samaan aikaan myyntimäärät laskivat. Energiakustannusten nousu vaikutti kuitenkin jossain määrin myyntihintojen nousuun, kuten 52 kappaleessa esitettiin, vaikka polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja laskeva vaikutus esti riittävän nousun.

| (83) | Tämän vuoksi katsotaan, ettei raaka-aine- ja energiakustannusten nousu ole vaikuttanut aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(83)

Tämän vuoksi katsotaan, ettei raaka-aine- ja energiakustannusten nousu ole vaikuttanut aiheutuneeseen vahinkoon.

6.3.6   Kapasiteetin vaikutus

| (84) | Ylikapasiteettia ja alhaista kapasiteetin käyttöastetta käsiteltiin 46 kappaleessa. Kapasiteetin vaikutusta kannattavuuteen täytyy katsoa sekä tuotannonalan rakenteellisten ominaisuuksien että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kannalta. Vaikutus kannattavuuteen on huomattava, koska merkittävät kiinteät kustannukset katettaisiin, jos käyttöaste olisi korkeampi. |
| --- | --- |

(84)

Ylikapasiteettia ja alhaista kapasiteetin käyttöastetta käsiteltiin 46 kappaleessa. Kapasiteetin vaikutusta kannattavuuteen täytyy katsoa sekä tuotannonalan rakenteellisten ominaisuuksien että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kannalta. Vaikutus kannattavuuteen on huomattava, koska merkittävät kiinteät kustannukset katettaisiin, jos käyttöaste olisi korkeampi.

| (85) | Vaikka ylikapasiteetti ja alhainen kapasiteetin käyttöaste voivat osaltaan selittää unionin tuottajille aiheutuneita negatiivisia vahinkoindikaattoreita, ne eivät selitä tuotannon, myyntimäärien ja markkinaosuuden merkittävää pienenemistä vuonna 2009. Näin ollen ne eivät selvästikään poista syy-yhteyttä polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin suuren kasvun ja unionin tuottajille aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(85)

Vaikka ylikapasiteetti ja alhainen kapasiteetin käyttöaste voivat osaltaan selittää unionin tuottajille aiheutuneita negatiivisia vahinkoindikaattoreita, ne eivät selitä tuotannon, myyntimäärien ja markkinaosuuden merkittävää pienenemistä vuonna 2009. Näin ollen ne eivät selvästikään poista syy-yhteyttä polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin suuren kasvun ja unionin tuottajille aiheutuneen vahingon väliltä.

6.3.7   Maailmanlaajuisen luottokriisin tai yleisen talouskriisin vaikutus

| (86) | Tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että maailmanlaajuinen luottokriisi ja yleinen talouskriisi vaikuttivat vahinkoon. Tarkasteltavan tuotteen kulutus itse asiassa laski vuosina 2008–2009, jolloin kyseiset kriisit tapahtuivat. |
| --- | --- |

(86)

Tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että maailmanlaajuinen luottokriisi ja yleinen talouskriisi vaikuttivat vahinkoon. Tarkasteltavan tuotteen kulutus itse asiassa laski vuosina 2008–2009, jolloin kyseiset kriisit tapahtuivat.

| (87) | Nämä seikat eivät voi kuitenkaan selittää, miksi unionin tuottajien markkinaosuus pieneni merkittävästi vuonna 2009, kun taas bosnialaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi ja alitti EU:n hinnat yli 20 prosentilla. Näin ollen vaikka kulutuksen lasku vuosina 2008–2009 olisi sinänsä vaikuttanut unionin tuotannonalaan, Bosnia ja Hertsegovinasta tulevan tuonnin huomattavalla nousulla oli paljon merkittävämpi vaikutus unionin tuotannonalan myyntimääriin ja alihinnoittelun vuoksi myös hintoihin. Sen vuoksi kriisi ei poista syy-yhteyttä polkumyyntihintaan tapahtuvan tuonnin suuren kasvun ja unionin tuottajille aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(87)

Nämä seikat eivät voi kuitenkaan selittää, miksi unionin tuottajien markkinaosuus pieneni merkittävästi vuonna 2009, kun taas bosnialaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi ja alitti EU:n hinnat yli 20 prosentilla. Näin ollen vaikka kulutuksen lasku vuosina 2008–2009 olisi sinänsä vaikuttanut unionin tuotannonalaan, Bosnia ja Hertsegovinasta tulevan tuonnin huomattavalla nousulla oli paljon merkittävämpi vaikutus unionin tuotannonalan myyntimääriin ja alihinnoittelun vuoksi myös hintoihin. Sen vuoksi kriisi ei poista syy-yhteyttä polkumyyntihintaan tapahtuvan tuonnin suuren kasvun ja unionin tuottajille aiheutuneen vahingon väliltä.

6.3.8   Tuotetta käyttävän tuotannonalan vaikutus

| (88) | Vaikka yli 10 yritystä valmisti tarkasteltavaa tuotetta tutkimusajanjakson aikana, pääasialliseen tuotetta käyttävään tuotannonalaan (pyykinpesuaineiden ja vedenpehmennysaineiden tuottajat) kuului neljä suurta ryhmää (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble ja Unilever). Itse asiassa kahden pääasiallisen yhteistyössä toimineen käyttäjän osuus tarkasteltavan tuotteen ostoista EU:ssa oli lähes 40 prosenttia. Keskittämällä ostonsa nämä neljä ryhmää pystyvät pitämään tarkasteltavan tuotteen hinnat alhaisina. |
| --- | --- |

(88)

Vaikka yli 10 yritystä valmisti tarkasteltavaa tuotetta tutkimusajanjakson aikana, pääasialliseen tuotetta käyttävään tuotannonalaan (pyykinpesuaineiden ja vedenpehmennysaineiden tuottajat) kuului neljä suurta ryhmää (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble ja Unilever). Itse asiassa kahden pääasiallisen yhteistyössä toimineen käyttäjän osuus tarkasteltavan tuotteen ostoista EU:ssa oli lähes 40 prosenttia. Keskittämällä ostonsa nämä neljä ryhmää pystyvät pitämään tarkasteltavan tuotteen hinnat alhaisina.

| (89) | Tämä ei ole kuitenkaan uusi ilmiö, vaan sitä on esiintynyt monien vuosien ajan. Siksi sekään ei voi selittää tuotannon, myyntimäärien ja markkinaosuuden merkittävää pienenemistä vuonna 2009. Näin ollen se ei selvästi poista syy-yhteyttä polkumyyntihintaan tapahtuvan tuonnin suuren kasvun ja unionin tuottajille aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(89)

Tämä ei ole kuitenkaan uusi ilmiö, vaan sitä on esiintynyt monien vuosien ajan. Siksi sekään ei voi selittää tuotannon, myyntimäärien ja markkinaosuuden merkittävää pienenemistä vuonna 2009. Näin ollen se ei selvästi poista syy-yhteyttä polkumyyntihintaan tapahtuvan tuonnin suuren kasvun ja unionin tuottajille aiheutuneen vahingon väliltä.

6.4   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (90) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli polkumyynnillä tapahtuva tuonti. |
| --- | --- |

(90)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli polkumyynnillä tapahtuva tuonti.

| (91) | Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tarkasteltiin useita muita tekijöitä, mutta mikään niistä ei voinut selittää markkinaosuuden, tuotannon ja myyntimäärien huomattavia menetyksiä vuosina 2008–2009, jotka tapahtuivat samaan aikaan kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrien kasvu. |
| --- | --- |

(91)

Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tarkasteltiin useita muita tekijöitä, mutta mikään niistä ei voinut selittää markkinaosuuden, tuotannon ja myyntimäärien huomattavia menetyksiä vuosina 2008–2009, jotka tapahtuivat samaan aikaan kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrien kasvu.

| (92) | Ottaen huomioon edellä esitetty tarkastelu, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että Bosnia ja Hertsegovinasta tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(92)

Ottaen huomioon edellä esitetty tarkastelu, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että Bosnia ja Hertsegovinasta tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

7.   UNIONIN ETU

7.1   Yleiset huomiot

| (93) | Komissio tutki, oliko alustavasti todetusta vahingollisesta polkumyynnistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden vuoksi toimenpiteiden toteuttaminen ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Tätä varten mahdollisten toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin menettelyn osapuoliin samoin kuin toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen vaikutuksia tarkasteltiin kaikkien esitettyjen todisteiden perusteella perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(93)

Komissio tutki, oliko alustavasti todetusta vahingollisesta polkumyynnistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden vuoksi toimenpiteiden toteuttaminen ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Tätä varten mahdollisten toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin menettelyn osapuoliin samoin kuin toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen vaikutuksia tarkasteltiin kaikkien esitettyjen todisteiden perusteella perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

7.2   Unionin tuotannonalan etu

| (94) | Vahinkoa koskeva tarkastelu osoitti selvästi, että unionin tuotannonala kärsi polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Viime vuosina lisääntyneen polkumyyntituonnin johdosta unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla laski ja markkinaosuus pieneni. Sen vuoksi unionin tuotannonala ei voinut saavuttaa samanlaista kannattavuusastetta kuin muiden tuotteiden kohdalla saavutettiin. |
| --- | --- |

(94)

Vahinkoa koskeva tarkastelu osoitti selvästi, että unionin tuotannonala kärsi polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Viime vuosina lisääntyneen polkumyyntituonnin johdosta unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla laski ja markkinaosuus pieneni. Sen vuoksi unionin tuotannonala ei voinut saavuttaa samanlaista kannattavuusastetta kuin muiden tuotteiden kohdalla saavutettiin.

| (95) | Tutkimus on osoittanut, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuuden lisääntyminen tapahtuu suoraan unionin tuotannonalan kustannuksella. Unionin tuottajien rakenteellisista muutoksista huolimatta (kaksi yritystä lopetti tuotannon) tilanne ei ole parantunut. Tässä yhteydessä huomautetaan, että zeoliitti A -jauhe on tärkeä tuote otokseen valittujen yritysten liikevaihdolle, koska sen osuus on jopa 30 prosenttia niiden myynnin liikevaihdosta. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenisi selvästi entisestään. Toimenpiteiden käyttöönotolla palautetaan tuontihinta vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle, jotta unionin tuotannonala voi kilpailla hyvän kauppatavan mukaisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

(95)

Tutkimus on osoittanut, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuuden lisääntyminen tapahtuu suoraan unionin tuotannonalan kustannuksella. Unionin tuottajien rakenteellisista muutoksista huolimatta (kaksi yritystä lopetti tuotannon) tilanne ei ole parantunut. Tässä yhteydessä huomautetaan, että zeoliitti A -jauhe on tärkeä tuote otokseen valittujen yritysten liikevaihdolle, koska sen osuus on jopa 30 prosenttia niiden myynnin liikevaihdosta. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenisi selvästi entisestään. Toimenpiteiden käyttöönotolla palautetaan tuontihinta vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle, jotta unionin tuotannonala voi kilpailla hyvän kauppatavan mukaisissa olosuhteissa.

| (96) | Sen vuoksi päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotto olisi selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(96)

Sen vuoksi päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotto olisi selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista.

7.3   Maahantuojien etu

| (97) | Toimenpiteiden todennäköinen vaikutus maahantuojiin on otettu huomioon perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tässä yhteydessä huomautetaan, että ilmoittautuneet etuyhteydettömät tuojat olivat myös käyttäjiä. Siksi niitä koskeva tarkastelu esitetään käyttäjien etua käsittelevässä jaksossa. |
| --- | --- |

(97)

Toimenpiteiden todennäköinen vaikutus maahantuojiin on otettu huomioon perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tässä yhteydessä huomautetaan, että ilmoittautuneet etuyhteydettömät tuojat olivat myös käyttäjiä. Siksi niitä koskeva tarkastelu esitetään käyttäjien etua käsittelevässä jaksossa.

7.4   Käyttäjien ja kuluttajien etu

| (98) | Kuluttajajärjestöiltä ei saatu kannanottoja menettelyn vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen. Siksi tarkastellaan vain toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin. |
| --- | --- |

(98)

Kuluttajajärjestöiltä ei saatu kannanottoja menettelyn vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen. Siksi tarkastellaan vain toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin.

| (99) | Kyselylomakkeet lähetettiin kahdeksalle tiedossa olleelle käyttäjälle. Käyttökelpoisia huomautuksia saatiin kuitenkin vain kahdelta. Sen vuoksi unionin edun määrittäminen perustuu kahden kohtalaisen suuren käyttäjän vastauksiin, joiden yhteenlaskettu osuus unionin kulutuksesta on lähes 40 prosenttia. |
| --- | --- |

(99)

Kyselylomakkeet lähetettiin kahdeksalle tiedossa olleelle käyttäjälle. Käyttökelpoisia huomautuksia saatiin kuitenkin vain kahdelta. Sen vuoksi unionin edun määrittäminen perustuu kahden kohtalaisen suuren käyttäjän vastauksiin, joiden yhteenlaskettu osuus unionin kulutuksesta on lähes 40 prosenttia.

| (100) | Kaksi yhteistyössä toiminutta unionin käyttäjää ovat tärkeitä toimijoita unionin pyykinpesuaine- ja vedenpehmennysaineteollisuudessa. Molemmat vastustivat toimenpiteiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(100)

Kaksi yhteistyössä toiminutta unionin käyttäjää ovat tärkeitä toimijoita unionin pyykinpesuaine- ja vedenpehmennysaineteollisuudessa. Molemmat vastustivat toimenpiteiden käyttöönottoa.

| (101) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että yhteistyössä toimivien unionin käyttäjien kulutuksesta alle yksi kolmasosa on bosnialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuomaa. Jäljellä oleva osa hankitaan unionin tuottajilta, jotka ovat yhä yhteistyössä toimivien käyttäjien pääasiallinen toimituslähde. Kun otetaan huomioon unionin tuottajien alhainen kapasiteetin käyttöaste, kuten edellä 47 ja 48 kappaleissa selvitetään, on selvää, ettei toimenpiteiden käyttöönoton odoteta johtavan tarjonnan puutteeseen tai siitä aiheutuvaan hintojen nousuun. |
| --- | --- |

(101)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että yhteistyössä toimivien unionin käyttäjien kulutuksesta alle yksi kolmasosa on bosnialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuomaa. Jäljellä oleva osa hankitaan unionin tuottajilta, jotka ovat yhä yhteistyössä toimivien käyttäjien pääasiallinen toimituslähde. Kun otetaan huomioon unionin tuottajien alhainen kapasiteetin käyttöaste, kuten edellä 47 ja 48 kappaleissa selvitetään, on selvää, ettei toimenpiteiden käyttöönoton odoteta johtavan tarjonnan puutteeseen tai siitä aiheutuvaan hintojen nousuun.

| (102) | Edellä mainitun lisäksi näyttää siltä, että unionin käyttäjien tuotannonala on alkanut jo tutkia Kiinasta tulevan tuonnin mahdollisuutta. Tämän vaihtoehdon olemassaolo ja luotettavana pitäminen osoittavat, ettei toimenpiteiden käyttöönotto johda tarkasteltavan tuotteen puutteeseen. |
| --- | --- |

(102)

Edellä mainitun lisäksi näyttää siltä, että unionin käyttäjien tuotannonala on alkanut jo tutkia Kiinasta tulevan tuonnin mahdollisuutta. Tämän vaihtoehdon olemassaolo ja luotettavana pitäminen osoittavat, ettei toimenpiteiden käyttöönotto johda tarkasteltavan tuotteen puutteeseen.

| (103) | Myös tarkasteltavaa tuotetta sisältävien lopullisten tuotteiden prosenttiosuuksia liikevaihdosta tarkasteltiin. Tässä yhteydessä huomautetaan, että molemmissa tapauksissa kyseisten tuotteiden osuus on alle 10 prosenttia liikevaihdoista. |
| --- | --- |

(103)

Myös tarkasteltavaa tuotetta sisältävien lopullisten tuotteiden prosenttiosuuksia liikevaihdosta tarkasteltiin. Tässä yhteydessä huomautetaan, että molemmissa tapauksissa kyseisten tuotteiden osuus on alle 10 prosenttia liikevaihdoista.

| (104) | Myös tarkasteltavan tuotteen prosenttiosuuksia lopullisista tuotteista tutkittiin. Tutkimus vahvisti, että yleisesti nämä prosenttiosuudet ovat erittäin pieniä (keskimäärin alle 5 prosenttia kokonaiskustannuksista) ja siksi tarkasteltava tuote ei muodosta merkittävää kustannustekijää lopullisissa tuotteissa. |
| --- | --- |

(104)

Myös tarkasteltavan tuotteen prosenttiosuuksia lopullisista tuotteista tutkittiin. Tutkimus vahvisti, että yleisesti nämä prosenttiosuudet ovat erittäin pieniä (keskimäärin alle 5 prosenttia kokonaiskustannuksista) ja siksi tarkasteltava tuote ei muodosta merkittävää kustannustekijää lopullisissa tuotteissa.

| (105) | Komissio tutki myös, onko toimenpiteiden käyttöönotolla merkittävää negatiivista vaikutusta kyseisten kahden käyttäjän taloudelliseen tilanteeseen. Komissio laati kaksi skenaariota: pahimman mahdollisen skenaarion ja todennäköisemmän skenaarion. |
| --- | --- |

(105)

Komissio tutki myös, onko toimenpiteiden käyttöönotolla merkittävää negatiivista vaikutusta kyseisten kahden käyttäjän taloudelliseen tilanteeseen. Komissio laati kaksi skenaariota: pahimman mahdollisen skenaarion ja todennäköisemmän skenaarion.

| (106) | Pahimman tapauksen skenaariossa oletetaan, että sekä tuontihinnat että unionin hinnat nousevat tullin verran. Tämä nostaisi käyttäjien keskimääräisiä kustannuksia alle 2 prosentilla. |
| --- | --- |

(106)

Pahimman tapauksen skenaariossa oletetaan, että sekä tuontihinnat että unionin hinnat nousevat tullin verran. Tämä nostaisi käyttäjien keskimääräisiä kustannuksia alle 2 prosentilla.

| (107) | Edellä mainittua tilannetta on verrattava yhteistyössä toimivien unionin käyttäjien kannattavuusasteisiin. Käyttäjien kannattavuus tarkasteltavaa tuotetta sisältävien tuotteiden osalta on noin 11 prosenttia ja kaikkien tuotteiden osalta yli 20 prosenttia. Nämä kannattavuustasot huomioon ottaen edes toimenpiteiden vaikutusten siirtyminen suoraan tuontihintoihin ja unionin hintoihin ei vaikuttaisi suhteettomasti osapuolien taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(107)

Edellä mainittua tilannetta on verrattava yhteistyössä toimivien unionin käyttäjien kannattavuusasteisiin. Käyttäjien kannattavuus tarkasteltavaa tuotetta sisältävien tuotteiden osalta on noin 11 prosenttia ja kaikkien tuotteiden osalta yli 20 prosenttia. Nämä kannattavuustasot huomioon ottaen edes toimenpiteiden vaikutusten siirtyminen suoraan tuontihintoihin ja unionin hintoihin ei vaikuttaisi suhteettomasti osapuolien taloudelliseen tilanteeseen.

| (108) | Itse asiassa on paljon todennäköisempää, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi tilanteeseen, jossa vain tuontihinnat Bosnia ja Hertsegovinasta nousevat, kun taas unionin tuotannonala hyötyy mittakaavaetujen lisääntyessä. Kuten edellä selvitettiin, tarkasteltavan tuotteen tarjontatilanne EU:ssa on täysin riittävä, koska useimmat unionin tuottajat eivät toimi läheskään täydellä kapasiteetilla. |
| --- | --- |

(108)

Itse asiassa on paljon todennäköisempää, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi tilanteeseen, jossa vain tuontihinnat Bosnia ja Hertsegovinasta nousevat, kun taas unionin tuotannonala hyötyy mittakaavaetujen lisääntyessä. Kuten edellä selvitettiin, tarkasteltavan tuotteen tarjontatilanne EU:ssa on täysin riittävä, koska useimmat unionin tuottajat eivät toimi läheskään täydellä kapasiteetilla.

| (109) | On myös huomautettava, että tutkimuksen mukaan jotkin tuotteet voivat korvata tarkasteltavan tuotteen. On selvää, että sekä yhteistyössä toimivat että yhteistyöstä kieltäytyneet käyttäjät tuottavat pyykinpesuaineita myös ilman tarkasteltavaa tuotetta. Tässä todennäköisemmässä tapauksessa yhteistyössä toimivien käyttäjien kustannukset nousevat vain prosentin murto-osalla. Toisin sanoen kun kannattavuusluvut otetaan huomioon, toimenpiteiden käyttöönotolla on vain vähäisiä seurauksia käyttäjille. |
| --- | --- |

(109)

On myös huomautettava, että tutkimuksen mukaan jotkin tuotteet voivat korvata tarkasteltavan tuotteen. On selvää, että sekä yhteistyössä toimivat että yhteistyöstä kieltäytyneet käyttäjät tuottavat pyykinpesuaineita myös ilman tarkasteltavaa tuotetta. Tässä todennäköisemmässä tapauksessa yhteistyössä toimivien käyttäjien kustannukset nousevat vain prosentin murto-osalla. Toisin sanoen kun kannattavuusluvut otetaan huomioon, toimenpiteiden käyttöönotolla on vain vähäisiä seurauksia käyttäjille.

| (110) | Edellä mainittu huomioon ottaen on selvää, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla olisi merkittäviä vaikutuksia käyttäjille ja siksi kuluttajahintojen nousu on erittäin epätodennäköistä. |
| --- | --- |

(110)

Edellä mainittu huomioon ottaen on selvää, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla olisi merkittäviä vaikutuksia käyttäjille ja siksi kuluttajahintojen nousu on erittäin epätodennäköistä.

7.5   Unionin etua koskevat päätelmät

| (111) | Unionin tuotannonalan odotetaan hyötyvän selvästi toimenpiteistä. Ne voisivat ensinnäkin hyötyä mittakaavaetujen lisääntymisestä, koska kapasiteetin käyttöaste nousisi tuotannon ja myynnin kasvaessa. |
| --- | --- |

(111)

Unionin tuotannonalan odotetaan hyötyvän selvästi toimenpiteistä. Ne voisivat ensinnäkin hyötyä mittakaavaetujen lisääntymisestä, koska kapasiteetin käyttöaste nousisi tuotannon ja myynnin kasvaessa.

| (112) | Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään alustavasti, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan tarkasteltavan tuotteen polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa ole merkittäviä vaikutuksia unionin käyttäjiin ja että toimenpiteiden käyttöönotto on unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(112)

Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään alustavasti, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan tarkasteltavan tuotteen polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa ole merkittäviä vaikutuksia unionin käyttäjiin ja että toimenpiteiden käyttöönotto on unionin edun mukaista.

8.   EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI

| (113) | Polkumyyntiä, siitä johtuvaa vahinkoa ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevaa tarkasteltavan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(113)

Polkumyyntiä, siitä johtuvaa vahinkoa ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevaa tarkasteltavan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

8.1   Vahingon korjaava taso

| (114) | Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutuva vahinko ylittämättä kuitenkaan todettuja polkumyyntimarginaaleja. |
| --- | --- |

(114)

Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutuva vahinko ylittämättä kuitenkaan todettuja polkumyyntimarginaaleja.

| (115) | Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä pitäisi voida taata unionin tuotannonalalle mahdollisuus kattaa kustannuksensa ja saada sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa. Tässä laskennassa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 5,9 prosenttia liikevaihdosta. Tämä oli unionin tuotannonalan kaikista tuotteistaan, myös tarkasteltavasta tuotteesta, saama voittotaso tutkimusajanjaksolla. Kun otetaan huomioon, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti vaikutti tarkasteltavan tuotteen kannattavuuteen, kyseinen voittotaso on selvästi järkevä eikä liiallinen. Selvitettiin myös, pitäisikö laskennassa käyttää unionin tuotannonalan saamia voittotasoja vuosilta 2005–2007, mutta yritysten saamat voittotasot samankaltaisista tuotteista olivat matalia eikä niiden katsottu edustavan elinkelpoista tuotannonalaa. Tämä johtuu siitä, että bosnialainen tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat 10–20 prosentilla näiden kolmen vuoden aikana ja tällaiset erot olisivat olleet merkittävässä asemassa vuotuisia sopimuksia koskevissa neuvotteluissa. Siksi näiden voittomarginaalien ei voida katsoa edustavan tavanomaista tilannetta EU:n markkinoilla. Edellä mainitun perusteella samankaltaisen tuotteen unionin tuotannonalalle laskettiin vahinkoa aiheuttamaton hinta. Tämä vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali tuotantokustannuksiin. |
| --- | --- |

(115)

Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä pitäisi voida taata unionin tuotannonalalle mahdollisuus kattaa kustannuksensa ja saada sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa. Tässä laskennassa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 5,9 prosenttia liikevaihdosta. Tämä oli unionin tuotannonalan kaikista tuotteistaan, myös tarkasteltavasta tuotteesta, saama voittotaso tutkimusajanjaksolla. Kun otetaan huomioon, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti vaikutti tarkasteltavan tuotteen kannattavuuteen, kyseinen voittotaso on selvästi järkevä eikä liiallinen. Selvitettiin myös, pitäisikö laskennassa käyttää unionin tuotannonalan saamia voittotasoja vuosilta 2005–2007, mutta yritysten saamat voittotasot samankaltaisista tuotteista olivat matalia eikä niiden katsottu edustavan elinkelpoista tuotannonalaa. Tämä johtuu siitä, että bosnialainen tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat 10–20 prosentilla näiden kolmen vuoden aikana ja tällaiset erot olisivat olleet merkittävässä asemassa vuotuisia sopimuksia koskevissa neuvotteluissa. Siksi näiden voittomarginaalien ei voida katsoa edustavan tavanomaista tilannetta EU:n markkinoilla. Edellä mainitun perusteella samankaltaisen tuotteen unionin tuotannonalalle laskettiin vahinkoa aiheuttamaton hinta. Tämä vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali tuotantokustannuksiin.

| (116) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan EU:n markkinoilla myymien tuotteiden keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tulokseksi saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. Siten laskettu alihinnoittelumarginaali oli 31,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(116)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan EU:n markkinoilla myymien tuotteiden keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tulokseksi saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. Siten laskettu alihinnoittelumarginaali oli 31,5 prosenttia.

8.2   Väliaikaiset toimenpiteet

| (117) | Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti katsotaan, että Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet todetun polkumyyntimarginaalin tasolla. |
| --- | --- |

(117)

Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti katsotaan, että Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet todetun polkumyyntimarginaalin tasolla.

| (118) | Bosnia ja Hertsegovinaan sovellettavan väliaikaisen polkumyyntitullin olisi edellä mainituin perustein oltava suuruudeltaan 28,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(118)

Bosnia ja Hertsegovinaan sovellettavan väliaikaisen polkumyyntitullin olisi edellä mainituin perustein oltava suuruudeltaan 28,1 prosenttia.

9.   ILMOITTAMINEN

| (119) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua tarkastelemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä, |
| --- | --- |

(119)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua tarkastelemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, jota sovelletaan Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen, jota kutsutaan myös zeoliitti NaA -jauheeksi tai zeoliitti 4A -jauheeksi, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2842 10 00 (Taric-koodi 2842100030) tuonnissa.

2.   Edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on 28,1 prosenttia.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

4.   Jollei toisin ole säädetty, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.

2.   Kyseiset osapuolet voivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL C 40, 17.2.2010, s. 5.

2

---

| 16.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/44

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1037/2010,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2010,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 16 päivänä marraskuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 39,6 |
| MA | 72,3 |
| MK | 61,3 |
| ZZ | 57,7 |
| 0707 00 05 | AL | 68,6 |
| EG | 161,4 |
| TR | 136,0 |
| ZZ | 122,0 |
| 0709 90 70 | MA | 87,2 |
| TR | 137,5 |
| ZZ | 112,4 |
| 0805 20 10 | MA | 62,2 |
| ZA | 145,6 |
| ZZ | 103,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 45,5 |
| TR | 59,9 |
| UY | 55,0 |
| ZZ | 53,5 |
| 0805 50 10 | AR | 42,7 |
| TR | 67,8 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 69,3 |
| 0806 10 10 | BR | 258,3 |
| TR | 146,2 |
| US | 260,4 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 186,0 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| CL | 84,2 |
| MK | 27,2 |
| NZ | 75,7 |
| US | 96,5 |
| ZA | 96,2 |
| ZZ | 75,9 |
| 0808 20 50 | CN | 54,9 |
| ZZ | 54,9 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

39,6

MA

72,3

MK

61,3

ZZ

57,7

0707 00 05

AL

68,6

EG

161,4

TR

136,0

ZZ

122,0

0709 90 70

MA

87,2

TR

137,5

ZZ

112,4

0805 20 10

MA

62,2

ZA

145,6

ZZ

103,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

45,5

TR

59,9

UY

55,0

ZZ

53,5

0805 50 10

AR

42,7

TR

67,8

UY

57,1

ZA

109,5

ZZ

69,3

0806 10 10

BR

258,3

TR

146,2

US

260,4

ZA

79,2

ZZ

186,0

0808 10 80

AR

75,7

CL

84,2

MK

27,2

NZ

75,7

US

96,5

ZA

96,2

ZZ

75,9

0808 20 50

CN

54,9

ZZ

54,9

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 16.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/46 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/46

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1038/2010,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2010,

vilja-alalla 16 päivästä marraskuuta 2010 alkaen kannettavien tuontitullien vahvistamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 20 päivänä heinäkuuta 2010 annetun komission asetuksen (EU) N:o 642/2010 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002, ex 1005 (hybridisiemeniä lukuun ottamatta) ja ex 1007 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa säädetään, että CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002, ex 1005 (hybridisiemeniä lukuun ottamatta) ja ex 1007 (kylvämiseen tarkoitettua hybridiä lukuun ottamatta) kuuluvien tuotteiden tuontitulli on sama kuin näiden tuotteiden tuontihetkellä voimassa oleva interventiohinta, jota korotetaan 55 prosentilla ja josta vähennetään kyseiseen lähetykseen sovellettava cif-tuontihinta. Tuontitulli ei kuitenkaan voi olla suurempi kuin yhteisen tullitariffin tullit.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 2 kohdassa säädetään, että mainitun artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuontitullin laskemista varten kyseisille tuotteille vahvistetaan säännöllisesti edustavat cif-tuontihinnat.

| (3) | Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99, (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään mainitun asetuksen 5 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdan mukaan CN-koodeihin 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99, (korkealaatuinen tavallinen vehnä), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 kuuluvien tuotteiden tuontitullin laskemisessa käytetään mainitun asetuksen 5 artiklan mukaisesti määriteltyä päivittäistä edustavaa cif-tuontihintaa.

| (4) | Tuontitullit olisi vahvistettava 16 päivästä marraskuuta 2010 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan, |
| --- | --- |

(4)

Tuontitullit olisi vahvistettava 16 päivästä marraskuuta 2010 alkavalle ajanjaksolle, ja niitä olisi sovellettava kunnes uusi vahvistus tulee voimaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut vilja-alan tuontitullit vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I liitteessä II lueteltujen tekijöiden perusteella 16 päivästä marraskuuta 2010.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 16 päivänä marraskuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 187, 21.7.2010, s. 5.

2

---

LIITE I

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 136 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin 16 päivästä marraskuuta 2010 alkaen sovellettavat tuontitullit

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Tuontitulli (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durum VEHNÄ, korkealaatuinen | 0,00 |
| keskilaatuinen | 0,00 |
| heikkolaatuinen | 0,00 |
| 1001 90 91 | Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAISSI, muu kuin siemenvilja (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi | 0,00 |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Tuontitulli (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durum VEHNÄ, korkealaatuinen

0,00

keskilaatuinen

0,00

heikkolaatuinen

0,00

1001 90 91

Tavallinen VEHNÄ, siemenvilja

0,00

ex 1001 90 99

Tavallinen VEHNÄ, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja

0,00

1002 00 00

RUIS

0,00

1005 10 90

MAISSI, siemenvilja, muu kuin hybridi

0,00

1005 90 00

MAISSI, muu kuin siemenvilja (2)

0,00

1007 00 90

DURRA, muu kuin kylvämiseen tarkoitettu hybridi

0,00

---

(1)  Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta unioniin saapuvan tavaran tuojaan voidaan soveltaa asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti seuraavia tullinalennuksia:

| — | 3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä tai Mustallamerellä, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä tai Mustallamerellä,

| — | 2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Pyreneiden niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla.

(2)  Tuojaan voidaan soveltaa kiinteämääräistä alennusta 24 euroa tonnilta, jos asetuksen (EU) N:o 642/2010 3 artiklan vahvistetut edellytykset täyttyvät.

---

LIITE II

Liitteessä I vahvistettujen tullien laskemista koskevat tekijät

2.11.2010-12.11.2010

| 1. | Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Tavallinen vehnä (1) | Maissi | Durumvehnä, korkealaatuinen | Durumvehnä, keskilaatuinen (2) | Durumvehnä, heikkolaatuinen (3) | Ohra |
| Pörssi | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteeraus | 219,39 | 161,99 | — | — | — | — |
| FOB-hinta USA | — | — | 208,44 | 198,44 | 178,44 | 123,34 |
| Palkkio Meksikonlahdella | — | 17,04 | — | — | — | — |
| Palkkio Suurilla järvillä | 20,14 | — | — | — | — | — |

1.

Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

(EUR/t)

Tavallinen vehnä (1)

Maissi

Durumvehnä, korkealaatuinen

Durumvehnä, keskilaatuinen (2)

Durumvehnä, heikkolaatuinen (3)

Ohra

Pörssi

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteeraus

219,39

161,99

—

—

—

—

FOB-hinta USA

—

—

208,44

198,44

178,44

123,34

Palkkio Meksikonlahdella

—

17,04

—

—

—

—

Palkkio Suurilla järvillä

20,14

—

—

—

—

—

| 2. | Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:






  Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam | 18,20 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam: | 46,32 EUR/t |

2.

Asetuksen (EU) N:o 642/2010 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitejakson keskiarvot:

Rahtikustannukset: Meksikonlahti–Rotterdam

18,20 EUR/t

Rahtikustannukset: Suuret järvet–Rotterdam:

46,32 EUR/t

---

(1)  Sisältää palkkion 14 EUR/t (asetuksen (EU) N:o 642/2010 5 artiklan 3 kohta).

(2)  Alennus 10 EUR/t (asetuksen (EU) N:o 642/2010 5 artiklan 3 kohta).

(3)  Alennus 30 EUR/t (asetuksen (EU) N:o 642/2010 5 artiklan 3 kohta).

---

| 16.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/49

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1039/2010,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2010,

asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2010/11 on vahvistettu komission asetuksessa (EU) N:o 867/2010 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 1029/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2010/11 on vahvistettu komission asetuksessa (EU) N:o 867/2010 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 1029/2010 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 16 päivänä marraskuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  EUVL L 296, 13.11.2010, s. 17.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 95 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 16 päivästä marraskuuta 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,75 | 1,94 |
| 1701 99 10 (2) | 51,75 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,75 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 11 10 (1)

55,54

0,00

1701 11 90 (1)

55,54

0,00

1701 12 10 (1)

55,54

0,00

1701 12 90 (1)

55,54

0,00

1701 91 00 (2)

51,75

1,94

1701 99 10 (2)

51,75

0,00

1701 99 90 (2)

51,75

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

PÄÄTÖKSET

| 16.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/51

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 4 päivänä elokuuta 2010,

valtiontuesta C 40/08 (ex N 163/08), jonka Puola on toteuttanut PZL Hydral S.A.:n hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 5406)

(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/690/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon päätöksen K(2008) 4753 lopullinen (1), jolla komissio päätti aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, ja päätöksen K(2008) 6371 lopullinen (2), jolla laajennettiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä koskemaan tukea C 40/2008 (ex N 163/2008),

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa,

ja katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Puolan viranomaiset ilmoittivat 27 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä PZL Hydral S.A.:n, jäljempänä ’PZL Hydral’, rakenneuudistussuunnitelmasta. Komissio pyysi lisätietoja 6 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset pyysivät 4 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä vastauksen määräajan pidentämistä 27 päivään kesäkuuta 2008, mihin komissio suostui 10 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellään. Puolan viranomaiset toimittivat lisätietoja rakenneuudistussuunnitelmasta 7 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(1)

Puolan viranomaiset ilmoittivat 27 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä PZL Hydral S.A.:n, jäljempänä ’PZL Hydral’, rakenneuudistussuunnitelmasta. Komissio pyysi lisätietoja 6 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset pyysivät 4 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä vastauksen määräajan pidentämistä 27 päivään kesäkuuta 2008, mihin komissio suostui 10 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellään. Puolan viranomaiset toimittivat lisätietoja rakenneuudistussuunnitelmasta 7 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

| (2) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely (muodollinen tutkintamenettely) aloitettiin 10 päivänä syyskuuta 2008. Muodollista tutkintamenettelyä laajennettiin tämän jälkeen 12 päivänä marraskuuta 2008 annetulla päätöksellä. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely (muodollinen tutkintamenettely) aloitettiin 10 päivänä syyskuuta 2008. Muodollista tutkintamenettelyä laajennettiin tämän jälkeen 12 päivänä marraskuuta 2008 annetulla päätöksellä.

| (3) | Puola toimitti huomautuksensa 14 päivänä lokakuuta ja 22 päivänä joulukuuta 2008 sekä lisätietoja 7 päivänä huhtikuuta 2009. Komissio ei vastaanottanut huomautuksia kolmansilta. |
| --- | --- |

(3)

Puola toimitti huomautuksensa 14 päivänä lokakuuta ja 22 päivänä joulukuuta 2008 sekä lisätietoja 7 päivänä huhtikuuta 2009. Komissio ei vastaanottanut huomautuksia kolmansilta.

| (4) | Puolan viranomaiset tavattiin kokouksissa 27 päivänä huhtikuuta ja 14 päivänä lokakuuta 2009 sekä 12 päivänä helmikuuta 2010. Komissio pyysi lisätietoja 18 päivänä joulukuuta 2009. Komission ja Puolan viranomaisten välinen kirjeenvaihto oli vilkasta, ja Puolan viranomaiset toimittivat lisätietoja sähköpostitse seuraavina päivinä: 20 päivänä lokakuuta 2009, 23 päivänä marraskuuta 2009, 15 päivänä joulukuuta 2009, 13 päivänä tammikuuta 2010, 16 päivänä tammikuuta 2010, 9 päivänä helmikuuta 2010, 10 päivänä helmikuuta 2010, 26 päivänä helmikuuta 2010, 1 päivänä maaliskuuta 2010, 3 päivänä maaliskuuta 2010, 4 päivänä maaliskuuta 2010, 19 päivänä maaliskuuta 2010, 5 päivänä toukokuuta 2010, 12 päivänä toukokuuta 2010, 20 päivänä toukokuuta 2010, 28 päivänä toukokuuta 2010, 3 päivänä kesäkuuta 2010, 4 päivänä kesäkuuta 2010, 7 päivänä kesäkuuta 2010, 8 päivänä kesäkuuta 2010, 9 päivänä kesäkuuta 2010, 17 päivänä kesäkuuta 2010, 23 päivänä kesäkuuta 2010, 24 päivänä kesäkuuta 2010, 28 päivänä kesäkuuta 2010, 7 päivänä heinäkuuta 2010, 8 päivänä heinäkuuta 2010, 9 päivänä heinäkuuta 2010, 12 päivänä heinäkuuta 2010 ja 13 päivänä heinäkuuta 2010. |
| --- | --- |

(4)

Puolan viranomaiset tavattiin kokouksissa 27 päivänä huhtikuuta ja 14 päivänä lokakuuta 2009 sekä 12 päivänä helmikuuta 2010. Komissio pyysi lisätietoja 18 päivänä joulukuuta 2009. Komission ja Puolan viranomaisten välinen kirjeenvaihto oli vilkasta, ja Puolan viranomaiset toimittivat lisätietoja sähköpostitse seuraavina päivinä: 20 päivänä lokakuuta 2009, 23 päivänä marraskuuta 2009, 15 päivänä joulukuuta 2009, 13 päivänä tammikuuta 2010, 16 päivänä tammikuuta 2010, 9 päivänä helmikuuta 2010, 10 päivänä helmikuuta 2010, 26 päivänä helmikuuta 2010, 1 päivänä maaliskuuta 2010, 3 päivänä maaliskuuta 2010, 4 päivänä maaliskuuta 2010, 19 päivänä maaliskuuta 2010, 5 päivänä toukokuuta 2010, 12 päivänä toukokuuta 2010, 20 päivänä toukokuuta 2010, 28 päivänä toukokuuta 2010, 3 päivänä kesäkuuta 2010, 4 päivänä kesäkuuta 2010, 7 päivänä kesäkuuta 2010, 8 päivänä kesäkuuta 2010, 9 päivänä kesäkuuta 2010, 17 päivänä kesäkuuta 2010, 23 päivänä kesäkuuta 2010, 24 päivänä kesäkuuta 2010, 28 päivänä kesäkuuta 2010, 7 päivänä heinäkuuta 2010, 8 päivänä heinäkuuta 2010, 9 päivänä heinäkuuta 2010, 12 päivänä heinäkuuta 2010 ja 13 päivänä heinäkuuta 2010.

II.   KUVAUS

II.1.   Edunsaajat: PZL Hydral ja PZL Wrocław

| (5) | PZL Hydral perustettiin vuonna 1946 valtionyritykseksi. Nyt se on suuryritys, joka oli vuoteen 2008 saakka erikoistunut siviili- ja sotateollisuuden hydrauliikan valmistukseen, kaikenlaisten ilmailualan moottoreiden elektronisten hydromekaanisten polttoaineensäätelyjärjestelmien, ilma-alusten hydraulisten ohjausjärjestelmien ja helikopterien tehohydrauliikan suunnitteluun, valmistukseen ja huoltoon. Vuodesta 2008 lähtien PZL Hydral on toiminut erään konsernin emoyhtiönä, eikä sillä ole enää ollut omaa teollista toimintaa. |
| --- | --- |

(5)

PZL Hydral perustettiin vuonna 1946 valtionyritykseksi. Nyt se on suuryritys, joka oli vuoteen 2008 saakka erikoistunut siviili- ja sotateollisuuden hydrauliikan valmistukseen, kaikenlaisten ilmailualan moottoreiden elektronisten hydromekaanisten polttoaineensäätelyjärjestelmien, ilma-alusten hydraulisten ohjausjärjestelmien ja helikopterien tehohydrauliikan suunnitteluun, valmistukseen ja huoltoon. Vuodesta 2008 lähtien PZL Hydral on toiminut erään konsernin emoyhtiönä, eikä sillä ole enää ollut omaa teollista toimintaa.

| (6) | Vuonna 2003 valtio-omisteinen Industrial Development Agency, jäljempänä ’IDA’, osti 80,94 prosenttia PZL Hydralin osakkeista (1 284 686 osaketta) valtiolta. Valtio luovutti lisää osakkeita IDA:lle vuonna 2005 (499 103 osaketta), mikä kasvatti IDA:n osuuden yrityksessä 87,39 prosenttiin, vuonna 2007 (64 374 osaketta), mikä kasvatti osuuden 90,54 prosenttiin, ja 12 päivänä tammikuuta 2010 (38 399 osaketta), jolloin osuus kasvoi 92,42 prosenttiin. Kukin näistä kaupoista tehtiin symboliseen 1 Puolan zlotyn hintaan. IDA:n hallussa on ollut 12 päivästä tammikuuta 2010 lähtien 18 886 562 osaketta, joiden nimellisarvo on 18 865 620 Puolan zlotya. Loput osakkeet (7,58 prosenttia), joiden nimellisarvo on 1 547 210 zlotya, ovat nykyisellään työntekijöiden hallussa. |
| --- | --- |

(6)

Vuonna 2003 valtio-omisteinen Industrial Development Agency, jäljempänä ’IDA’, osti 80,94 prosenttia PZL Hydralin osakkeista (1 284 686 osaketta) valtiolta. Valtio luovutti lisää osakkeita IDA:lle vuonna 2005 (499 103 osaketta), mikä kasvatti IDA:n osuuden yrityksessä 87,39 prosenttiin, vuonna 2007 (64 374 osaketta), mikä kasvatti osuuden 90,54 prosenttiin, ja 12 päivänä tammikuuta 2010 (38 399 osaketta), jolloin osuus kasvoi 92,42 prosenttiin. Kukin näistä kaupoista tehtiin symboliseen 1 Puolan zlotyn hintaan. IDA:n hallussa on ollut 12 päivästä tammikuuta 2010 lähtien 18 886 562 osaketta, joiden nimellisarvo on 18 865 620 Puolan zlotya. Loput osakkeet (7,58 prosenttia), joiden nimellisarvo on 1 547 210 zlotya, ovat nykyisellään työntekijöiden hallussa.

| (7) | Vuonna 2007 PZL Hydralilla oli osake-enemmistö seuraavissa tytäryhtiöissä: Zakład Odlewniczy ”Hydral” Sp. z o.o., jonka päätoimiala on teräsosien valu, valanta, jalostus ja käsittely, Zakład Cieplowniczy Term ”Hydral” Sp. z o.o., joka tuottaa ja myy lämpöenergiaa, Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki ”Hydral” Sp. z o.o., joka valmistaa venttiilejä ja hydrauliikan jakolaitteita, jalostaa metallitarvikkeita ja tarjoaa korjauspalveluja hydraulisia koneita ja varusteita varten, sekä PZL Wrocław Sp. z o.o., jäljempänä ’PZL Wrocław’. Lisäksi PZL Hydralilla oli osake-enemmistö kahdessa muussa yrityksessä, jotka ovat nyt selvitystilassa. Vuoden 2006 lopussa koko konsernissa oli 795 työntekijää. |
| --- | --- |

(7)

Vuonna 2007 PZL Hydralilla oli osake-enemmistö seuraavissa tytäryhtiöissä: Zakład Odlewniczy ”Hydral” Sp. z o.o., jonka päätoimiala on teräsosien valu, valanta, jalostus ja käsittely, Zakład Cieplowniczy Term ”Hydral” Sp. z o.o., joka tuottaa ja myy lämpöenergiaa, Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki ”Hydral” Sp. z o.o., joka valmistaa venttiilejä ja hydrauliikan jakolaitteita, jalostaa metallitarvikkeita ja tarjoaa korjauspalveluja hydraulisia koneita ja varusteita varten, sekä PZL Wrocław Sp. z o.o., jäljempänä ’PZL Wrocław’. Lisäksi PZL Hydralilla oli osake-enemmistö kahdessa muussa yrityksessä, jotka ovat nyt selvitystilassa. Vuoden 2006 lopussa koko konsernissa oli 795 työntekijää.

| (8) | PZL Wrocław perustettiin PZL Hydralin kokonaan omistamaksi tytäryhtiöksi vuonna 2004. Tarkoituksena oli luoda operatiivinen yhtiö, joka jatkaisi PZL Hydralin operatiivista toimintaa, samalla kun PZL Hydral muuttuisi hallintayhtiöksi ja johtaisi PZL Hydral -konsernin rakenneuudistusprosessia. |
| --- | --- |

(8)

PZL Wrocław perustettiin PZL Hydralin kokonaan omistamaksi tytäryhtiöksi vuonna 2004. Tarkoituksena oli luoda operatiivinen yhtiö, joka jatkaisi PZL Hydralin operatiivista toimintaa, samalla kun PZL Hydral muuttuisi hallintayhtiöksi ja johtaisi PZL Hydral -konsernin rakenneuudistusprosessia.

| (9) | Osa PZL Wrocławin omaisuudesta siirrettiin PZL Hydralista PZL Wrocławiin apporttina PZL Wrocławin pääomaan tai myymällä ne PZL Hydralin vuoden 2004 tilinpäätöksen mukaisella kirjanpitoarvolla, kuten taulukosta 1 ilmenee.

  Taulukko 1


  Omaisuuden siirto apporttina tai myymällä (Puolan zlotya).









  Siirron päivämäärä | Omaisuuslaji | Siirtomenetelmä (myynti/apportti) | Omaisuuden kirjanpitoarvo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12.2004 | käyttöomaisuus – siirrettävissä | apportti | 3 917 321,00 |
| 30.12.2004 | aineeton omaisuus | apportti | 801 332,00 |
| 30.12.2004 | keskeneräinen tuotanto | apportti | 1 251 352,00 |
| 30.12.2004 | tarveaineet | apportti | 251 719,00 |
| 30.11.2006 | käyttöomaisuus – siirrettävissä | apportti | 138 516,44 |
| 30.11.2006 | tarveaineet | apportti | 679 915,73 |
| 30.11.2006 | käyttöomaisuus – siirrettävissä | apportti | 1 186 803,54 |
| 30.11.2006 | aineeton omaisuus | apportti | 290 268,95 |
| 20.6.2007 | käyttöomaisuus – siirrettävissä | myynti | 1 250 000,00 |
| 30.12.2007 | käyttöomaisuus – siirrettävissä | apportti | 1 293 600,00 |
| 21–23.12.2008 | keskeneräinen tuotanto | myynti | 5 230 644,91 |
| 27.3.2008 | tarveaineet | myynti | 2 985 631,15 |
| 10.3.2009 | tarveaineet | myynti | 304 294,33 |

(9)

Osa PZL Wrocławin omaisuudesta siirrettiin PZL Hydralista PZL Wrocławiin apporttina PZL Wrocławin pääomaan tai myymällä ne PZL Hydralin vuoden 2004 tilinpäätöksen mukaisella kirjanpitoarvolla, kuten taulukosta 1 ilmenee.

Taulukko 1

Omaisuuden siirto apporttina tai myymällä (Puolan zlotya).

Siirron päivämäärä

Omaisuuslaji

Siirtomenetelmä (myynti/apportti)

Omaisuuden kirjanpitoarvo

30.12.2004

käyttöomaisuus – siirrettävissä

apportti

3 917 321,00

30.12.2004

aineeton omaisuus

apportti

801 332,00

30.12.2004

keskeneräinen tuotanto

apportti

1 251 352,00

30.12.2004

tarveaineet

apportti

251 719,00

30.11.2006

käyttöomaisuus – siirrettävissä

apportti

138 516,44

30.11.2006

tarveaineet

apportti

679 915,73

30.11.2006

käyttöomaisuus – siirrettävissä

apportti

1 186 803,54

30.11.2006

aineeton omaisuus

apportti

290 268,95

20.6.2007

käyttöomaisuus – siirrettävissä

myynti

1 250 000,00

30.12.2007

käyttöomaisuus – siirrettävissä

apportti

1 293 600,00

21–23.12.2008

keskeneräinen tuotanto

myynti

5 230 644,91

27.3.2008

tarveaineet

myynti

2 985 631,15

10.3.2009

tarveaineet

myynti

304 294,33

| (10) | PZL Wrocławin PZL Hydralilta ostama aineellinen kiinteä omaisuus siirrettiin joko apporttina PZL Wrocławin pääomaan tai myytiin, kuten taulukosta 2 ilmenee. Kummassakin tapauksessa kaupan arvo perustui riippumattoman asiantuntijan arvioon. Kun kyseinen kiinteä omaisuus siirrettiin, siihen kohdistui kiinteistöjen kiinnitysrasitteita julkisten velkojien eli sosiaaliturvalaitoksen, Ala-Sleesian maakunnan veroviraston ja Wrocławin kaupunginvaltuuston hyväksi kaikkiaan 142,558 miljoonan Puolan zlotyn arvosta.

  Taulukko 2


  Kiinteistöjen siirto (Puolan zlotya)









  Siirron päivämäärä | Omaisuuslaji | Siirtomenetelmä (myynti/apportti) | Omaisuuden kirjanpitoarvo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12.2007 | käyttöomaisuus – kiinteistöt | apportti | 8 337 000,00 |
| 30.12.2007 | käyttöomaisuus – kiinteistöt | myynti | 10 309 508,56 |

(10)

PZL Wrocławin PZL Hydralilta ostama aineellinen kiinteä omaisuus siirrettiin joko apporttina PZL Wrocławin pääomaan tai myytiin, kuten taulukosta 2 ilmenee. Kummassakin tapauksessa kaupan arvo perustui riippumattoman asiantuntijan arvioon. Kun kyseinen kiinteä omaisuus siirrettiin, siihen kohdistui kiinteistöjen kiinnitysrasitteita julkisten velkojien eli sosiaaliturvalaitoksen, Ala-Sleesian maakunnan veroviraston ja Wrocławin kaupunginvaltuuston hyväksi kaikkiaan 142,558 miljoonan Puolan zlotyn arvosta.

Taulukko 2

Kiinteistöjen siirto (Puolan zlotya)

Siirron päivämäärä

Omaisuuslaji

Siirtomenetelmä (myynti/apportti)

Omaisuuden kirjanpitoarvo

30.12.2007

käyttöomaisuus – kiinteistöt

apportti

8 337 000,00

30.12.2007

käyttöomaisuus – kiinteistöt

myynti

10 309 508,56

| (11) | PZL Hydral siirsi 31 päivänä joulukuuta 2007 PZL Wrocławille varoja 918 900 Puolan zlotyn nimellisarvosta apporttina PZL Wrocławin pääomaan. |
| --- | --- |

(11)

PZL Hydral siirsi 31 päivänä joulukuuta 2007 PZL Wrocławille varoja 918 900 Puolan zlotyn nimellisarvosta apporttina PZL Wrocławin pääomaan.

| (12) | Loput PZL Hydralin PZL Wrocławille 17 päivänä tammikuuta 2006 ja 27 päivänä huhtikuuta 2010 välisenä aikana siirtämästä omaisuudesta myytiin kirjanpitoarvosta lukuisissa siirroissa rakenteilla olevana käyttöomaisuutena, jota eivät rasittaneet panttaukset eivätkä kiinnitykset. |
| --- | --- |

(12)

Loput PZL Hydralin PZL Wrocławille 17 päivänä tammikuuta 2006 ja 27 päivänä huhtikuuta 2010 välisenä aikana siirtämästä omaisuudesta myytiin kirjanpitoarvosta lukuisissa siirroissa rakenteilla olevana käyttöomaisuutena, jota eivät rasittaneet panttaukset eivätkä kiinnitykset.

| (13) | PZL Hydralilta PZL Wrocławille vuosina 2004–2010 siirretyn omaisuuden kokonaisarvo on 44 708 791,02 Puolan zlotya. |
| --- | --- |

(13)

PZL Hydralilta PZL Wrocławille vuosina 2004–2010 siirretyn omaisuuden kokonaisarvo on 44 708 791,02 Puolan zlotya.

| (14) | PZL Hydralista siirrettiin PZL Wrocławiin 559 työntekijää vuonna 2008 ja 37 työntekijää vuonna 2009. |
| --- | --- |

(14)

PZL Hydralista siirrettiin PZL Wrocławiin 559 työntekijää vuonna 2008 ja 37 työntekijää vuonna 2009.

| (15) | PZL Wrocław valmistaa komponentteja Puolan asevoimien käyttämiin ilma-aluksiin (vuoden 2007 loppuun saakka valmistajana oli PZL Hydral) ja tarjoaa palveluja, muun muassa Puolan armeijan käyttämän kaluston huoltoa ja korjausta. Sotilastuotteille suoritetaan erityinen tuotekohtainen sertifiointi Puolan asevoimien teknisten vaatimusten mukaisesti. Joka vaiheessa luovutetaan erillinen dokumentaatio, ja tuotteita (sekä niihin liittyviä kunnossapitopalveluja) valvoo pysyvä asevoimien edustaja. |
| --- | --- |

(15)

PZL Wrocław valmistaa komponentteja Puolan asevoimien käyttämiin ilma-aluksiin (vuoden 2007 loppuun saakka valmistajana oli PZL Hydral) ja tarjoaa palveluja, muun muassa Puolan armeijan käyttämän kaluston huoltoa ja korjausta. Sotilastuotteille suoritetaan erityinen tuotekohtainen sertifiointi Puolan asevoimien teknisten vaatimusten mukaisesti. Joka vaiheessa luovutetaan erillinen dokumentaatio, ja tuotteita (sekä niihin liittyviä kunnossapitopalveluja) valvoo pysyvä asevoimien edustaja.

| (16) | PZL Wrocław toimii nykyisin sisä- ja hallintoministeriön 17 päivänä tammikuuta 2007 myöntämällä luvalla n:o B-007/2007 seuraavilla toimialoilla:






  — | ase- ja ampumatarviketyypeistä sekä tuotanto- ja markkinointilupaa edellyttävien sotilas- ja poliisituotteiden ja -tekniikoiden luettelosta 3 päivänä joulukuuta 2001 annetun valtioneuvoston asetuksen (3) liitteessä 1 olevassa 8 kohdassa (Ase- ja ampumatarviketyypit) määriteltyjen varoitus-, merkki- ja kaasuammusten laukaisuun käytettävien laitteiden valmistus ja markkinointi; |
| --- | --- | --- |

(16)

PZL Wrocław toimii nykyisin sisä- ja hallintoministeriön 17 päivänä tammikuuta 2007 myöntämällä luvalla n:o B-007/2007 seuraavilla toimialoilla:

—

ase- ja ampumatarviketyypeistä sekä tuotanto- ja markkinointilupaa edellyttävien sotilas- ja poliisituotteiden ja -tekniikoiden luettelosta 3 päivänä joulukuuta 2001 annetun valtioneuvoston asetuksen (3) liitteessä 1 olevassa 8 kohdassa (Ase- ja ampumatarviketyypit) määriteltyjen varoitus-, merkki- ja kaasuammusten laukaisuun käytettävien laitteiden valmistus ja markkinointi;

| — | edellä mainitun valtioneuvoston asetuksen liitteessä 2 (Luettelo tuotanto- ja markkinointilupaa edellyttävistä sotilas- ja poliisituotteista ja -tekniikoista) olevassa osastossa WT V määriteltyjen sotilas- tai poliisituotteiden sekä osastoissa WT II, WT III ja WT XIV (1–4 ja 7–10 kohdassa) määriteltyjen tuotteiden komponenttien ja aineosien valmistus ja markkinointi; |
| --- | --- |

—

edellä mainitun valtioneuvoston asetuksen liitteessä 2 (Luettelo tuotanto- ja markkinointilupaa edellyttävistä sotilas- ja poliisituotteista ja -tekniikoista) olevassa osastossa WT V määriteltyjen sotilas- tai poliisituotteiden sekä osastoissa WT II, WT III ja WT XIV (1–4 ja 7–10 kohdassa) määriteltyjen tuotteiden komponenttien ja aineosien valmistus ja markkinointi;

| — | edellä mainitun valtioneuvoston asetuksen liitteessä 2 (Luettelo tuotanto- ja markkinointilupaa edellyttävistä sotilas- ja poliisituotteista ja -tekniikoista) olevassa osastossa WT XIII määritellyn sotilas- tai poliisituotteiden valmistukseen käytettävän kaluston tuotanto ja markkinointi sekä kyseiseen tarkoitukseen tarkoitettujen tuotteiden valmistukseen käytettävän tekniikan markkinointi. |
| --- | --- |

—

edellä mainitun valtioneuvoston asetuksen liitteessä 2 (Luettelo tuotanto- ja markkinointilupaa edellyttävistä sotilas- ja poliisituotteista ja -tekniikoista) olevassa osastossa WT XIII määritellyn sotilas- tai poliisituotteiden valmistukseen käytettävän kaluston tuotanto ja markkinointi sekä kyseiseen tarkoitukseen tarkoitettujen tuotteiden valmistukseen käytettävän tekniikan markkinointi.

| (17) | PZL Wrocławilla on seuraavat sertifikaatit:






  — | Bureau Veritas Certificationin myöntämä todistus standardin ISO 9001:2000 vaatimusten täyttämisestä; |
| --- | --- | --- |

(17)

PZL Wrocławilla on seuraavat sertifikaatit:

—

Bureau Veritas Certificationin myöntämä todistus standardin ISO 9001:2000 vaatimusten täyttämisestä;

| — | Bureau Veritas Certificationin myöntämä todistus standardin AS9100-B vaatimusten täyttämisestä; |
| --- | --- |

—

Bureau Veritas Certificationin myöntämä todistus standardin AS9100-B vaatimusten täyttämisestä;

| — | Puolan siviili-ilmailuviraston myöntämä lupa PART 21 -määräykset täyttävien ilmailuvarusteiden valmistukseen; |
| --- | --- |

—

Puolan siviili-ilmailuviraston myöntämä lupa PART 21 -määräykset täyttävien ilmailuvarusteiden valmistukseen;

| — | Puolan siviili-ilmailuviraston myöntämä todistus PART 145 -määräykset täyttävien tuotteiden teknisen huollon suorittamisesta; |
| --- | --- |

—

Puolan siviili-ilmailuviraston myöntämä todistus PART 145 -määräykset täyttävien tuotteiden teknisen huollon suorittamisesta;

| — | Performance Review Instituten myöntämä NADCAP-todistus valikoitua erityisprosessia varten: lämpökäsittely, rikkomaton aineenkoestus, kemialliset prosessit ja kipinätyöstö. |
| --- | --- |

—

Performance Review Instituten myöntämä NADCAP-todistus valikoitua erityisprosessia varten: lämpökäsittely, rikkomaton aineenkoestus, kemialliset prosessit ja kipinätyöstö.

| (18) | Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että PZL Hydralin (ja nyt PZL Wrocławin) tuotelinja on tärkeä osa Puolan hallituksen vuonna 1995 käynnistämää taloudellista kehityssuunnitelmaa vuosiksi 1996–2000 ja vuoden 2000 suunnitelmaa vuosiksi 2001–2006. |
| --- | --- |

(18)

Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että PZL Hydralin (ja nyt PZL Wrocławin) tuotelinja on tärkeä osa Puolan hallituksen vuonna 1995 käynnistämää taloudellista kehityssuunnitelmaa vuosiksi 1996–2000 ja vuoden 2000 suunnitelmaa vuosiksi 2001–2006.

| (19) | PZL Hydraliin tai sen liiketoimintoihin viitataan nimenomaisesti monissa taloudellisen kehityssuunnitelman täytäntöönpanotoimissa ja suunnitelmaa koskevissa hallituksen suuntaviivoissa, esimerkkeinä seuraavat:






  — | ministerin/keskussuunnitteluviraston johtajan suuntaviivat, päivätty 30 päivänä tammikuuta 1995, taloudelliseksi kehityssuunnitelmaksi vuosille 1996–2000; |
| --- | --- | --- |

(19)

PZL Hydraliin tai sen liiketoimintoihin viitataan nimenomaisesti monissa taloudellisen kehityssuunnitelman täytäntöönpanotoimissa ja suunnitelmaa koskevissa hallituksen suuntaviivoissa, esimerkkeinä seuraavat:

—

ministerin/keskussuunnitteluviraston johtajan suuntaviivat, päivätty 30 päivänä tammikuuta 1995, taloudelliseksi kehityssuunnitelmaksi vuosille 1996–2000;

| — | talousministerin heinäkuun 2000 suuntaviivat keskitetyksi taloudelliseksi kehityssuunnitelmaksi vuosille 2001–2006; |
| --- | --- |

—

talousministerin heinäkuun 2000 suuntaviivat keskitetyksi taloudelliseksi kehityssuunnitelmaksi vuosille 2001–2006;

| — | yhtiöiden kansallista puolustusta varten suorittamien tehtävien järjestämisestä 23 päivänä elokuuta 2001 annettu laki (4); |
| --- | --- |

—

yhtiöiden kansallista puolustusta varten suorittamien tehtävien järjestämisestä 23 päivänä elokuuta 2001 annettu laki (4);

| — | valtioneuvoston asetus, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2003, valtion turvallisuuden ja puolustuksen kannalta erityisen merkittävistä kohteista ja niiden erikoissuojelusta (5); |
| --- | --- |

—

valtioneuvoston asetus, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2003, valtion turvallisuuden ja puolustuksen kannalta erityisen merkittävistä kohteista ja niiden erikoissuojelusta (5);

| — | valtioneuvoston asetus, annettu 20 päivänä elokuuta 2004, taloudellisesti ja puolustuksellisesti erityisen merkittävien yhtiöiden luetteloinnista (6); |
| --- | --- |

—

valtioneuvoston asetus, annettu 20 päivänä elokuuta 2004, taloudellisesti ja puolustuksellisesti erityisen merkittävien yhtiöiden luetteloinnista (6);

| — | valtioneuvoston asetus, annettu 9 päivänä marraskuuta 2007, taloudellisesti ja puolustuksellisesti erityisen merkittävien yhtiöiden luetteloinnista (7). |
| --- | --- |

—

valtioneuvoston asetus, annettu 9 päivänä marraskuuta 2007, taloudellisesti ja puolustuksellisesti erityisen merkittävien yhtiöiden luetteloinnista (7).

| (20) | Tällaisiin luetteloihin otettujen yritysten on toimitettava yksityiskohtaiset vuotuiset kertomukset puolustustuotantokapasiteetistaan (määrät, profiilit, arvot), jotta ministeriö pystyy vakuuttamaan, että sotilastehtävistä huolehditaan. |
| --- | --- |

(20)

Tällaisiin luetteloihin otettujen yritysten on toimitettava yksityiskohtaiset vuotuiset kertomukset puolustustuotantokapasiteetistaan (määrät, profiilit, arvot), jotta ministeriö pystyy vakuuttamaan, että sotilastehtävistä huolehditaan.

| (21) | Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että kyseiset luvat ja sertifikaatit (johdanto-osan 16 ja 17 kappale) mahdollistavat tietynlaatuisten hyödykkeiden ja palvelujen toimittamisen erikoisasiakkaille (valtion puolustuksen kannalta erityisin merkittäville yrityksille ja puolustusministeriölle). PZL Wrocław (ennen PZL Hydral) ei pelkästään toimita hydrauli-, polttoaine- ja valvontajärjestelmien komponentteja, sillä asennettujen osakokoonpanojen korjaukset ovat kriittisiä Puolan asevoimien käyttämien ilma-alusten toiminnalle (W-3, Mi-2, M28 Bryza ja PZL 130 Orlik). Puolan viranomaiset tähdensivät niin ikään, että W-3 ja Mi-2 ovat Puolan armeijan pääasiallisia helikoptereita. |
| --- | --- |

(21)

Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että kyseiset luvat ja sertifikaatit (johdanto-osan 16 ja 17 kappale) mahdollistavat tietynlaatuisten hyödykkeiden ja palvelujen toimittamisen erikoisasiakkaille (valtion puolustuksen kannalta erityisin merkittäville yrityksille ja puolustusministeriölle). PZL Wrocław (ennen PZL Hydral) ei pelkästään toimita hydrauli-, polttoaine- ja valvontajärjestelmien komponentteja, sillä asennettujen osakokoonpanojen korjaukset ovat kriittisiä Puolan asevoimien käyttämien ilma-alusten toiminnalle (W-3, Mi-2, M28 Bryza ja PZL 130 Orlik). Puolan viranomaiset tähdensivät niin ikään, että W-3 ja Mi-2 ovat Puolan armeijan pääasiallisia helikoptereita.

| (22) | PZL Hydralin asevoimien käyttöön tuottamilla hyödykkeillä on Naton standardointisopimuksen mukainen Nato-koodi, kuten yrityksellä itselläänkin. |
| --- | --- |

(22)

PZL Hydralin asevoimien käyttöön tuottamilla hyödykkeillä on Naton standardointisopimuksen mukainen Nato-koodi, kuten yrityksellä itselläänkin.

| (23) | Kuten edellä johdanto-osan 9 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on selitetty, PZL Hydralin omaisuus on siirretty joulukuussa 2004 PZL Wrocławille. Vain 30 päivänä joulukuuta 2007 siirrettyä omaisuutta (kiinteistöjä) rasittivat julkisten velkojien eduksi tehdyt kiinnitykset. |
| --- | --- |

(23)

Kuten edellä johdanto-osan 9 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on selitetty, PZL Hydralin omaisuus on siirretty joulukuussa 2004 PZL Wrocławille. Vain 30 päivänä joulukuuta 2007 siirrettyä omaisuutta (kiinteistöjä) rasittivat julkisten velkojien eduksi tehdyt kiinnitykset.

| (24) | Puolan viranomaiset vahvistivat, että PZL Wrocław oli toimintansa aloitettuaan suorittanut määräajassa kaikki velkansa julkisille velkojille, myös sosiaaliturvamaksut ja työntekijöidensä verot. |
| --- | --- |

(24)

Puolan viranomaiset vahvistivat, että PZL Wrocław oli toimintansa aloitettuaan suorittanut määräajassa kaikki velkansa julkisille velkojille, myös sosiaaliturvamaksut ja työntekijöidensä verot.

II.2.   PZL Hydralin taloudelliset vaikeudet

| (25) | PZL Hydralin vaikeudet maksaa velkojaan sekä yksityisille että julkisille velkojilleen alkoivat vuonna 1998. |
| --- | --- |

(25)

PZL Hydralin vaikeudet maksaa velkojaan sekä yksityisille että julkisille velkojilleen alkoivat vuonna 1998.

| (26) | Vuoden 1998 lopussa PZL Hydralin velat pankeille ja tavarantoimittajille olivat 90,4 miljoonaa Puolan zlotya. Valtaosa veloista oli kahdelle pankille: [...] (8) ja [...]. |
| --- | --- |

(26)

Vuoden 1998 lopussa PZL Hydralin velat pankeille ja tavarantoimittajille olivat 90,4 miljoonaa Puolan zlotya. Valtaosa veloista oli kahdelle pankille: [...] (8) ja [...].

| (27) | [...] -pankille PZL Hydral oli velkaa 54 miljoonaa Puolan zlotya vuoden 1998 lopussa ja 86,4 miljoonaa marraskuussa 2006, jolloin allekirjoitettiin sopimus velkojen takaisinmaksusta. Saatava suoritettiin lopullisesti vuonna 2007. [...] -pankille PZL Hydralilla oli velkaa 23 miljoonaa Puolan zlotya vuoden 1998 lopussa ja 55,6 miljoonaa lokakuussa 2003. Saatava suoritettiin lopullisesti vuonna 2004.

  Taulukko 3


  Muutokset PZL Hydralin yhteenlasketuissa veloissa [...]:lle (tuhatta Puolan zlotya) | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääoma | 44 447 | 48 424 | 51 605 | 49 628 | 37 416 | 39 041 | 38 741 | 38 291 | 35 377 |
| Korko | 9 583 | 17 683 | 26 194 | 34 449 | 29 157 | 38 184 | 40 920 | 43 776 | 51 018 |
| Yhteensä | 54 030 | 66 107 | 77 798 | 84 077 | 66 573 | 77 225 | 79 721 | 82 067 | 86 395 |

(27)

[...] -pankille PZL Hydral oli velkaa 54 miljoonaa Puolan zlotya vuoden 1998 lopussa ja 86,4 miljoonaa marraskuussa 2006, jolloin allekirjoitettiin sopimus velkojen takaisinmaksusta. Saatava suoritettiin lopullisesti vuonna 2007. [...] -pankille PZL Hydralilla oli velkaa 23 miljoonaa Puolan zlotya vuoden 1998 lopussa ja 55,6 miljoonaa lokakuussa 2003. Saatava suoritettiin lopullisesti vuonna 2004.

Taulukko 3

Muutokset PZL Hydralin yhteenlasketuissa veloissa [...]:lle (tuhatta Puolan zlotya)

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

Pääoma

44 447

48 424

51 605

49 628

37 416

39 041

38 741

38 291

35 377

Korko

9 583

17 683

26 194

34 449

29 157

38 184

40 920

43 776

51 018

Yhteensä

54 030

66 107

77 798

84 077

66 573

77 225

79 721

82 067

86 395

Taulukko 4

Muutokset PZL Hydralin yhteenlasketuissa veloissa [...]:lle (tuhatta Puolan zlotya)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääoma | 18 571 | 21 986 | 21 959 | 21 127 | 20 741 | 19 825 | 4 000 | 0 | 0 |
| Korko | 4 572 | 5 983 | 10 842 | 16 759 | 23 975 | 35 773 | 0 | 0 | 0 |
| Yhteensä | 23 143 | 27 969 | 32 801 | 37 886 | 44 716 | 55 598 | 4 000 | 0 | 0 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

Pääoma

18 571

21 986

21 959

21 127

20 741

19 825

4 000

0

0

Korko

4 572

5 983

10 842

16 759

23 975

35 773

0

0

0

Yhteensä

23 143

27 969

32 801

37 886

44 716

55 598

4 000

0

0

| (28) | Kummallakin yksityispankilla oli ensisijainen vakuus (katso yksityiskohtainen kuvaus jäljempänä johdanto-osan 32 ja 34 kappaleessa), ja ne olisivat helposti voineet panna saatavansa täytäntöön pankin täytäntöönpanomääräysten avulla. Vuoden 1997 pankkilain (9) nojalla pankit voivat antaa pankin täytäntöönpanomääräyksiä tositteidensa tai muiden pankkitoimia koskevien asiakirjojen perusteella. Pankin täytäntöönpanomääräys voi toimia täytäntöönpanoperusteena, kun tuomioistuin on varustanut sen täytäntöönpanokelpoisuusmerkinnällä. Menettely on huomattavasti nopeampi kuin muiden velkojien yhteydessä, sillä näiden on haettava toimivaltaiselta tuomioistuimelta täytäntöönpanoa päätökselle. Tästä huolimatta yksityiset velkojat eivät ole panneet vireille pakkoperintää, eli ne eivät ole hakeneet PZL Hydralia konkurssiin eivätkä ole ryhtyneet muihin toimiin periäkseen saataviaan yrityksen omaisuudesta. |
| --- | --- |

(28)

Kummallakin yksityispankilla oli ensisijainen vakuus (katso yksityiskohtainen kuvaus jäljempänä johdanto-osan 32 ja 34 kappaleessa), ja ne olisivat helposti voineet panna saatavansa täytäntöön pankin täytäntöönpanomääräysten avulla. Vuoden 1997 pankkilain (9) nojalla pankit voivat antaa pankin täytäntöönpanomääräyksiä tositteidensa tai muiden pankkitoimia koskevien asiakirjojen perusteella. Pankin täytäntöönpanomääräys voi toimia täytäntöönpanoperusteena, kun tuomioistuin on varustanut sen täytäntöönpanokelpoisuusmerkinnällä. Menettely on huomattavasti nopeampi kuin muiden velkojien yhteydessä, sillä näiden on haettava toimivaltaiselta tuomioistuimelta täytäntöönpanoa päätökselle. Tästä huolimatta yksityiset velkojat eivät ole panneet vireille pakkoperintää, eli ne eivät ole hakeneet PZL Hydralia konkurssiin eivätkä ole ryhtyneet muihin toimiin periäkseen saataviaan yrityksen omaisuudesta.

| (29) | Kun PZL Hydralilla oli vaikeuksia maksaa takaisin lainojaan vuosina 1998–2006, pankit olisivat voineet periä siltä siviililain nojalla lakisääteistä korkoa taulukossa 7 esitetyn, valtioneuvoston päättämän korkokannan mukaan. Tästä huolimatta pankit eivät perineet tätä korkoa järjestelmällisesti vaan aika ajoin pelkästään taulukoissa 5 ja 6 ilmoitettujen korkokantojen mukaisen koron.

  Taulukko 5


  [...] -pankin korkokanta (Yhdysvaltain dollarin määräiset LIBOR-lainat)
















  Vuosi | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 8,53 | 8,71 | 9,87 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 |

(29)

Kun PZL Hydralilla oli vaikeuksia maksaa takaisin lainojaan vuosina 1998–2006, pankit olisivat voineet periä siltä siviililain nojalla lakisääteistä korkoa taulukossa 7 esitetyn, valtioneuvoston päättämän korkokannan mukaan. Tästä huolimatta pankit eivät perineet tätä korkoa järjestelmällisesti vaan aika ajoin pelkästään taulukoissa 5 ja 6 ilmoitettujen korkokantojen mukaisen koron.

Taulukko 5

[...] -pankin korkokanta (Yhdysvaltain dollarin määräiset LIBOR-lainat)

Vuosi

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

8,53

8,71

9,87

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

Taulukko 6

[...] -pankin korkokanta (Yhdysvaltain dollarin määräiset LIBOR-lainat)

| Vuosi | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 7,78 | 7,96 | 9,12 | 6,08 | 4,45 | 3,62 | 4,37 | 6,26 | 7,63 | 7,37 |

Vuosi

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

7,78

7,96

9,12

6,08

4,45

3,62

4,37

6,26

7,63

7,37

Taulukko 7

Lakisääteinen korkokanta

| Vuosi | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 34 | 23 | 23 | 30 | 18 | 13 | 12 | 13 | 11,5 | 11,5 |

Vuosi

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

34

23

23

30

18

13

12

13

11,5

11,5

| (30) | Puolan viranomaiset esittävät, että pankit uskoivat saavansa paremman tuoton osallistumalla PZL Hydralin rakenneuudistussuunnitelmaan. Pankit seurasivat tarkasti neuvotteluja ensimmäisen PZL Wrocławin ostosta kiinnostuneen yrityksen eli [...]:n kanssa (katso johdanto-osan 57 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Pankit seurasivat PZL Hydralin taloudellista tilaa säännöllisesti vuosikertomuksista ja markkina-analyyseista sekä yrityskäynneillä. |
| --- | --- |

(30)

Puolan viranomaiset esittävät, että pankit uskoivat saavansa paremman tuoton osallistumalla PZL Hydralin rakenneuudistussuunnitelmaan. Pankit seurasivat tarkasti neuvotteluja ensimmäisen PZL Wrocławin ostosta kiinnostuneen yrityksen eli [...]:n kanssa (katso johdanto-osan 57 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Pankit seurasivat PZL Hydralin taloudellista tilaa säännöllisesti vuosikertomuksista ja markkina-analyyseista sekä yrityskäynneillä.

| (31) | [...] -pankin saatavat järjesteltiin lopullisesti huhtikuussa 2003 tehdyn sopimuksen avulla. Pankki alaskirjasi 51,6 miljoonan Puolan zlotyn tappiot ja tyytyi pelkästään 4 miljoonan Puolan zlotyn takaisinmaksuun (7 prosenttia). Saatavien järjestelystä seuranneet alaskirjaukset sisällytettiin PZL Hydralin kirjanpitoon vuodelle 2004. |
| --- | --- |

(31)

[...] -pankin saatavat järjesteltiin lopullisesti huhtikuussa 2003 tehdyn sopimuksen avulla. Pankki alaskirjasi 51,6 miljoonan Puolan zlotyn tappiot ja tyytyi pelkästään 4 miljoonan Puolan zlotyn takaisinmaksuun (7 prosenttia). Saatavien järjestelystä seuranneet alaskirjaukset sisällytettiin PZL Hydralin kirjanpitoon vuodelle 2004.

| (32) | [...] -pankki suostui luottojen järjestelyyn oman taloudellisen arviointinsa perusteella huolimatta pankin hallussa olleista etusijaisista kiinnityksistä. Pankki turvasi saatavansa erityisesti asettamalla 13,7 miljoonan Puolan zlotyn arvoisen kiinteän vakuuden, siirtämällä kaikki [...]:n kanssa ilmastointilaitteiden tuotannosta tehdyn lisenssisopimuksen kattamat, kaikkiaan 1,2 miljoonan Yhdysvaltain dollarin (noin 3 968 000 Puolan zlotyn) arvoiset lisenssioikeudet ja kaupalliset oikeudet (10), siirtämällä lisenssisopimuksen kattamia [...] toimittamia koneita ja laitteita kaikkiaan 2,4 miljoonan Yhdysvaltain dollarin (noin 7 938 000 Puolan zlotyn) arvosta ja siirtämällä ilmastointilaitteiden myynnistä johtuvia saatavia ainakin 8 miljoonan Yhdysvaltain dollarin (noin 26,5 miljoonan Puolan zlotyn) (11) arvosta vuodessa. |
| --- | --- |

(32)

[...] -pankki suostui luottojen järjestelyyn oman taloudellisen arviointinsa perusteella huolimatta pankin hallussa olleista etusijaisista kiinnityksistä. Pankki turvasi saatavansa erityisesti asettamalla 13,7 miljoonan Puolan zlotyn arvoisen kiinteän vakuuden, siirtämällä kaikki [...]:n kanssa ilmastointilaitteiden tuotannosta tehdyn lisenssisopimuksen kattamat, kaikkiaan 1,2 miljoonan Yhdysvaltain dollarin (noin 3 968 000 Puolan zlotyn) arvoiset lisenssioikeudet ja kaupalliset oikeudet (10), siirtämällä lisenssisopimuksen kattamia [...] toimittamia koneita ja laitteita kaikkiaan 2,4 miljoonan Yhdysvaltain dollarin (noin 7 938 000 Puolan zlotyn) arvosta ja siirtämällä ilmastointilaitteiden myynnistä johtuvia saatavia ainakin 8 miljoonan Yhdysvaltain dollarin (noin 26,5 miljoonan Puolan zlotyn) (11) arvosta vuodessa.

| (33) | Marraskuussa 2006 [...] -pankki sopi luottojärjestelyssä 86,4 miljoonan Puolan zlotyn alaskirjauksista ja tyytyi ainoastaan 11,5 miljoonan Puolan zlotyn takaisinmaksuun. Näin PZL Hydral maksoi loppujen lopuksi vain 13 prosenttia erääntyneestä lainastaan. Loppu eli 74,9 miljoonaa Puolan zlotya kuoletettiin. |
| --- | --- |

(33)

Marraskuussa 2006 [...] -pankki sopi luottojärjestelyssä 86,4 miljoonan Puolan zlotyn alaskirjauksista ja tyytyi ainoastaan 11,5 miljoonan Puolan zlotyn takaisinmaksuun. Näin PZL Hydral maksoi loppujen lopuksi vain 13 prosenttia erääntyneestä lainastaan. Loppu eli 74,9 miljoonaa Puolan zlotya kuoletettiin.

| (34) | [...] -pankki hyväksyi näin pienen määrän, vaikka sillä oli ensisijainen vakuus kaikkein merkittävimmässä kiinteistössä, josta valtaosa tuotannosta oli riippuvainen ja jossa hallinto sijaitsi. Vakuus koostui erityisesti etusijaisista kiinnityksistä kahteen kiinteistöön, joiden yhteenlaskettu arvo oli 19,75 miljoonaa Puolan zlotya, ensisijaisesta pantista kompressorien valmistuksen teknisessä linjassa, arvoltaan 20 miljoonaa Puolan zlotya, kompressorien myyntisopimuksiin perustuvien saatavien ensisijaisesta siirrosta, arvoltaan 20 miljoonaa Puolan zlotya, koneita ja laitteita koskevasta ensisijaisesta rekisteröidystä pantista, kokonaisarvoltaan 2,8 miljoonaa Puolan zlotya, sekä ensisijaisista irtaimiston siirtosopimuksista, arvoltaan 2,65 miljoonaa, 2,4 miljoonaa, 0,56 miljoonaa ja 1,1 miljoonaa Puolan zlotya. Lisäksi vakuus olisi luonteensa vuoksi antanut kenelle tahansa mahdolliselle ostajalle oikeuden jatkaa tuotantoa kaupan jälkeen. Toisaalta koneet olisi voitu siirtää edelleen joko kokonaisina tai osakokoonpanoina purkamatta niitä, jos mahdollinen ostaja olisi päättänyt siirtää ne. |
| --- | --- |

(34)

[...] -pankki hyväksyi näin pienen määrän, vaikka sillä oli ensisijainen vakuus kaikkein merkittävimmässä kiinteistössä, josta valtaosa tuotannosta oli riippuvainen ja jossa hallinto sijaitsi. Vakuus koostui erityisesti etusijaisista kiinnityksistä kahteen kiinteistöön, joiden yhteenlaskettu arvo oli 19,75 miljoonaa Puolan zlotya, ensisijaisesta pantista kompressorien valmistuksen teknisessä linjassa, arvoltaan 20 miljoonaa Puolan zlotya, kompressorien myyntisopimuksiin perustuvien saatavien ensisijaisesta siirrosta, arvoltaan 20 miljoonaa Puolan zlotya, koneita ja laitteita koskevasta ensisijaisesta rekisteröidystä pantista, kokonaisarvoltaan 2,8 miljoonaa Puolan zlotya, sekä ensisijaisista irtaimiston siirtosopimuksista, arvoltaan 2,65 miljoonaa, 2,4 miljoonaa, 0,56 miljoonaa ja 1,1 miljoonaa Puolan zlotya. Lisäksi vakuus olisi luonteensa vuoksi antanut kenelle tahansa mahdolliselle ostajalle oikeuden jatkaa tuotantoa kaupan jälkeen. Toisaalta koneet olisi voitu siirtää edelleen joko kokonaisina tai osakokoonpanoina purkamatta niitä, jos mahdollinen ostaja olisi päättänyt siirtää ne.

| (35) | Pankkien kanssa tehtyjen sopimusten jälkeen käyttöomaisuutta rasittanut vakuus vapautui. Tämän tuloksena julkisten velkojien asema vakuuden suhteen parani, eli niiden etuoikeus kiinnitykseen parani (12). |
| --- | --- |

(35)

Pankkien kanssa tehtyjen sopimusten jälkeen käyttöomaisuutta rasittanut vakuus vapautui. Tämän tuloksena julkisten velkojien asema vakuuden suhteen parani, eli niiden etuoikeus kiinnitykseen parani (12).

| (36) | Vuonna 1998 yrityksen julkisoikeudellisiin lakeihin perustuvat velat julkisille velkojille (eli sosiaaliturvalaitoksen, Ala-Sleesian maakunnan veroviraston, Wrocław Psie Polen veroviraston, Ala-Sleesian alueviraston, Wrocławin kaupunginvaltuuston ja valtion vammaiskuntoutusrahaston saatavat) olivat yhteensä 29 miljoonaa Puolan zlotya. Lisäksi valtiovarainministeriöllä oli siviililakiin perustuvia saatavia 9,4 miljoonan Puolan zlotyn arvosta. Nämä yksittäisille julkisille velkojille olevat velat kehittyivät taulukoissa 8, 9, 10, 11, 12, 13 ja 14 kuvatulla tavalla.

  Taulukko 8


  PLZ Hydralin velat sosiaaliturvalaitokselle (tuhatta Puolan zlotya) | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääoma | 20 028 | 27 477 | 35 107 | 42 963 | 47 695 | 55 935 | 62 395 | 69 296 | 74 187 | 74 903 |
| Korko | 9 219 | 20 000 | 32 651 | 46 100 | 60 810 | 68 421 | 76 653 | 84 040 | 88 835 | 102 223 |
| Yhteensä | 29 247 | 47 477 | 67 758 | 89 063 | 108 505 | 124 356 | 139 048 | 153 336 | 163 022 | 177 126 |

(36)

Vuonna 1998 yrityksen julkisoikeudellisiin lakeihin perustuvat velat julkisille velkojille (eli sosiaaliturvalaitoksen, Ala-Sleesian maakunnan veroviraston, Wrocław Psie Polen veroviraston, Ala-Sleesian alueviraston, Wrocławin kaupunginvaltuuston ja valtion vammaiskuntoutusrahaston saatavat) olivat yhteensä 29 miljoonaa Puolan zlotya. Lisäksi valtiovarainministeriöllä oli siviililakiin perustuvia saatavia 9,4 miljoonan Puolan zlotyn arvosta. Nämä yksittäisille julkisille velkojille olevat velat kehittyivät taulukoissa 8, 9, 10, 11, 12, 13 ja 14 kuvatulla tavalla.

Taulukko 8

PLZ Hydralin velat sosiaaliturvalaitokselle (tuhatta Puolan zlotya)

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Pääoma

20 028

27 477

35 107

42 963

47 695

55 935

62 395

69 296

74 187

74 903

Korko

9 219

20 000

32 651

46 100

60 810

68 421

76 653

84 040

88 835

102 223

Yhteensä

29 247

47 477

67 758

89 063

108 505

124 356

139 048

153 336

163 022

177 126

Taulukko 9

PLZ Hydralin velat Ala-Sleesian maakunnan verovirastolle (tuhatta Puolan zlotya)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääoma | 1 700 | 2 700 | 3 656 | 4 750 | 6 198 | 10 928 | 12 471 | 18 655 | 20 769 | 38 946 |
| Korko | 750 | 1 100 | 1 500 | 1 950 | 2 900 | 3 200 | 3 800 | 5 347 | 8 450 | 10 553 |
| Yhteensä | 2 450 | 3 800 | 5 156 | 6 700 | 9 098 | 14 128 | 16 271 | 24 002 | 29 219 | 49 499 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Pääoma

1 700

2 700

3 656

4 750

6 198

10 928

12 471

18 655

20 769

38 946

Korko

750

1 100

1 500

1 950

2 900

3 200

3 800

5 347

8 450

10 553

Yhteensä

2 450

3 800

5 156

6 700

9 098

14 128

16 271

24 002

29 219

49 499

Taulukko 10

PLZ Hydralin velat Wrocław Psie Polen verovirastolle (tuhatta Puolan zlotya)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääoma | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Korko (13) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 532 | 532 | 532 | 532 |
| Yhteensä | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 532 | 532 | 532 | 532 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Pääoma

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Korko (13)

0

0

0

0

0

0

532

532

532

532

Yhteensä

0

0

0

0

0

0

532

532

532

532

Taulukko 11

PLZ Hydralin velat Wrocławin kaupunginvaltuustolle (tuhatta Puolan zlotya)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääoma | 1 682 | 3 058 | 4 510 | 5 972 | 7 556 | 9 404 | 11 299 | 13 180 | 14 465 | 16 389 |
| Korko | 1 800 | 2 200 | 3 500 | 5 500 | 7 100 | 7 950 | 8 500 | 9 065 | 9 951 | 10 698 |
| Yhteensä | 3 482 | 5 258 | 8 010 | 11 472 | 14 656 | 17 354 | 19 799 | 22 245 | 24 416 | 27 087 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Pääoma

1 682

3 058

4 510

5 972

7 556

9 404

11 299

13 180

14 465

16 389

Korko

1 800

2 200

3 500

5 500

7 100

7 950

8 500

9 065

9 951

10 698

Yhteensä

3 482

5 258

8 010

11 472

14 656

17 354

19 799

22 245

24 416

27 087

Taulukko 12

PLZ Hydralin velat Ala-Sleesian maakuntavirastolle (tuhatta Puolan zlotya)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääoma | 0 | 15 | 37 | 57 | 76 | 90 | 90 | 90 | 567 | 935 |
| Korko | 0 | 2 | 8 | 14 | 21 | 29 | 35 | 40 | 75 | 136 |
| Yhteensä | 0 | 17 | 45 | 71 | 97 | 119 | 125 | 130 | 642 | 1 071 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Pääoma

0

15

37

57

76

90

90

90

567

935

Korko

0

2

8

14

21

29

35

40

75

136

Yhteensä

0

17

45

71

97

119

125

130

642

1 071

Taulukko 13

PLZ Hydralin velat valtion vammaiskuntoutusrahastolle (tuhatta Puolan zlotya)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääoma | 2 446 | 2 937 | 3 457 | 3 394 | 4 313 | 4 771 | 4 927 | 5 510 | 5 577 | 5 639 |
| Korko | 3 550 | 3 900 | 4 100 | 4 308 | 4 807 | 5 080 | 5 518 | 6 040 | 6 898 | 7 245 |
| Yhteensä | 5 996 | 6 837 | 7 557 | 7 702 | 9 120 | 9 851 | 10 445 | 11 550 | 12 476 | 12 884 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Pääoma

2 446

2 937

3 457

3 394

4 313

4 771

4 927

5 510

5 577

5 639

Korko

3 550

3 900

4 100

4 308

4 807

5 080

5 518

6 040

6 898

7 245

Yhteensä

5 996

6 837

7 557

7 702

9 120

9 851

10 445

11 550

12 476

12 884

Taulukko 14

PLZ Hydralin velat valtiovarainministeriölle (tuhatta Puolan zlotya)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääoma | 8 018,80 | 14 395,50 | 64 717,10 | 64 717,10 | 19 687,70 | 19 646,50 | 19 422,50 | 18 773,10 | 18 260,30 | 18 260,30 |
| Korko | 1 372,90 | 2 639,20 | 9 627,60 | 28 741,30 | 0 | 0 | 0 | 0 | 193,70 | 1 117,10 |
| Yhteensä | 9 391,70 | 17 034,70 | 74 344,70 | 93 458,40 | 19 687,70 | 19 646,50 | 19 422,50 | 18 773,10 | 18 454,00 | 19 377,40 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Pääoma

8 018,80

14 395,50

64 717,10

64 717,10

19 687,70

19 646,50

19 422,50

18 773,10

18 260,30

18 260,30

Korko

1 372,90

2 639,20

9 627,60

28 741,30

0

0

0

0

193,70

1 117,10

Yhteensä

9 391,70

17 034,70

74 344,70

93 458,40

19 687,70

19 646,50

19 422,50

18 773,10

18 454,00

19 377,40

| (37) | Julkiset velkojat perivät saatavistaan taulukossa 15 esitetyn korkokannan mukaisen koron. On tärkeää huomata, että taulukoissa 8–14 on huomioitu velkojen lyhennykset ja että ne kuvaavat tilannetta vuoden lopussa. Siksi yksittäisen vuoden aikana erääntynyt korko ei ole suorassa suhteessa pääomaan, jonka suuruus voi vaihdella.

  Taulukko 15


  Maksamattomista veroista peritty korko
   (14)



















  Vuosi | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 50 | 35 | 44 | 40 | 23 | 15 | 15 | 14 | 11 | 12 | 14 | 11 | 10 |

(37)

Julkiset velkojat perivät saatavistaan taulukossa 15 esitetyn korkokannan mukaisen koron. On tärkeää huomata, että taulukoissa 8–14 on huomioitu velkojen lyhennykset ja että ne kuvaavat tilannetta vuoden lopussa. Siksi yksittäisen vuoden aikana erääntynyt korko ei ole suorassa suhteessa pääomaan, jonka suuruus voi vaihdella.

Taulukko 15

Maksamattomista veroista peritty korko
   (14)

Vuosi

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

%

50

35

44

40

23

15

15

14

11

12

14

11

10

| (38) | Sen ohella, että sosiaaliturvalaitos, Ala-Sleesian maakunnan verovirasto, Wrocław Psie Polen verovirasto, Wrocławin kaupunginvaltuusto ja Ala-Sleesian maakuntavirasto perivät saatavistaan asianmukaista, maksamattomiin veroihin sovellettavaa korkoa, ne varmistivat saatavansa PZL Hydralilta rekisteröimällä kiinnityksiä sen kiinteään omaisuuteen. Taulukoissa 16, 17, 18, 19 ja 20 kuvataan, miten näiden julkisoikeudellisten velkojien kiinnitykset PZL Hydralin omaisuuteen ovat kehittyneet.

  Taulukko 16


  Sosiaaliturvalaitoksen hallussa olevat vakuudet PZL Hydralin omaisuudesta | Vuosi | Määrä | Huomiot |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 21 996 411,92 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 2 | 1999 | 21 996 411,92 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 3 | 2000 | 21 996 411,92 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 4 | 2001 | 28 660 990,95 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä
  6 664 579,03 PLN:n kiinnitys lisätty |
| 5 | 2002 | 29 602 956,07 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä
  941 965,12 PLN:n kiinnitys lisätty |
| 6 | 2003 | 37 315 430,58 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä
  7 712 474,51 PLN:n kiinnitys lisätty |
| 7 | 2004 | 68 984 278,13 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä
  31 668 847,55 PLN:n kiinnitys lisätty |
| 8 | 2005 | 82 625 551,83 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä
  1 364 127,70 PLN:n kiinnitys lisätty |
| 9 | 2006 | 91 511 663,94 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä
  8 886 112,11 PLN:n kiinnitys lisätty |
| 10 | 2007 | 96 153 021,00 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä
  4 641 357,06 PLN:n kiinnitys lisätty |

(38)

Sen ohella, että sosiaaliturvalaitos, Ala-Sleesian maakunnan verovirasto, Wrocław Psie Polen verovirasto, Wrocławin kaupunginvaltuusto ja Ala-Sleesian maakuntavirasto perivät saatavistaan asianmukaista, maksamattomiin veroihin sovellettavaa korkoa, ne varmistivat saatavansa PZL Hydralilta rekisteröimällä kiinnityksiä sen kiinteään omaisuuteen. Taulukoissa 16, 17, 18, 19 ja 20 kuvataan, miten näiden julkisoikeudellisten velkojien kiinnitykset PZL Hydralin omaisuuteen ovat kehittyneet.

Taulukko 16

Sosiaaliturvalaitoksen hallussa olevat vakuudet PZL Hydralin omaisuudesta

Vuosi

Määrä

Huomiot

1

1998

21 996 411,92 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

2

1999

21 996 411,92 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

3

2000

21 996 411,92 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

4

2001

28 660 990,95 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

6 664 579,03 PLN:n kiinnitys lisätty

5

2002

29 602 956,07 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

941 965,12 PLN:n kiinnitys lisätty

6

2003

37 315 430,58 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

7 712 474,51 PLN:n kiinnitys lisätty

7

2004

68 984 278,13 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

31 668 847,55 PLN:n kiinnitys lisätty

8

2005

82 625 551,83 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

1 364 127,70 PLN:n kiinnitys lisätty

9

2006

91 511 663,94 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

8 886 112,11 PLN:n kiinnitys lisätty

10

2007

96 153 021,00 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

4 641 357,06 PLN:n kiinnitys lisätty

Taulukko 17

Ala-Sleesian maakunnan veroviraston hallussa olevat vakuudet PZL Hydralin omaisuudesta

| | Vuosi | Määrä | Huomiot |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | — | — |
| 4 | 2001 | — | — |
| 5 | 2002 | — | — |
| 6 | 2003 | — | — |
| 7 | 2004 | — | — |
| 8 | 2005 | 5 692 649,25 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 9 | 2006 | 5 692 649,25 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 10 | 2007 | 5 692 649,25 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |

Vuosi

Määrä

Huomiot

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

—

—

4

2001

—

—

5

2002

—

—

6

2003

—

—

7

2004

—

—

8

2005

5 692 649,25 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

9

2006

5 692 649,25 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

10

2007

5 692 649,25 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

Taulukko 18

Wrocław Psie Polen veroviraston hallussa olevat vakuudet PZL Hydralin omaisuudesta

| | Vuosi | Määrä | Huomiot |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | 112 759,61 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 4 | 2001 | 212 138,61 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä
  99 379,00PLN:n kiinnitys lisätty |
| 5 | 2002 | 212 138,61 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 6 | 2003 | 212 138,61 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 7 | 2004 | 212 138,61 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 8 | 2005 | 212 138,61 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 9 | 2006 | 212 138,61 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 10 | 2007 | 212 138,61 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |

Vuosi

Määrä

Huomiot

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

112 759,61 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

4

2001

212 138,61 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

99 379,00PLN:n kiinnitys lisätty

5

2002

212 138,61 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

6

2003

212 138,61 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

7

2004

212 138,61 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

8

2005

212 138,61 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

9

2006

212 138,61 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

10

2007

212 138,61 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

Taulukko 19

Wrocławin kaupunginvaltuuston hallussa olevat vakuudet PZL Hydralin omaisuudesta

| | Vuosi | Määrä | Huomiot |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 710 074,30 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 2 | 1999 | 710 074,30 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 3 | 2000 | 710 074,30 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 4 | 2001 | 945 962,80 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä
  235 888,50PLN:n kiinnitys lisätty |
| 5 | 2002 | 2 119 622,40 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä
  1 173 659,60PLN:n kiinnitys lisätty |
| 6 | 2003 | 2 119 622,40 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 7 | 2004 | 11 217 294,85 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä
  9 097 672,45PLN:n kiinnitys lisätty |
| 8 | 2005 | 11 217 294,85 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 9 | 2006 | 12 589 452,85 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä
  3 538 324,00PLN:n kiinnitys lisätty |
| 10 | 2007 | 15 379 758,25 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä
  2 790 305,40PLN:n kiinnitys lisätty |

Vuosi

Määrä

Huomiot

1

1998

710 074,30 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

2

1999

710 074,30 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

3

2000

710 074,30 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

4

2001

945 962,80 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

235 888,50PLN:n kiinnitys lisätty

5

2002

2 119 622,40 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

1 173 659,60PLN:n kiinnitys lisätty

6

2003

2 119 622,40 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

7

2004

11 217 294,85 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

9 097 672,45PLN:n kiinnitys lisätty

8

2005

11 217 294,85 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

9

2006

12 589 452,85 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

3 538 324,00PLN:n kiinnitys lisätty

10

2007

15 379 758,25 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

2 790 305,40PLN:n kiinnitys lisätty

Taulukko 20

Ala-Sleesian maakuntaviraston hallussa olevat vakuudet PZL Hydralin omaisuudesta

| | Vuosi | Määrä | Huomiot |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | — | — |
| 4 | 2001 | — | — |
| 5 | 2002 | 634 594,10 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 6 | 2003 | 634 594,10 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 7 | 2004 | 634 594,10 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 8 | 2005 | 634 594,10 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 9 | 2006 | 634 594,10 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |
| 10 | 2007 | 634 594,10 PLN | kiinnitysten kokonaismäärä |

Vuosi

Määrä

Huomiot

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

—

—

4

2001

—

—

5

2002

634 594,10 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

6

2003

634 594,10 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

7

2004

634 594,10 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

8

2005

634 594,10 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

9

2006

634 594,10 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

10

2007

634 594,10 PLN

kiinnitysten kokonaismäärä

| (39) | Puolan viranomaiset huomauttivat myös, että julkiset velkojat olivat ottaneet huomioon Wrocławissa sijaitsevan teollisuuskiinteistön huomattavan arvonnousun vuodesta 2003 vuoteen 2008. Kiinteistöjen hinnat nousivat yleisesti 100 prosenttia ja PZL Hydralin kiinteistön arvo 300 prosenttia. Siksi julkisten velkojien kiinnittämän PZL Hydralin omaisuuden arvo kasvoi tosiasiallisesti. |
| --- | --- |

(39)

Puolan viranomaiset huomauttivat myös, että julkiset velkojat olivat ottaneet huomioon Wrocławissa sijaitsevan teollisuuskiinteistön huomattavan arvonnousun vuodesta 2003 vuoteen 2008. Kiinteistöjen hinnat nousivat yleisesti 100 prosenttia ja PZL Hydralin kiinteistön arvo 300 prosenttia. Siksi julkisten velkojien kiinnittämän PZL Hydralin omaisuuden arvo kasvoi tosiasiallisesti.

| (40) | Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, ettei valtion vammaiskuntoutusrahastolla eikä valtiovarainministeriöllä ollut hallussaan vakuuksia (kiinnityksiä) PZL Hydralin omaisuuteen. Valtiovarainministeriö pani osan saatavistaan kuitenkin täytäntöön PZL Hydralin kanssa 20 päivänä toukokuuta 2002 tekemällään sopimuksella, jossa PZL Hydral velvoitettiin maksamaan merkittävä osa veloistaan vuoden 2002 loppuun mennessä, kuten taulukosta 14 ilmenee. |
| --- | --- |

(40)

Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, ettei valtion vammaiskuntoutusrahastolla eikä valtiovarainministeriöllä ollut hallussaan vakuuksia (kiinnityksiä) PZL Hydralin omaisuuteen. Valtiovarainministeriö pani osan saatavistaan kuitenkin täytäntöön PZL Hydralin kanssa 20 päivänä toukokuuta 2002 tekemällään sopimuksella, jossa PZL Hydral velvoitettiin maksamaan merkittävä osa veloistaan vuoden 2002 loppuun mennessä, kuten taulukosta 14 ilmenee.

| (41) | Puolan viranomaisten mukaan julkiset velkojat ryhtyivät yksityisistä velkojista poiketen pakkotäytäntöönpanoon tuomioistuimen pakkotäytäntöönpanijan avustuksella. Vuosina 1998–2007 sosiaaliturvalaitos antoi täytäntöönpanoasiakirjoja 119,95 miljoonan Puola zlotyn arvosta, Ala-Sleesian maakunnan verovirasto 43,8 miljoonan Puolan zlotyn arvosta ja valtion vammaiskuntoutusrahasto 2,1 miljoonan Puolan zlotyn arvosta. Tosiasiassa pakkotäytäntöönpanolla ei saatu perittyä asiakirjoissa täytäntöönpantuja määriä. Puolan viranomaiset korostivat, ettei tuomioistuimen pakkotäytäntöönpanija katsonut vaihtoehtoisia ratkaisuja, kuten omaisuuden haltuunottoa, kohtuullisiksi ja taloudellisesti järkeviksi. Muut julkiset velkojat eivät ryhtyneet pakkotäytäntöönpanoon vaan tarkkailivat yksityistämis- ja rakenneuudistusprosessia, jonka ne uskoivat antavan itselleen paremman tuoton kuin saatavien välittömällä täytäntöönpanolla saataisiin.

  Taulukko 21


  Yhteenveto julkisten velkojien PZL Hydraliin kohdistamasta pakkotäytäntöönpanosta (1997–2009) | Vuosi | Maksetut julkiset velat |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 206 349,90 PLN |
| 2 | 1999 | 0,00 PLN |
| 3 | 2000 | 674 100,75 PLN |
| 4 | 2001 | 4 922 525,14 PLN |
| 5 | 2002 | 3 209 042,05 PLN |
| 6 | 2003 | 223 928,70 PLN |
| 7 | 2004 | 1 960 765,69 PLN |
| 8 | 2005 | 3 641 223,35 PLN |
| 9 | 2006 | 4 472 476,92 PLN |
| 10 | 2007 | 9 455 133,89 PLN |
| 11 | 2008 | 54 590 790,45 PLN |
| 12 | 2009 | 4 500 000 |
| Yhteensä | | 87 846 336,84 PLN |

(41)

Puolan viranomaisten mukaan julkiset velkojat ryhtyivät yksityisistä velkojista poiketen pakkotäytäntöönpanoon tuomioistuimen pakkotäytäntöönpanijan avustuksella. Vuosina 1998–2007 sosiaaliturvalaitos antoi täytäntöönpanoasiakirjoja 119,95 miljoonan Puola zlotyn arvosta, Ala-Sleesian maakunnan verovirasto 43,8 miljoonan Puolan zlotyn arvosta ja valtion vammaiskuntoutusrahasto 2,1 miljoonan Puolan zlotyn arvosta. Tosiasiassa pakkotäytäntöönpanolla ei saatu perittyä asiakirjoissa täytäntöönpantuja määriä. Puolan viranomaiset korostivat, ettei tuomioistuimen pakkotäytäntöönpanija katsonut vaihtoehtoisia ratkaisuja, kuten omaisuuden haltuunottoa, kohtuullisiksi ja taloudellisesti järkeviksi. Muut julkiset velkojat eivät ryhtyneet pakkotäytäntöönpanoon vaan tarkkailivat yksityistämis- ja rakenneuudistusprosessia, jonka ne uskoivat antavan itselleen paremman tuoton kuin saatavien välittömällä täytäntöönpanolla saataisiin.

Taulukko 21

Yhteenveto julkisten velkojien PZL Hydraliin kohdistamasta pakkotäytäntöönpanosta (1997–2009)

Vuosi

Maksetut julkiset velat

1

1998

206 349,90 PLN

2

1999

0,00 PLN

3

2000

674 100,75 PLN

4

2001

4 922 525,14 PLN

5

2002

3 209 042,05 PLN

6

2003

223 928,70 PLN

7

2004

1 960 765,69 PLN

8

2005

3 641 223,35 PLN

9

2006

4 472 476,92 PLN

10

2007

9 455 133,89 PLN

11

2008

54 590 790,45 PLN

12

2009

4 500 000

Yhteensä

87 846 336,84 PLN

| (42) | Vuosien 1998 ja 2009 välillä julkista velkaa maksettiin takaisin 87,846 miljoonaa Puolan zlotya (26 prosenttia). |
| --- | --- |

(42)

Vuosien 1998 ja 2009 välillä julkista velkaa maksettiin takaisin 87,846 miljoonaa Puolan zlotya (26 prosenttia).

| (43) | PZL Hydralin julkisia velkoja on maksettu takaisin merkittävästi enemmän vuodesta 2003 lähtien. |
| --- | --- |

(43)

PZL Hydralin julkisia velkoja on maksettu takaisin merkittävästi enemmän vuodesta 2003 lähtien.

II.3.   PZL Hydral vaikeuksissa olevana yrityksenä

| (44) | Taulukossa 22 esitetään PZL Hydralin taloudelliset tiedot vuosilta 1998–2009.

  Taulukko 22


  Valikoituja tietoja PZL Hydralin vuosikertomuksista (tuhatta Puolan zlotya) | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettomyyntituotot | 44 088 | 46 403 | 45 691 | 37 933 | 35 500 | 37 111 | 34 651 | 47 560 | 48 618 | 55 741 | 32 757 | 11 870 |
| Myyntivoitto (tappio) | (10 839) | (1 546) | 2 004 | (8 772) | (10 005) | (9 420) | (6 857) | 972 | 49 | 3 641 | (6 454) | (165 020) |
| Nettotulos (-tappio) (15) | (13 661) | (13 354) | 217 | 18,473 | 49,346 | (177 982) | (48 151) | (14 927) | (1 076) | 61 578 | 23 902 | 46 |
| Kokonaisvarat | 203 936 | 212 834 | 228 344 | 250 115 | 192 013 | 113 255 | 86 966 | 92 011 | 76 986 | 111 051 | 35 661 | 30 617 |
| Oma (negatiivinen) pääoma | 9 707 | 3 078 | 268 | 18 440 | 15 074 | (166 664) | (214 815) | (229 743) | (250 500) | (188 922) | (165 020) | (164 974) |
| Pitkäaikaiset velat ja varaukset | 194 231 | 209 756 | 228 075 | 231 675 | 176 939 | 279 920 | 301 781 | 321 753 | 327 486 | 299 973 | 200 681 | 195 592 |

(44)

Taulukossa 22 esitetään PZL Hydralin taloudelliset tiedot vuosilta 1998–2009.

Taulukko 22

Valikoituja tietoja PZL Hydralin vuosikertomuksista (tuhatta Puolan zlotya)

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Nettomyyntituotot

44 088

46 403

45 691

37 933

35 500

37 111

34 651

47 560

48 618

55 741

32 757

11 870

Myyntivoitto (tappio)

(10 839)

(1 546)

2 004

(8 772)

(10 005)

(9 420)

(6 857)

972

49

3 641

(6 454)

(165 020)

Nettotulos (-tappio) (15)

(13 661)

(13 354)

217

18,473

49,346

(177 982)

(48 151)

(14 927)

(1 076)

61 578

23 902

46

Kokonaisvarat

203 936

212 834

228 344

250 115

192 013

113 255

86 966

92 011

76 986

111 051

35 661

30 617

Oma (negatiivinen) pääoma

9 707

3 078

268

18 440

15 074

(166 664)

(214 815)

(229 743)

(250 500)

(188 922)

(165 020)

(164 974)

Pitkäaikaiset velat ja varaukset

194 231

209 756

228 075

231 675

176 939

279 920

301 781

321 753

327 486

299 973

200 681

195 592

| (45) | Vuodesta 1998 vuoteen 2002 PZL Hydralin oma pääoma oli positiivinen. Vuodesta 2003 alkaen oma pääoma oli negatiivinen, ja yritys kirjasi nettotappiota vuoteen 2007 saakka. Vuodesta 2007 vuoteen 2009 PZL Hydral tuotti voittoa. PZL Hydralin omaisuuden arvo laski vuonna 1998 kirjatusta 203,936 miljoonasta Puolan zlotystä 76,986 miljoonaan Puolan zlotyyn vuonna 2006. Pitkäaikaiset velat kasvoivat jatkuvasti vuosina 1998–2001 ja vuodesta 2003 vuoteen 2006, jolloin ne olivat 327,486 miljoonaa Puolan zlotya. |
| --- | --- |

(45)

Vuodesta 1998 vuoteen 2002 PZL Hydralin oma pääoma oli positiivinen. Vuodesta 2003 alkaen oma pääoma oli negatiivinen, ja yritys kirjasi nettotappiota vuoteen 2007 saakka. Vuodesta 2007 vuoteen 2009 PZL Hydral tuotti voittoa. PZL Hydralin omaisuuden arvo laski vuonna 1998 kirjatusta 203,936 miljoonasta Puolan zlotystä 76,986 miljoonaan Puolan zlotyyn vuonna 2006. Pitkäaikaiset velat kasvoivat jatkuvasti vuosina 1998–2001 ja vuodesta 2003 vuoteen 2006, jolloin ne olivat 327,486 miljoonaa Puolan zlotya.

| (46) | Kuten edellä on selvitetty, vuodesta 2008 eteenpäin PZL Hydralin tulot perustuivat pääasiassa palvelujen ja edeltävinä vuosina valmistetun varaston myyntiin sekä rajallisesti myös tytäryhtiöihin. |
| --- | --- |

(46)

Kuten edellä on selvitetty, vuodesta 2008 eteenpäin PZL Hydralin tulot perustuivat pääasiassa palvelujen ja edeltävinä vuosina valmistetun varaston myyntiin sekä rajallisesti myös tytäryhtiöihin.

II.4.   PZL Wrocław vaikeuksissa olevana yrityksenä

| (47) | PZL Wrocławin taloudellisesta tilanteesta on todettava, ettei se menettänyt yli 50:tä prosenttia pääomastaan vuonna 2007, 2008 eikä 2009 ja ettei se täyttänyt Puolan lain mukaisia maksukyvyttömyysmenettelyn kelpoisuusvaatimuksia. PZL Wrocławin liikevaihto oli 5,3 miljoonaa Puolan zlotya vuonna 2006,23 miljoonaa vuonna 2007 ja 60 miljoonaa vuonna 2008. Nettotappio oli vuonna 2006 miljoona Puolan zlotya. Vuoden 2007 nettotulos oli 0,04 miljoonaa Puolan zlotya. Vuonna 2008 se nousi jyrkästi 8,7 miljoonaan Puolan zlotyyn. |
| --- | --- |

(47)

PZL Wrocławin taloudellisesta tilanteesta on todettava, ettei se menettänyt yli 50:tä prosenttia pääomastaan vuonna 2007, 2008 eikä 2009 ja ettei se täyttänyt Puolan lain mukaisia maksukyvyttömyysmenettelyn kelpoisuusvaatimuksia. PZL Wrocławin liikevaihto oli 5,3 miljoonaa Puolan zlotya vuonna 2006,23 miljoonaa vuonna 2007 ja 60 miljoonaa vuonna 2008. Nettotappio oli vuonna 2006 miljoona Puolan zlotya. Vuoden 2007 nettotulos oli 0,04 miljoonaa Puolan zlotya. Vuonna 2008 se nousi jyrkästi 8,7 miljoonaan Puolan zlotyyn.

| (48) | PZL Wrocławin vuosikertomusten mukaan pysyvien vastaavien arvo nousi vuoden 2006 tasolta 4,8 miljoonasta Puolan zlotystä 25,7 miljoonaan Puolan zlotyyn vuonna 2007,27 miljoonaan vuonna 2008 ja 29 miljoonaan vuonna 2009. Puolan talousarviolain mukaan puolustusministeriö kohdentaa sotilashankintoihin tarkoitetut määrärahat vuosittain. Vuonna 2008 PZL Wrocław teki sopimuksia ja myi asetarvikkeita (esimerkiksi hydraulijärjestelmiä, polttoaineen ohjausjärjestelmien pneumaattisia komponentteja) [...]:n arvosta ja suoritti puolustusministeriölle kunnossapitopalveluja [...]:n arvosta eli yhteensä [...]. |
| --- | --- |

(48)

PZL Wrocławin vuosikertomusten mukaan pysyvien vastaavien arvo nousi vuoden 2006 tasolta 4,8 miljoonasta Puolan zlotystä 25,7 miljoonaan Puolan zlotyyn vuonna 2007,27 miljoonaan vuonna 2008 ja 29 miljoonaan vuonna 2009. Puolan talousarviolain mukaan puolustusministeriö kohdentaa sotilashankintoihin tarkoitetut määrärahat vuosittain. Vuonna 2008 PZL Wrocław teki sopimuksia ja myi asetarvikkeita (esimerkiksi hydraulijärjestelmiä, polttoaineen ohjausjärjestelmien pneumaattisia komponentteja) [...]:n arvosta ja suoritti puolustusministeriölle kunnossapitopalveluja [...]:n arvosta eli yhteensä [...].

| (49) | Puolan viranomaiset väittävät myös, että vuoden 2008 loppuun mennessä ilmailu- ja puolustustarvikemarkkinoilla, joilla PZL Wrocław toimi, ei näkynyt merkkejä hidastumisesta. |
| --- | --- |

(49)

Puolan viranomaiset väittävät myös, että vuoden 2008 loppuun mennessä ilmailu- ja puolustustarvikemarkkinoilla, joilla PZL Wrocław toimi, ei näkynyt merkkejä hidastumisesta.

| (50) | Vuonna 2009 PZL Wrocław joutui kuitenkin taloudellisiin vaikeuksiin puolustusministeriön tilausten vähennyttyä jyrkästi talouden kriisin vuoksi. Vuonna 2009 tilattujen ja myytyjen asetarvikkeiden (esimerkiksi hydraulijärjestelmien, polttoaineen ohjausjärjestelmien pneumaattisten komponenttien) arvo laski [...]:n tasolle ja suoritettujen kunnossapitopalvelujen arvo [...]:n tasolle. Tämän seurauksena asetarvikkeiden myynti väheni [...] prosenttia vuoteen 2008 verrattuna. Tämän johdosta PZL Wrocław kirjasi 8,3 miljoonan Puolan zlotyn nettotappiot vuonna 2009. Sen liikevaihto aleni 60 miljoonasta Puolan zlotysta vuonna 2008 aina 41 miljoonaan Puolan zlotyyn vuonna 2009. |
| --- | --- |

(50)

Vuonna 2009 PZL Wrocław joutui kuitenkin taloudellisiin vaikeuksiin puolustusministeriön tilausten vähennyttyä jyrkästi talouden kriisin vuoksi. Vuonna 2009 tilattujen ja myytyjen asetarvikkeiden (esimerkiksi hydraulijärjestelmien, polttoaineen ohjausjärjestelmien pneumaattisten komponenttien) arvo laski [...]:n tasolle ja suoritettujen kunnossapitopalvelujen arvo [...]:n tasolle. Tämän seurauksena asetarvikkeiden myynti väheni [...] prosenttia vuoteen 2008 verrattuna. Tämän johdosta PZL Wrocław kirjasi 8,3 miljoonan Puolan zlotyn nettotappiot vuonna 2009. Sen liikevaihto aleni 60 miljoonasta Puolan zlotysta vuonna 2008 aina 41 miljoonaan Puolan zlotyyn vuonna 2009.

| (51) | Yrityksen velat kasvoivat 31 miljoonasta Puolan zlotysta vuonna 200835 miljoonaan zlotyyn vuonna 2009. Vuonna 2006 velkoja oli ollut 7 miljoonaa Puolan zlotya ja vuonna 2007 puolestaan 18,4 miljoonaa. |
| --- | --- |

(51)

Yrityksen velat kasvoivat 31 miljoonasta Puolan zlotysta vuonna 200835 miljoonaan zlotyyn vuonna 2009. Vuonna 2006 velkoja oli ollut 7 miljoonaa Puolan zlotya ja vuonna 2007 puolestaan 18,4 miljoonaa.

| (52) | Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, ettei PZL Wrocław ollut Puolan lain mukaan (16) oikeutettu konkurssimenettelyyn. Mikäli Hydral-konsernin meneillään oleva julkisoikeudellisten velkojen rakenneuudistussuunnitelman pohjana olevien olettamien ja sijoittajan kanssa tehtävän puitesopimuksen varaan rakentuva rakenneuudistusprosessi kuitenkin epäonnistuisi, PZL Wrocławin olisi jätettävä konkurssihakemus. |
| --- | --- |

(52)

Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, ettei PZL Wrocław ollut Puolan lain mukaan (16) oikeutettu konkurssimenettelyyn. Mikäli Hydral-konsernin meneillään oleva julkisoikeudellisten velkojen rakenneuudistussuunnitelman pohjana olevien olettamien ja sijoittajan kanssa tehtävän puitesopimuksen varaan rakentuva rakenneuudistusprosessi kuitenkin epäonnistuisi, PZL Wrocławin olisi jätettävä konkurssihakemus.

II.5.   Rakenneuudistussuunnitelma ja yksityistämisprosessi

| (53) | PZL Hydralin ja PZL Wrocławin rakenneuudistussuunnitelmaa, jäljempänä ’suunnitelmaa’, on tarkasteltava osana Puolan pyrkimyksiä yksityistää liiketoiminnan kannattavia osia erityisesti ilmailu- ja puolustusaloilla. |
| --- | --- |

(53)

PZL Hydralin ja PZL Wrocławin rakenneuudistussuunnitelmaa, jäljempänä ’suunnitelmaa’, on tarkasteltava osana Puolan pyrkimyksiä yksityistää liiketoiminnan kannattavia osia erityisesti ilmailu- ja puolustusaloilla.

| (54) | Vuonna 1998 yksityinen konsulttikonserni Business Management Finance S.A. laati PZL Hydralin rakenneuudistusstrategian. Strategiaan kuului PZL Hydralin tuolloisen taloudellisen tilanteen diagnosointi sekä kustannusten ja rakenneuudistustoimien selvittäminen. Strategiassa todetaan, että osa PZL Hydralin omaisuudesta olisi järkevä eriyttää ja myydä yksityiselle sijoittajalle PZL Hydralin velkojen rakenteen uudistamiseksi. |
| --- | --- |

(54)

Vuonna 1998 yksityinen konsulttikonserni Business Management Finance S.A. laati PZL Hydralin rakenneuudistusstrategian. Strategiaan kuului PZL Hydralin tuolloisen taloudellisen tilanteen diagnosointi sekä kustannusten ja rakenneuudistustoimien selvittäminen. Strategiassa todetaan, että osa PZL Hydralin omaisuudesta olisi järkevä eriyttää ja myydä yksityiselle sijoittajalle PZL Hydralin velkojen rakenteen uudistamiseksi.

| (55) | PZL Hydralin osakkeenomistajat ja vuonna 2004 tapahtuneen yhtiöittämisen jälkeen PZL Wrocławin osakkeenomistajat tapasivat säännöllisesti ja pohtivat konsernin tai sen osien (PZL Wrocław) yksityistämistä ja neuvottelivat liiketoimen ehdoista asianomaisten osapuolien kanssa. |
| --- | --- |

(55)

PZL Hydralin osakkeenomistajat ja vuonna 2004 tapahtuneen yhtiöittämisen jälkeen PZL Wrocławin osakkeenomistajat tapasivat säännöllisesti ja pohtivat konsernin tai sen osien (PZL Wrocław) yksityistämistä ja neuvottelivat liiketoimen ehdoista asianomaisten osapuolien kanssa.

| (56) | Tämän seurauksena Puolan viranomaiset ryhtyivät neuvotteluihin mahdollisten sijoittajien kanssa. Neuvotteluja seurattiin tarkasti yksityisten (ainoastaan ensimmäisen, [...] kanssa alulle pannun yksityistämispyrkimyksen yhteydessä) ja julkisten velkojien keskuudessa. Neuvotteluja käytiin seuraavien yritysten kanssa: [...] (2002–2006), [...] (2007–2008), [...] (2008) ja vuoden 2009 jälkeen nykyisen sijoittajan [...]:n kanssa (”[...]” tai ”sijoittaja”). |
| --- | --- |

(56)

Tämän seurauksena Puolan viranomaiset ryhtyivät neuvotteluihin mahdollisten sijoittajien kanssa. Neuvotteluja seurattiin tarkasti yksityisten (ainoastaan ensimmäisen, [...] kanssa alulle pannun yksityistämispyrkimyksen yhteydessä) ja julkisten velkojien keskuudessa. Neuvotteluja käytiin seuraavien yritysten kanssa: [...] (2002–2006), [...] (2007–2008), [...] (2008) ja vuoden 2009 jälkeen nykyisen sijoittajan [...]:n kanssa (”[...]” tai ”sijoittaja”).

| (57) | Teollisen yhteistyön perusteella aloitettiin vuonna 2002 keskustelut PZL Hydralin myynnistä [...]:lle, joka on maailmanlaajuisesti toimiva ilma-alusten komponentteja valmistava yritys. Yrityksen liikevaihto oli [...] vuonna 2009. [...] ja PZL Hydral tekivät 25 päivänä marraskuuta 2002 sopimuksen tietojen ilmoittamatta jättämisestä. [...] lähetti 22 päivänä huhtikuuta 2003 PZL Hydralille aiesopimuksen, jossa se ilmaisi kiinnostuksensa PZL Hydralin osakkeiden mahdolliseen ostoon ja halukkuutensa suorittaa asianmukaisen huolellisuuden edellyttämän ns. due diligence -tutkimuksen. Tutkimus suoritettiin toukokuussa 2003. Huhtikuussa 2005 [...] laajensi tutkimuksen alaa varautuen näin vuonna 2004 yhtiöitetyn PZL Wrocławin mahdolliseen hankintaan. Kesäkuussa 2005 asiakirjat luovutettiin [...]:lle. Vuoden 2005 jälkipuoliskolla ja vuoden 2006 alkupuoliskolla [...]:n edustajien kanssa järjestettiin lukuisia tapaamisia. [...] ei ole silti toiminut marraskuun 2006 jälkeen kaupan viemiseksi päätökseen. |
| --- | --- |

(57)

Teollisen yhteistyön perusteella aloitettiin vuonna 2002 keskustelut PZL Hydralin myynnistä [...]:lle, joka on maailmanlaajuisesti toimiva ilma-alusten komponentteja valmistava yritys. Yrityksen liikevaihto oli [...] vuonna 2009. [...] ja PZL Hydral tekivät 25 päivänä marraskuuta 2002 sopimuksen tietojen ilmoittamatta jättämisestä. [...] lähetti 22 päivänä huhtikuuta 2003 PZL Hydralille aiesopimuksen, jossa se ilmaisi kiinnostuksensa PZL Hydralin osakkeiden mahdolliseen ostoon ja halukkuutensa suorittaa asianmukaisen huolellisuuden edellyttämän ns. due diligence -tutkimuksen. Tutkimus suoritettiin toukokuussa 2003. Huhtikuussa 2005 [...] laajensi tutkimuksen alaa varautuen näin vuonna 2004 yhtiöitetyn PZL Wrocławin mahdolliseen hankintaan. Kesäkuussa 2005 asiakirjat luovutettiin [...]:lle. Vuoden 2005 jälkipuoliskolla ja vuoden 2006 alkupuoliskolla [...]:n edustajien kanssa järjestettiin lukuisia tapaamisia. [...] ei ole silti toiminut marraskuun 2006 jälkeen kaupan viemiseksi päätökseen.

| (58) | Puolan viranomaisten mukaan [...] vetäytyi neuvotteluista, koska yrityksen velkoihin ei ollut löydetty ratkaisua. |
| --- | --- |

(58)

Puolan viranomaisten mukaan [...] vetäytyi neuvotteluista, koska yrityksen velkoihin ei ollut löydetty ratkaisua.

| (59) | Neuvottelujen edistymisestä tiedotettiin julkisille ja yksityisille velkojille säännöllisesti, joskus jopa viikoittain. |
| --- | --- |

(59)

Neuvottelujen edistymisestä tiedotettiin julkisille ja yksityisille velkojille säännöllisesti, joskus jopa viikoittain.

| (60) | Puolan viranomaiset jatkoivat uutta yksityistämisstrategiaansa, jossa tähdättiin siihen, että PZL Wrocławista tehdään kannattava liikeyritys myytäväksi ja selvitetään tämän jälkeen PZL Hydral PZL Wrocławin ja sen muiden tytäryhtiöiden ja omaisuuden myynnistä saatavilla tuotoilla. IDA, PZL Hydral ja sen julkiset velkojat hyväksyivät tämän strategian, ja se vahvistettiin vuosien 2007–2010 rakenneuudistussuunnitelmaksi, jäljempänä ’suunnitelma’, vuoden 2007 viimeisellä neljänneksellä. |
| --- | --- |

(60)

Puolan viranomaiset jatkoivat uutta yksityistämisstrategiaansa, jossa tähdättiin siihen, että PZL Wrocławista tehdään kannattava liikeyritys myytäväksi ja selvitetään tämän jälkeen PZL Hydral PZL Wrocławin ja sen muiden tytäryhtiöiden ja omaisuuden myynnistä saatavilla tuotoilla. IDA, PZL Hydral ja sen julkiset velkojat hyväksyivät tämän strategian, ja se vahvistettiin vuosien 2007–2010 rakenneuudistussuunnitelmaksi, jäljempänä ’suunnitelma’, vuoden 2007 viimeisellä neljänneksellä.

| (61) | Suunnitelman mukaan julkisten velkojien saatavia lyhennetään PZL Hydralin omaisuuden myyntituotoista seuraavasti: Zakład Ciepłowniczy ”Term-Hydral” Sp. z o.o. – miljoona Puolan zlotya, Zakład Produkcji Hydrauliki ”Hydral” Sp. z o.o. – 3 miljoonaa Puolan zlotya. PZL Wrocławin myynnin oletettiin tuottavan 65,9 miljoonaa Puolan zlotya (valulaitos mukaan luettuna). Muiden rahoitussaamisten myynnistä odotettiin saatavan 0,5 miljoonaa Puolan zlotya ja BBCenteriksi kutsusta kiinteistöstä 47,5 miljoonaa Puolan zlotya, pysäköintialueesta 2 miljoonaa Puolan zlotya ja voimalaitoksesta (GSZ) 0,9 miljoonaa Puolan zlotya. Suunnitelma perustui näin ollen oletukseen, että omaisuuden myynnistä saataisiin tuloja vähintään 120,8 miljoonaa Puolan zlotya. |
| --- | --- |

(61)

Suunnitelman mukaan julkisten velkojien saatavia lyhennetään PZL Hydralin omaisuuden myyntituotoista seuraavasti: Zakład Ciepłowniczy ”Term-Hydral” Sp. z o.o. – miljoona Puolan zlotya, Zakład Produkcji Hydrauliki ”Hydral” Sp. z o.o. – 3 miljoonaa Puolan zlotya. PZL Wrocławin myynnin oletettiin tuottavan 65,9 miljoonaa Puolan zlotya (valulaitos mukaan luettuna). Muiden rahoitussaamisten myynnistä odotettiin saatavan 0,5 miljoonaa Puolan zlotya ja BBCenteriksi kutsusta kiinteistöstä 47,5 miljoonaa Puolan zlotya, pysäköintialueesta 2 miljoonaa Puolan zlotya ja voimalaitoksesta (GSZ) 0,9 miljoonaa Puolan zlotya. Suunnitelma perustui näin ollen oletukseen, että omaisuuden myynnistä saataisiin tuloja vähintään 120,8 miljoonaa Puolan zlotya.

| (62) | Lisäksi suunnitelmassa oli sovittu 36 miljoonan Puolan zlotyn pääomasijoituksesta, jolla taataan 156,8 miljoonan Puolan zlotyn saamisten maksu julkisille velkojille. Suunnitelmassa varauduttiin lisäksi mahdollisuuteen, että IDA sijoittaa vielä 77,4 miljoonaa Puolan zlotya yritykseen sosiaaliturvalaitoksen vuosilta 1996–1998 olevien saatavien maksamiseksi. |
| --- | --- |

(62)

Lisäksi suunnitelmassa oli sovittu 36 miljoonan Puolan zlotyn pääomasijoituksesta, jolla taataan 156,8 miljoonan Puolan zlotyn saamisten maksu julkisille velkojille. Suunnitelmassa varauduttiin lisäksi mahdollisuuteen, että IDA sijoittaa vielä 77,4 miljoonaa Puolan zlotya yritykseen sosiaaliturvalaitoksen vuosilta 1996–1998 olevien saatavien maksamiseksi.

| (63) | Tammikuussa 2007 PZL Wrocław hankki sotilassertifiointeja ja luvan asekauppaan (katso johdanto-osan 16 kappale). Vuoden 2007 aikana se hankki lisää omaisuutta, koneita, laitteita ja tietotaitoa. Hankinnat rahoitettiin 12,5 miljoonan Puolan zlotyn luotolla, jonka IDA myönsi PZL Wrocławille 24 päivänä toukokuuta 2007, jäljempänä ’vuoden 2007 luotto’, sekä emoyhtiön PZL Hydralin apportilla PZL Wrocławin pääomaan joulukuussa 2007 tapahtuneen omaisuusluovutuksen muodossa. |
| --- | --- |

(63)

Tammikuussa 2007 PZL Wrocław hankki sotilassertifiointeja ja luvan asekauppaan (katso johdanto-osan 16 kappale). Vuoden 2007 aikana se hankki lisää omaisuutta, koneita, laitteita ja tietotaitoa. Hankinnat rahoitettiin 12,5 miljoonan Puolan zlotyn luotolla, jonka IDA myönsi PZL Wrocławille 24 päivänä toukokuuta 2007, jäljempänä ’vuoden 2007 luotto’, sekä emoyhtiön PZL Hydralin apportilla PZL Wrocławin pääomaan joulukuussa 2007 tapahtuneen omaisuusluovutuksen muodossa.

| (64) | Puolan viranomaiset korostivat myös, että vuoden 2007 luoton myöntämisen tarkoituksena oli, että IDA saa noin [...] prosentin osuuden PZL Wrocławista (velan muunto osakkeiksi) ja samalla riittävän tuoton sijoittamalleen pääomalle sen jälkeen, kun se on myynyt osuutensa PZL Wrocławissa. PZL Hydralin puolestaan oli tarkoitus hyödyntää osakkuuttaan maksuihinsa julkisille velkojille. |
| --- | --- |

(64)

Puolan viranomaiset korostivat myös, että vuoden 2007 luoton myöntämisen tarkoituksena oli, että IDA saa noin [...] prosentin osuuden PZL Wrocławista (velan muunto osakkeiksi) ja samalla riittävän tuoton sijoittamalleen pääomalle sen jälkeen, kun se on myynyt osuutensa PZL Wrocławissa. PZL Hydralin puolestaan oli tarkoitus hyödyntää osakkuuttaan maksuihinsa julkisille velkojille.

| (65) | Vuoden 2007 luotto myönnettiin muuttuvakorkoisena eli sen korko oli 3M WIBOR plus 200 peruspistettä – tuolloin 6,45 prosenttia alun perin vuoden 2007 loppuun saakka. Oletuksena oli, että luottoa jatkettaisiin, kunnes velka muunnetaan osakkeiksi ennen kuin PZL Wrocław myydään. Luoton takeena olivat seuraavat vakuudet:






  — | PZL Wrocławin käyttöomaisuuden (koneiden) rekisteröity panttaus (17), arvoltaan 5,5 miljoonaa Puolan zlotya, merkitty panttirekisteriin, |
| --- | --- | --- |

(65)

Vuoden 2007 luotto myönnettiin muuttuvakorkoisena eli sen korko oli 3M WIBOR plus 200 peruspistettä – tuolloin 6,45 prosenttia alun perin vuoden 2007 loppuun saakka. Oletuksena oli, että luottoa jatkettaisiin, kunnes velka muunnetaan osakkeiksi ennen kuin PZL Wrocław myydään. Luoton takeena olivat seuraavat vakuudet:

—

PZL Wrocławin käyttöomaisuuden (koneiden) rekisteröity panttaus (17), arvoltaan 5,5 miljoonaa Puolan zlotya, merkitty panttirekisteriin,

| — | 66 850 osakkeen tavallinen panttaus (18), jonka osuus oli tapahtumahetkellä toukokuussa 2007100 prosenttia yrityksestä ja [...] prosenttia vuoden 2007 lopussa. |
| --- | --- |

—

66 850 osakkeen tavallinen panttaus (18), jonka osuus oli tapahtumahetkellä toukokuussa 2007100 prosenttia yrityksestä ja [...] prosenttia vuoden 2007 lopussa.

| (66) | Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että riippumattomana asiantuntijana toiminut konsulttiyritys Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych oli arvioinut PZL Wrocławin arvon maaliskuussa 2007 IDA:n pyynnöstä. Arvostusmenetelmiä käytettiin kolmenlaisia: diskontatun nettotuoton tulomenetelmä (menetelmä 1), diskontatun nettotuoton plus arvonalennuksen tulomenetelmä (menetelmä 2) ja diskontatun kassavirran menetelmä (menetelmä 3) (19), johon sisältyy herkkyysanalyysi (kohtuullinen, optimistinen ja pessimistinen skenaario). |
| --- | --- |

(66)

Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että riippumattomana asiantuntijana toiminut konsulttiyritys Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych oli arvioinut PZL Wrocławin arvon maaliskuussa 2007 IDA:n pyynnöstä. Arvostusmenetelmiä käytettiin kolmenlaisia: diskontatun nettotuoton tulomenetelmä (menetelmä 1), diskontatun nettotuoton plus arvonalennuksen tulomenetelmä (menetelmä 2) ja diskontatun kassavirran menetelmä (menetelmä 3) (19), johon sisältyy herkkyysanalyysi (kohtuullinen, optimistinen ja pessimistinen skenaario).

| (67) | Näiden kolmen menetelmän perusteella PZL Wrocławin arvoksi arvioitiin seuraavaa: | Menetelmä 1:






  a) | kohtuullisella skenaariolla arvoksi arvioitiin [...] |
| --- | --- | --- | --- |

(67)

Näiden kolmen menetelmän perusteella PZL Wrocławin arvoksi arvioitiin seuraavaa:

Menetelmä 1:

a)

kohtuullisella skenaariolla arvoksi arvioitiin [...]

| b) | optimistisella skenaariolla arvoksi arvioitiin [...] |
| --- | --- |

b)

optimistisella skenaariolla arvoksi arvioitiin [...]

| c) | pessimistisellä skenaariolla arvoksi arvioitiin [...]. |
| --- | --- |

c)

pessimistisellä skenaariolla arvoksi arvioitiin [...].

| | Menetelmä 2:






  a) | kohtuullisella skenaariolla arvoksi arvioitiin [...] |
| --- | --- | --- |

Menetelmä 2:

a)

kohtuullisella skenaariolla arvoksi arvioitiin [...]

| b) | optimistisella skenaariolla arvoksi arvioitiin [...] |
| --- | --- |

b)

optimistisella skenaariolla arvoksi arvioitiin [...]

| c) | pessimistisellä skenaariolla arvoksi arvioitiin [...]. |
| --- | --- |

c)

pessimistisellä skenaariolla arvoksi arvioitiin [...].

| | Menetelmä 3:






  a) | kohtuullisella skenaariolla arvoksi arvioitiin [...] |
| --- | --- | --- |

Menetelmä 3:

a)

kohtuullisella skenaariolla arvoksi arvioitiin [...]

| b) | optimistisella skenaariolla arvoksi arvioitiin [...] |
| --- | --- |

b)

optimistisella skenaariolla arvoksi arvioitiin [...]

| c) | pessimistisellä skenaariolla arvoksi arvioitiin [...]. |
| --- | --- |

c)

pessimistisellä skenaariolla arvoksi arvioitiin [...].

| (68) | PZL Wrocławin arvioinnissa käytettiin seuraavia kolmea tekijää:






  — | yrityksen taloudelliset ennusteet, jotka sisältävät kassavirran, nettotuoton ja arvonalennuksen vuosina 2007–2011 ja herkkyysanalyysin (kohtuullinen, optimistinen ja pessimistinen skenaario), katso jäljempänä taulukko 23 |
| --- | --- | --- |

(68)

PZL Wrocławin arvioinnissa käytettiin seuraavia kolmea tekijää:

—

yrityksen taloudelliset ennusteet, jotka sisältävät kassavirran, nettotuoton ja arvonalennuksen vuosina 2007–2011 ja herkkyysanalyysin (kohtuullinen, optimistinen ja pessimistinen skenaario), katso jäljempänä taulukko 23

| — | 10,25 prosentin keskimääräiseen pääomakustannukseen (WACC) perustuva diskonttokorko ja |
| --- | --- |

—

10,25 prosentin keskimääräiseen pääomakustannukseen (WACC) perustuva diskonttokorko ja

| — | oletus, että kassavirta on vakaa jakson 2007–2011 jälkeen. |
| --- | --- |

—

oletus, että kassavirta on vakaa jakson 2007–2011 jälkeen.

Taulukko 23

Vuoden 2007 tutkimukseen sisältyvät eri skenaariot (tuhatta Puolan zlotya)

| Vuosi | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kohtuullinen skenaario |
| Kassavirta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettotuotto | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Arvonalennus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettotuotto + arvonalennus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Optimistinen skenaario |
| Kassavirta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettotuotto | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Arvonalennus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettotuotto + arvonalennus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pessimistinen skenaario |
| Kassavirta | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettotuotto | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Arvonalennus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettotuotto + arvonalennus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

Vuosi

2007

2008

2009

2010

2011

Kohtuullinen skenaario

Kassavirta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettotuotto

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Arvonalennus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettotuotto + arvonalennus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Optimistinen skenaario

Kassavirta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettotuotto

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Arvonalennus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettotuotto + arvonalennus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pessimistinen skenaario

Kassavirta

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettotuotto

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Arvonalennus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettotuotto + arvonalennus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (69) | Kaikkien kolmen arviointimenetelmän diskonttokorko perustuu 10,25 prosentin keskimääräiseen pääomakustannukseen (20). Yrityksen taloudelliset ennusteet, jotka sisältävät kassavirran, nettotuoton ja arvonalennuksen vuosina 2007–2011 ja herkkyysanalyysin (kohtuullinen, optimistinen ja pessimistinen skenaario), perustuvat PZL Wrocławin toimittamiin tietoihin. Tutkimuksen mukaan näiden tietojen voidaan suurelta osin olettaa perustuvan puolustusministeriön tilauksia koskeviin ennusteisiin. |
| --- | --- |

(69)

Kaikkien kolmen arviointimenetelmän diskonttokorko perustuu 10,25 prosentin keskimääräiseen pääomakustannukseen (20). Yrityksen taloudelliset ennusteet, jotka sisältävät kassavirran, nettotuoton ja arvonalennuksen vuosina 2007–2011 ja herkkyysanalyysin (kohtuullinen, optimistinen ja pessimistinen skenaario), perustuvat PZL Wrocławin toimittamiin tietoihin. Tutkimuksen mukaan näiden tietojen voidaan suurelta osin olettaa perustuvan puolustusministeriön tilauksia koskeviin ennusteisiin.

| (70) | Tämän arvion perusteella Puolan viranomaiset noudattivat yrityksen osakkeiden arvoa määrittäessään pessimististä skenaariota, joka antoi alhaisimman tuloksen. Tältä pohjalta viranomaiset olettivat, että PZL Wrocławin osakkeiden muodossa annettava tavallinen pantti on markkina-arvoltaan vähintään 20,3 miljoonaa Puolan zlotya (21). Tämän perusteella ja kun otetaan huomioon koneiden panttaus, jonka arvo tuolloin oli 5,5 miljoonaa Puolan zlotya, Puolan viranomaiset katsovat vakuuden arvon ylittäneen tuolloin luoton suuruuden. |
| --- | --- |

(70)

Tämän arvion perusteella Puolan viranomaiset noudattivat yrityksen osakkeiden arvoa määrittäessään pessimististä skenaariota, joka antoi alhaisimman tuloksen. Tältä pohjalta viranomaiset olettivat, että PZL Wrocławin osakkeiden muodossa annettava tavallinen pantti on markkina-arvoltaan vähintään 20,3 miljoonaa Puolan zlotya (21). Tämän perusteella ja kun otetaan huomioon koneiden panttaus, jonka arvo tuolloin oli 5,5 miljoonaa Puolan zlotya, Puolan viranomaiset katsovat vakuuden arvon ylittäneen tuolloin luoton suuruuden.

| (71) | Lisäksi asiantuntijatutkimuksen perusteella IDA katsoi vuonna 2007, että olisi järkevää luottaa siihen, että PZL Wrocławin arvo vuoden 2007 lopussa oli [...], ja noudattaa kohtuullisen skenaarion laskelmaa. IDA katsoi niin ikään, että se saisi tuottoa sijoitukselleen. IDA:n välitön tuotto, jonka se voisi saada sillä perusteella, että se suorittaa velan muunnon osakkeiksi ennen myyntiä ja sillä on hallussaan [...] prosenttia osakkeista (likimääräinen prosenttiarvio ja IDA:n käyttämä alustava olettama), olisi vähintään 48,5 miljoonaa Puolan zlotya. |
| --- | --- |

(71)

Lisäksi asiantuntijatutkimuksen perusteella IDA katsoi vuonna 2007, että olisi järkevää luottaa siihen, että PZL Wrocławin arvo vuoden 2007 lopussa oli [...], ja noudattaa kohtuullisen skenaarion laskelmaa. IDA katsoi niin ikään, että se saisi tuottoa sijoitukselleen. IDA:n välitön tuotto, jonka se voisi saada sillä perusteella, että se suorittaa velan muunnon osakkeiksi ennen myyntiä ja sillä on hallussaan [...] prosenttia osakkeista (likimääräinen prosenttiarvio ja IDA:n käyttämä alustava olettama), olisi vähintään 48,5 miljoonaa Puolan zlotya.

| (72) | Vastaavasti Puolan viranomaiset esittivät, että vuoden 2007 luotossa IDA toimi sijoittajana PZL Wrocławin myyntisuunnitelmien puitteissa. Puolan viranomaiset huomauttivat myös, että vuoden 2007 luottoa ei tästä syystä ollut myönnetty PZL Hydralille, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä oli väitetty. |
| --- | --- |

(72)

Vastaavasti Puolan viranomaiset esittivät, että vuoden 2007 luotossa IDA toimi sijoittajana PZL Wrocławin myyntisuunnitelmien puitteissa. Puolan viranomaiset huomauttivat myös, että vuoden 2007 luottoa ei tästä syystä ollut myönnetty PZL Hydralille, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä oli väitetty.

| (73) | Uuden yksityistämisstrategian ja vuosien 2007–2010 rakenneuudistussuunnitelman pohjalta [...], joka on [...] johtava maailmanlaajuinen ilmailu-, avaruus- ja puolustusteollisuuden järjestelmien ja palvelujen toimittaja ja jonka tulot vuodelta 2009 olivat [...], aloitti neuvottelut PZL Wrocławin myynnistä vuoden 2007 ensimmäisellä neljänneksellä ja suoritti due diligence -tutkimuksen PZL Wrocławille heinä–elokuussa 2007 ja helmikuussa 2008. Neuvottelut olivat tulosta olemassa olevasta teollisesta yhteistyöstä. |
| --- | --- |

(73)

Uuden yksityistämisstrategian ja vuosien 2007–2010 rakenneuudistussuunnitelman pohjalta [...], joka on [...] johtava maailmanlaajuinen ilmailu-, avaruus- ja puolustusteollisuuden järjestelmien ja palvelujen toimittaja ja jonka tulot vuodelta 2009 olivat [...], aloitti neuvottelut PZL Wrocławin myynnistä vuoden 2007 ensimmäisellä neljänneksellä ja suoritti due diligence -tutkimuksen PZL Wrocławille heinä–elokuussa 2007 ja helmikuussa 2008. Neuvottelut olivat tulosta olemassa olevasta teollisesta yhteistyöstä.

| (74) | [...] teki 31 päivänä tammikuuta 2008 tarjouksen PZL Wrocławin osakkeista ja korotti tarjoustaan ensimmäisen kerran 14 päivänä helmikuuta 2008. [...]:n edustajat järjestivät tapaamisen IDA:n kanssa 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2008. [...] korotti tarjoustaan toistamiseen 2 päivänä huhtikuuta 2008. Osakkeista 2 päivänä huhtikuuta 2008 tarjottu hinta oli [...] (ja se perustui PZL Wrocławin arvoon 31 päivänä joulukuuta 2007). Lisäksi huomioon oli otettu erityisen kaavan mukaan lasketut muutokset käyttöpääomaan. Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että kaavan soveltaminen tuoton kasvua vastaavasti johtaisi hinnannousuun [...]. |
| --- | --- |

(74)

[...] teki 31 päivänä tammikuuta 2008 tarjouksen PZL Wrocławin osakkeista ja korotti tarjoustaan ensimmäisen kerran 14 päivänä helmikuuta 2008. [...]:n edustajat järjestivät tapaamisen IDA:n kanssa 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2008. [...] korotti tarjoustaan toistamiseen 2 päivänä huhtikuuta 2008. Osakkeista 2 päivänä huhtikuuta 2008 tarjottu hinta oli [...] (ja se perustui PZL Wrocławin arvoon 31 päivänä joulukuuta 2007). Lisäksi huomioon oli otettu erityisen kaavan mukaan lasketut muutokset käyttöpääomaan. Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että kaavan soveltaminen tuoton kasvua vastaavasti johtaisi hinnannousuun [...].

| (75) | Tarjous oli yhdenmukainen IDA:n toimeksiantaman riippumattoman asiantuntija-arvion kanssa. Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzeckin suorittamassa arvioinnissa pääteltiin, että maaliskuussa 2008 PZL Wrocławin arvo oli [...] nettoarvomenetelmän mukaan. Menetelmässä lähestytään arvostusta omaisuuslähtöisesti ja otetaan huomioon omaisuuden arvo samoin kuin vastaavat ja vastattavat niin taseessa kuin sen ulkopuolellakin. Samalla selvitettiin PZL Hydralin arvo diskontatun kassavirran menetelmällä, jossa otetaan huomioon tulevat tulot niin PZL Wrocławin hallussa olevasta aineellisesta omaisuudesta kuin aineettomastakin omaisuudesta. Tähän tutkimukseen ei kuulu herkkyysanalyysia (eli siinä ei kuvata erilaisia skenaarioita). |
| --- | --- |

(75)

Tarjous oli yhdenmukainen IDA:n toimeksiantaman riippumattoman asiantuntija-arvion kanssa. Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzeckin suorittamassa arvioinnissa pääteltiin, että maaliskuussa 2008 PZL Wrocławin arvo oli [...] nettoarvomenetelmän mukaan. Menetelmässä lähestytään arvostusta omaisuuslähtöisesti ja otetaan huomioon omaisuuden arvo samoin kuin vastaavat ja vastattavat niin taseessa kuin sen ulkopuolellakin. Samalla selvitettiin PZL Hydralin arvo diskontatun kassavirran menetelmällä, jossa otetaan huomioon tulevat tulot niin PZL Wrocławin hallussa olevasta aineellisesta omaisuudesta kuin aineettomastakin omaisuudesta. Tähän tutkimukseen ei kuulu herkkyysanalyysia (eli siinä ei kuvata erilaisia skenaarioita).

| (76) | Diskontatun kassavirran menetelmällä tehdyt kassavirtaennusteet vuodesta 2008 eteenpäin perustuvat PZL Wrocławin vuosien 2007–2013 rahoitussuunnitelmaan, jossa oletetaan, että inflaatio säilyy samana kuin Puolan keskuspankin helmikuun 2008 ennusteissa tälle jaksolle. Pääomakustannuksiksi arvioidaan 16,65 prosenttia, kun lasketaan yhteen riskitön osuus (4,70 %), markkinariskipreemio (7,17 %), sektoririskilisä (1,78 %) ja markkinakokolisä (3 %) ja kun huomioidaan PZL Wrocławin koko verrattuna sen kilpailijoihin (esimerkiksi [...] tai [...]). Vuodesta 2014 eteenpäin tutkimuksessa oletetaan, että kassavirta kasvaa 3 prosenttia vuodessa (2 prosentin inflaatiolla).

  Taulukko 24


  PZL Wrocławin tulevat kassavirtaestimaatit (tuhatta Puolan zlotya)












  Vuosi | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oman pääoman kustannukset ( %) | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 |
| Tulevat kassavirtaestimaatit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tulevan diskontatun kassavirran estimaatit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(76)

Diskontatun kassavirran menetelmällä tehdyt kassavirtaennusteet vuodesta 2008 eteenpäin perustuvat PZL Wrocławin vuosien 2007–2013 rahoitussuunnitelmaan, jossa oletetaan, että inflaatio säilyy samana kuin Puolan keskuspankin helmikuun 2008 ennusteissa tälle jaksolle. Pääomakustannuksiksi arvioidaan 16,65 prosenttia, kun lasketaan yhteen riskitön osuus (4,70 %), markkinariskipreemio (7,17 %), sektoririskilisä (1,78 %) ja markkinakokolisä (3 %) ja kun huomioidaan PZL Wrocławin koko verrattuna sen kilpailijoihin (esimerkiksi [...] tai [...]). Vuodesta 2014 eteenpäin tutkimuksessa oletetaan, että kassavirta kasvaa 3 prosenttia vuodessa (2 prosentin inflaatiolla).

Taulukko 24

PZL Wrocławin tulevat kassavirtaestimaatit (tuhatta Puolan zlotya)

Vuosi

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Oman pääoman kustannukset ( %)

16,65

16,65

16,65

16,65

16,65

16,65

Tulevat kassavirtaestimaatit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tulevan diskontatun kassavirran estimaatit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (77) | Mukautetussa nettoarvomenetelmässä huomioidaan yrityksen toiminnan jatkuvuus mukauttamalla kaiken omaisuuden ja kaikkien velkojen arvoa markkina-arvoon (22). Velkojen mukautus 18,35 miljoonan kirjanpitoarvosta [...]:n nettoarvoon tapahtui vuodeksi 2007 suunnitellun velan osakkeiksi muunnon pohjalta. Viimeisessä mukautuksessa otettiin huomioon taseen ulkopuoliset omaisuuserät.

  Taulukko 25


  PZL Wrocław – mukautettu nettoarvomenetelmä (tuhatta Puolan zlotya)
   (23) | Kirjanpitoarvo | Nettoarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| Käyttöomaisuus | 25 710 | [...] |
| Käyttöpääoma | 9 945 | [...] |
| Velat | 18 350 | [...] |
| Taseen ulkopuoliset omaisuuserät | 0 | [...] |
| Yhteensä | 17 305 | [...] |

(77)

Mukautetussa nettoarvomenetelmässä huomioidaan yrityksen toiminnan jatkuvuus mukauttamalla kaiken omaisuuden ja kaikkien velkojen arvoa markkina-arvoon (22). Velkojen mukautus 18,35 miljoonan kirjanpitoarvosta [...]:n nettoarvoon tapahtui vuodeksi 2007 suunnitellun velan osakkeiksi muunnon pohjalta. Viimeisessä mukautuksessa otettiin huomioon taseen ulkopuoliset omaisuuserät.

Taulukko 25

PZL Wrocław – mukautettu nettoarvomenetelmä (tuhatta Puolan zlotya)
   (23)

Kirjanpitoarvo

Nettoarvo

Käyttöomaisuus

25 710

[...]

Käyttöpääoma

9 945

[...]

Velat

18 350

[...]

Taseen ulkopuoliset omaisuuserät

0

[...]

Yhteensä

17 305

[...]

| (78) | Käyttöomaisuuden mukautettu nettoarvo on [...] ja kirjanpitoarvo 25,710 miljoonaa Puolan zlotya. Mukautus tehdään pääasiassa siten, että kaikkien omaisuuserien markkina-arvo lasketaan riippumattoman asiantuntijan Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznychin 29 päivänä maaliskuuta 2007 tekemän ja komissiolle toimittaman tutkimuksen perusteella. Tutkimuksessa arvioidaan pääasiassa kiinteistöjen, kuten rakennusten ja maa-alueiden, arvoa. Rakennusten arvo on arvioitu seuraavan kaavan perusteella:
  V=Cn(1-Lu/100) × R
  Cn kuvaa uuden rakennuksen rakentamiskustannuksia, Lu on rakennuksen käyttöaste ja R puolestaan kerroin, joka korjaa eri alueiden välisiä hintaeroja. Maan arvo määritellään vertailevaa lähestymistapaa käyttäen. Tällöin maan hinnaksi oletetaan hinta, joka samanlaisesta maa-alasta saadaan mukautettuna inflaation vaihteluun. |
| --- | --- |

(78)

Käyttöomaisuuden mukautettu nettoarvo on [...] ja kirjanpitoarvo 25,710 miljoonaa Puolan zlotya. Mukautus tehdään pääasiassa siten, että kaikkien omaisuuserien markkina-arvo lasketaan riippumattoman asiantuntijan Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznychin 29 päivänä maaliskuuta 2007 tekemän ja komissiolle toimittaman tutkimuksen perusteella. Tutkimuksessa arvioidaan pääasiassa kiinteistöjen, kuten rakennusten ja maa-alueiden, arvoa. Rakennusten arvo on arvioitu seuraavan kaavan perusteella:

V=Cn(1-Lu/100) × R

Cn kuvaa uuden rakennuksen rakentamiskustannuksia, Lu on rakennuksen käyttöaste ja R puolestaan kerroin, joka korjaa eri alueiden välisiä hintaeroja. Maan arvo määritellään vertailevaa lähestymistapaa käyttäen. Tällöin maan hinnaksi oletetaan hinta, joka samanlaisesta maa-alasta saadaan mukautettuna inflaation vaihteluun.

| (79) | Velkojen mukautus 18,350 miljoonan Puolan zlotyn kirjanpitoarvosta [...]:n nettoarvoon suoritettiin vuodeksi 2007 suunnitellun velan osakkeiksi muunnon pohjalta. |
| --- | --- |

(79)

Velkojen mukautus 18,350 miljoonan Puolan zlotyn kirjanpitoarvosta [...]:n nettoarvoon suoritettiin vuodeksi 2007 suunnitellun velan osakkeiksi muunnon pohjalta.

| (80) | Viimeisessä mukautuksessa otettiin huomioon taseen ulkopuoliset omaisuuserät. Erät, jotka eivät näy taseessa mutta joiden täytyisi näkyä arvostuksessa ovat tutkimuksen tekijöiden mukaan ”henkilöstövoimavarojen organisointi” ja ”tuotantoprosessin organisointi”, kun otetaan huomioon yrityksen johdon arvoon sidoksissa olevat arviointitekijät, joita ei voida määrittää määrällisesti. |
| --- | --- |

(80)

Viimeisessä mukautuksessa otettiin huomioon taseen ulkopuoliset omaisuuserät. Erät, jotka eivät näy taseessa mutta joiden täytyisi näkyä arvostuksessa ovat tutkimuksen tekijöiden mukaan ”henkilöstövoimavarojen organisointi” ja ”tuotantoprosessin organisointi”, kun otetaan huomioon yrityksen johdon arvoon sidoksissa olevat arviointitekijät, joita ei voida määrittää määrällisesti.

| (81) | [...]:n tarjouksen jälkeen Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle maaliskuussa 2008 ilmoituksen, jossa ne ilmoittivat suunnitelman olevan PZL Hydralille myönnettävää rakenneuudistustukea, ja olettivat, että PZL Wrocław myydään [...]:n hintaan. Viranomaiset sisällyttivät myös vuoden 2007 luoton ja PZL Wrocławille myönnettävän 4 miljoonan Puolan zlotyn lisäluoton osaksi toimia, joilla saatetaan päätökseen neuvottelut [...]:n kanssa. |
| --- | --- |

(81)

[...]:n tarjouksen jälkeen Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle maaliskuussa 2008 ilmoituksen, jossa ne ilmoittivat suunnitelman olevan PZL Hydralille myönnettävää rakenneuudistustukea, ja olettivat, että PZL Wrocław myydään [...]:n hintaan. Viranomaiset sisällyttivät myös vuoden 2007 luoton ja PZL Wrocławille myönnettävän 4 miljoonan Puolan zlotyn lisäluoton osaksi toimia, joilla saatetaan päätökseen neuvottelut [...]:n kanssa.

| (82) | Lisäluotto, jäljempänä ’vuoden 2008 luotto’, myönnettiin 2 päivänä huhtikuuta 2008 eli samana päivänä, jona IDA vastaanotti yksityiskohtaiset tiedot tarjouksen toisesta korotuksesta. IDA myönsi tämän luoton siirtymäajaksi, kunnes kauppa [...]:n kanssa olisi sinetöity. PZL Wrocław tarvitsi varat suoriutuakseen puolustusministeriön elpyneistä tilauksista. |
| --- | --- |

(82)

Lisäluotto, jäljempänä ’vuoden 2008 luotto’, myönnettiin 2 päivänä huhtikuuta 2008 eli samana päivänä, jona IDA vastaanotti yksityiskohtaiset tiedot tarjouksen toisesta korotuksesta. IDA myönsi tämän luoton siirtymäajaksi, kunnes kauppa [...]:n kanssa olisi sinetöity. PZL Wrocław tarvitsi varat suoriutuakseen puolustusministeriön elpyneistä tilauksista.

| (83) | Muuttuvakorkoinen luotto myönnettiin viideksi vuodeksi komission Puolalle ilmoittamalla viitekorolla (myöntämishetkellä 6,42 prosenttia), ja se taattiin seuraavin vakuuksin:






  — | PZL Wrocławin käyttöomaisuuden (neljän koneen ja eräiden laitteiden) rekisteröity panttaus, joka oli arvoltaan 2,8 miljoonaa Puolan zlotya ja merkittiin panttirekisteriin |
| --- | --- | --- |

(83)

Muuttuvakorkoinen luotto myönnettiin viideksi vuodeksi komission Puolalle ilmoittamalla viitekorolla (myöntämishetkellä 6,42 prosenttia), ja se taattiin seuraavin vakuuksin:

—

PZL Wrocławin käyttöomaisuuden (neljän koneen ja eräiden laitteiden) rekisteröity panttaus, joka oli arvoltaan 2,8 miljoonaa Puolan zlotya ja merkittiin panttirekisteriin

| — | kaupalliseen sopimukseen perustuvien saatavien siirto 5,2 miljoonan Puolan zlotyn arvosta. |
| --- | --- |

—

kaupalliseen sopimukseen perustuvien saatavien siirto 5,2 miljoonan Puolan zlotyn arvosta.

| (84) | Tämän vuoksi Puolan viranomaiset katsoivat, että panttien arvo ylitti luoton määrän. |
| --- | --- |

(84)

Tämän vuoksi Puolan viranomaiset katsoivat, että panttien arvo ylitti luoton määrän.

| (85) | Luotto myönnettiin, jotta PZL Wrocław pystyy hankkimaan tuotantoprosessissa tarvittavat koneet. IDA myönsi vuoden 2008 luoton [...]:n kanssa käytyjen neuvottelujen edistyttyä pitkälle olettaen, että joko PZL Wrocław maksaisi sen takaisin omista varoistaan tai että sijoittaja maksaisi sen. |
| --- | --- |

(85)

Luotto myönnettiin, jotta PZL Wrocław pystyy hankkimaan tuotantoprosessissa tarvittavat koneet. IDA myönsi vuoden 2008 luoton [...]:n kanssa käytyjen neuvottelujen edistyttyä pitkälle olettaen, että joko PZL Wrocław maksaisi sen takaisin omista varoistaan tai että sijoittaja maksaisi sen.

| (86) | Tämän perusteella Puolan viranomaiset esittivät, ettei IDA toiminut pelkästään yksityisen sijoittajan tavoin vaan PZL Wrocławin myyvänä oikeushenkilönä. |
| --- | --- |

(86)

Tämän perusteella Puolan viranomaiset esittivät, ettei IDA toiminut pelkästään yksityisen sijoittajan tavoin vaan PZL Wrocławin myyvänä oikeushenkilönä.

| (87) | Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle niin ikään, että PZL Wrocławin toiminta rahoitettiin vuonna 2008 osittain operatiivisen leasingin avulla. Kesäkuussa 2008 allekirjoitettiin kaksi leasingsopimusta, [...] ja [...], erään yksityisen yrityksen kanssa [...]. Näiden sopimusten kattaman leasingin nettoarvo oli 271 002 euroa ja 401 263,20 euroa (0,82 miljoonaa Puolan zlotya arvonlisävero mukaan luettuna) (24). Näiden sopimusten kattaman leasingin kustannus PZL Wrocławille oli 88 762,30 euroa, mikä on koneiden nettoarvon ja leasingin nettoarvon välinen erotus. Nämä sopimukset toimivat samalla tavoin kuin luotot, joissa leasingin kohde toimii vakuutena. Leasingsopimuksen päätyttyä PZL Wrocław saa oikeuden ostaa koneet 5 835 eurolla. Ennen kuin [...] teki PZL Wrocławin kanssa nämä leasingsopimukset, se selvitti perusteellisesti yrityksen rahoituksellisen ja taloudellisen tilanteen, muun muassa sen valmiuden saada aikaan riittävä kassavirta erien takaisinmaksuun. |
| --- | --- |

(87)

Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle niin ikään, että PZL Wrocławin toiminta rahoitettiin vuonna 2008 osittain operatiivisen leasingin avulla. Kesäkuussa 2008 allekirjoitettiin kaksi leasingsopimusta, [...] ja [...], erään yksityisen yrityksen kanssa [...]. Näiden sopimusten kattaman leasingin nettoarvo oli 271 002 euroa ja 401 263,20 euroa (0,82 miljoonaa Puolan zlotya arvonlisävero mukaan luettuna) (24). Näiden sopimusten kattaman leasingin kustannus PZL Wrocławille oli 88 762,30 euroa, mikä on koneiden nettoarvon ja leasingin nettoarvon välinen erotus. Nämä sopimukset toimivat samalla tavoin kuin luotot, joissa leasingin kohde toimii vakuutena. Leasingsopimuksen päätyttyä PZL Wrocław saa oikeuden ostaa koneet 5 835 eurolla. Ennen kuin [...] teki PZL Wrocławin kanssa nämä leasingsopimukset, se selvitti perusteellisesti yrityksen rahoituksellisen ja taloudellisen tilanteen, muun muassa sen valmiuden saada aikaan riittävä kassavirta erien takaisinmaksuun.

| (88) | Puolan viranomaiset viittasivat ensimmäisessä ilmoituksessaan myös suunnitelman mukaiseen velan muuntamiseen osakkeiksi kaikkiaan 13,5 miljoonan Puolan zlotyn (sekä korkojen) arvosta. |
| --- | --- |

(88)

Puolan viranomaiset viittasivat ensimmäisessä ilmoituksessaan myös suunnitelman mukaiseen velan muuntamiseen osakkeiksi kaikkiaan 13,5 miljoonan Puolan zlotyn (sekä korkojen) arvosta.

| (89) | Neuvottelut osakkeensiirtosopimuksen ehdoista ja lausekkeista saatiin päätökseen maalis–huhtikuussa 2008. Tästä huolimatta [...] veti tarjouksensa pois 14 päivänä huhtikuuta 2008. Puolan viranomaisten mukaan todennäköisenä syynä vetäytymiseen olivat talouskriisin seurauksena maailmanmarkkinoilla tapahtuneet huomattavat muutokset. |
| --- | --- |

(89)

Neuvottelut osakkeensiirtosopimuksen ehdoista ja lausekkeista saatiin päätökseen maalis–huhtikuussa 2008. Tästä huolimatta [...] veti tarjouksensa pois 14 päivänä huhtikuuta 2008. Puolan viranomaisten mukaan todennäköisenä syynä vetäytymiseen olivat talouskriisin seurauksena maailmanmarkkinoilla tapahtuneet huomattavat muutokset.

| (90) | Koska [...] oli vetäytynyt neuvotteluista, myyntiprosessi pantiin uudelleen vireille. Myynnistä ilmoitettiin koti- ja ulkomaisessa lehdistössä kutsulla osallistua neuvotteluihin PZL Wrocławin koko osakekannan ostamisesta. Kutsu julkaistiin 19 päivänä toukokuuta 2008 Puolan suurimmassa erikoisjulkaisussa Puls Biznesussa ja maan suurimmassa päivälehdessä Rzeczpospolitassa. Se julkaistiin myös maailmanlaajuisesti leviävässä ilmailuun erikoistuneessa Flight International -aikakauslehdessä 20–26 päivänä toukokuuta 2008. Marraskuussa 2008 suunnitellun myynnin yksityiskohdat julkaistiin puolankielisessä, lukijakunnaltaan kansainvälisessä Raport Wojsko Technika Obronność -ilmailulehdessä. Osakkeiden ostotarjouksia ei saatu. |
| --- | --- |

(90)

Koska [...] oli vetäytynyt neuvotteluista, myyntiprosessi pantiin uudelleen vireille. Myynnistä ilmoitettiin koti- ja ulkomaisessa lehdistössä kutsulla osallistua neuvotteluihin PZL Wrocławin koko osakekannan ostamisesta. Kutsu julkaistiin 19 päivänä toukokuuta 2008 Puolan suurimmassa erikoisjulkaisussa Puls Biznesussa ja maan suurimmassa päivälehdessä Rzeczpospolitassa. Se julkaistiin myös maailmanlaajuisesti leviävässä ilmailuun erikoistuneessa Flight International -aikakauslehdessä 20–26 päivänä toukokuuta 2008. Marraskuussa 2008 suunnitellun myynnin yksityiskohdat julkaistiin puolankielisessä, lukijakunnaltaan kansainvälisessä Raport Wojsko Technika Obronność -ilmailulehdessä. Osakkeiden ostotarjouksia ei saatu.

| (91) | Näin ollen ponnisteluja jatkettiin, ja PZL Hydral toimitti ja esitteli edellä mainitut tiedot suoraan yrityksille, jotka olivat mahdollisesti kiinnostuneita PZL Wrocławin ostosta. Puolan viranomaiset ovat tähdentäneet, että myynnistä ilmoitettiin messuilla ja alan tapahtumissa – myös ilmailunäyttelyissä (25) – sekä yli 80 yritykselle lähetetyissä kirjeissä. Puolan viranomaiset ovat lisäksi ilmoittaneet, että tieto myynnissä oli jatkuvasti luettavissa PZL Hydralin verkkosivustolla, jolla on vuosittain 500 000 kävijää. Kun otetaan huomioon PZL Wrocławin tuotannon erityisluonne (hyödykkeiden ja palvelujen tuottajana Puolan asevoimille PZL Wrocław on erityisen tärkeä kansallisen turvallisuuden kannalta) ja ilmailuteollisuuden suhteellisen korkea keskittymisaste eri puolilla maailmaa, minkä seurauksena mahdollisia sijoittajia on suhteellisen vähän, Puolan viranomaiset ovat esittäneet, että kaikilla todennäköisillä sijoittajilla on ollut mahdollisuus saada tietoa PZL Wrocławin myynnistä ja osallistua tähän yksityistämisprosessiin. Tämän vuoksi koko toimiala on ollut Puolan viranomaisten mukaan tietoinen myynnistä. |
| --- | --- |

(91)

Näin ollen ponnisteluja jatkettiin, ja PZL Hydral toimitti ja esitteli edellä mainitut tiedot suoraan yrityksille, jotka olivat mahdollisesti kiinnostuneita PZL Wrocławin ostosta. Puolan viranomaiset ovat tähdentäneet, että myynnistä ilmoitettiin messuilla ja alan tapahtumissa – myös ilmailunäyttelyissä (25) – sekä yli 80 yritykselle lähetetyissä kirjeissä. Puolan viranomaiset ovat lisäksi ilmoittaneet, että tieto myynnissä oli jatkuvasti luettavissa PZL Hydralin verkkosivustolla, jolla on vuosittain 500 000 kävijää. Kun otetaan huomioon PZL Wrocławin tuotannon erityisluonne (hyödykkeiden ja palvelujen tuottajana Puolan asevoimille PZL Wrocław on erityisen tärkeä kansallisen turvallisuuden kannalta) ja ilmailuteollisuuden suhteellisen korkea keskittymisaste eri puolilla maailmaa, minkä seurauksena mahdollisia sijoittajia on suhteellisen vähän, Puolan viranomaiset ovat esittäneet, että kaikilla todennäköisillä sijoittajilla on ollut mahdollisuus saada tietoa PZL Wrocławin myynnistä ja osallistua tähän yksityistämisprosessiin. Tämän vuoksi koko toimiala on ollut Puolan viranomaisten mukaan tietoinen myynnistä.

| (92) | Myynti-ilmoitus oli ainoastaan kutsu neuvotteluihin, eikä siihen sisältynyt mitään erityisiä ehtoja. |
| --- | --- |

(92)

Myynti-ilmoitus oli ainoastaan kutsu neuvotteluihin, eikä siihen sisältynyt mitään erityisiä ehtoja.

| (93) | Puolan viranomaisten uusien toimenpiteiden jälkeen IDA vastaanotti vuoden 2008 jälkipuoliskolla ensimmäisen kiinnostuksenilmaisun ja myöhemmin myös tarjouksen [...]:lta. Vuoden 2008 jälkipuoliskolla IDA vastaanotti toisenkin kiinnostuksenilmauksen, tällä kertaa [...]:lta. |
| --- | --- |

(93)

Puolan viranomaisten uusien toimenpiteiden jälkeen IDA vastaanotti vuoden 2008 jälkipuoliskolla ensimmäisen kiinnostuksenilmaisun ja myöhemmin myös tarjouksen [...]:lta. Vuoden 2008 jälkipuoliskolla IDA vastaanotti toisenkin kiinnostuksenilmauksen, tällä kertaa [...]:lta.

| (94) | Syyskuun 30 päivänä 2008 [...] jätti alustavan, ei-sitovan tarjouksen PZL Wrocławin koko osakekannan ostosta, jäljempänä ’30 päivän syyskuuta 2008 tarjous’, ja se oli arvoltaan [...]. [...] on pääomasijoitusmarkkinoilla toimiva sijoitusrahasto, jonka omistajalla (yksityishenkilöllä) on 100 prosentin sijoitus myös [...]:ssa (26). Syyskuun 30 päivän 2008 tarjous koski velatonta yritystä, ja sen ehtona oli, että vuoden 2009 taloudellinen tulos (erityisesti nettotulos ja käyttökate) ovat samanlaiset kuin vuonna 2008. Erityisesti käyttökatteen piti olla vähintään [...] ja vuoden 2009 nettotuloksen vähintään [...]. Lisäksi edellytettiin 5 prosentin kasvua liikevaihdossa. Rahoituskriisin vuoksi PZL Wrocławin tulot kuitenkin vähenivät noin 35 prosenttia, eikä tarjouksessa asetettuja viitearvoja saavutettu. Vuoden 2009 ensimmäiseen neljännekseen tultaessa PZL Hydral oli jo täysin varma siitä, ettei taloudellinen tulos täyttäisi [...]:n tarjouksessa määritettyä kynnystä. Lisäksi puolustusministeriön tilausten vähentyminen vahvistui vuoden 2009 alussa, ja sillä oli merkittävä vaikutus yrityksen kannattavuuteen kyseisenä vuonna. [...]:n kanssa ei ole oltu yhteydessä tämän jälkeen. |
| --- | --- |

(94)

Syyskuun 30 päivänä 2008 [...] jätti alustavan, ei-sitovan tarjouksen PZL Wrocławin koko osakekannan ostosta, jäljempänä ’30 päivän syyskuuta 2008 tarjous’, ja se oli arvoltaan [...]. [...] on pääomasijoitusmarkkinoilla toimiva sijoitusrahasto, jonka omistajalla (yksityishenkilöllä) on 100 prosentin sijoitus myös [...]:ssa (26). Syyskuun 30 päivän 2008 tarjous koski velatonta yritystä, ja sen ehtona oli, että vuoden 2009 taloudellinen tulos (erityisesti nettotulos ja käyttökate) ovat samanlaiset kuin vuonna 2008. Erityisesti käyttökatteen piti olla vähintään [...] ja vuoden 2009 nettotuloksen vähintään [...]. Lisäksi edellytettiin 5 prosentin kasvua liikevaihdossa. Rahoituskriisin vuoksi PZL Wrocławin tulot kuitenkin vähenivät noin 35 prosenttia, eikä tarjouksessa asetettuja viitearvoja saavutettu. Vuoden 2009 ensimmäiseen neljännekseen tultaessa PZL Hydral oli jo täysin varma siitä, ettei taloudellinen tulos täyttäisi [...]:n tarjouksessa määritettyä kynnystä. Lisäksi puolustusministeriön tilausten vähentyminen vahvistui vuoden 2009 alussa, ja sillä oli merkittävä vaikutus yrityksen kannattavuuteen kyseisenä vuonna. [...]:n kanssa ei ole oltu yhteydessä tämän jälkeen.

| (95) | [...], [...] yritys, joka kuuluu maailman suurimpiin teknisesti kehittyneiden (liikenne-, paikallis-, liike- ja sotilaslentokoneisiin tarkoitettujen) ilmailutuotteiden ja teollisuustuotteiden toimittajiin ja jonka liikevaihto oli vuonna 2009 [...], aloitti PZL Wrocławin osakkeiden ostoon tähtäävät neuvottelut vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä. |
| --- | --- |

(95)

[...], [...] yritys, joka kuuluu maailman suurimpiin teknisesti kehittyneiden (liikenne-, paikallis-, liike- ja sotilaslentokoneisiin tarkoitettujen) ilmailutuotteiden ja teollisuustuotteiden toimittajiin ja jonka liikevaihto oli vuonna 2009 [...], aloitti PZL Wrocławin osakkeiden ostoon tähtäävät neuvottelut vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä.

| (96) | Yritys suoritti due diligence -tutkimuksen 20 päivän huhtikuuta 2009 ja 12 päivän toukokuuta 2009 välisenä aikana. Tutkimuksen perusteella se allekirjoitti 20 päivänä elokuuta 2009 IDA:n kanssa aiesopimuksen PZL Wrocławin osakkeiden ostamisesta [...]:n hintaan. Sopimuksessa luonnosteltiin suunnitellun kaupan yleiset linjat. IDA sitoutui varmistamaan, että PZL Wrocławin omaisuuteen ei kohdistunut PZL Hydralin julkisista velkojista johtuvia rasituksia. Aiesopimuksessa oletettiin, että IDA ostaisi itse koko PZL Wrocławin osakekannan ja myisi osakkeet tämän jälkeen sijoittajalle. Sijoittaja sitoutui toteuttamaan kaupan jälkeen oman yksityiskohtaisen investointisuunnitelmansa, jonka arvo oli [...] kauppahinnan lisäksi. IDA, PZL Hydral ja [...] allekirjoittivat puitesopimuksen 18 päivänä joulukuuta 2009. Sopimuksen liite 2, jossa määritellään velan osittaista muuntamista osakkeiksi ja vuosien 2007 ja 2008 luottojen osittaista kuolettamista ja osittaista takaisinmaksua koskevat säännöt, saatiin valmiiksi 12 päivänä maaliskuuta 2010. |
| --- | --- |

(96)

Yritys suoritti due diligence -tutkimuksen 20 päivän huhtikuuta 2009 ja 12 päivän toukokuuta 2009 välisenä aikana. Tutkimuksen perusteella se allekirjoitti 20 päivänä elokuuta 2009 IDA:n kanssa aiesopimuksen PZL Wrocławin osakkeiden ostamisesta [...]:n hintaan. Sopimuksessa luonnosteltiin suunnitellun kaupan yleiset linjat. IDA sitoutui varmistamaan, että PZL Wrocławin omaisuuteen ei kohdistunut PZL Hydralin julkisista velkojista johtuvia rasituksia. Aiesopimuksessa oletettiin, että IDA ostaisi itse koko PZL Wrocławin osakekannan ja myisi osakkeet tämän jälkeen sijoittajalle. Sijoittaja sitoutui toteuttamaan kaupan jälkeen oman yksityiskohtaisen investointisuunnitelmansa, jonka arvo oli [...] kauppahinnan lisäksi. IDA, PZL Hydral ja [...] allekirjoittivat puitesopimuksen 18 päivänä joulukuuta 2009. Sopimuksen liite 2, jossa määritellään velan osittaista muuntamista osakkeiksi ja vuosien 2007 ja 2008 luottojen osittaista kuolettamista ja osittaista takaisinmaksua koskevat säännöt, saatiin valmiiksi 12 päivänä maaliskuuta 2010.

| (97) | Puolan viranomaiset vahvistivat, ettei myynnille ollut asetettu ehtoja, varsinkaan työpaikkojen säilymisestä. Puolan viranomaiset ilmoittivat lisäksi komissiolle, että sijoittaja oli vapaa päättämään kanssakäymisestään puolustusministeriön kanssa. |
| --- | --- |

(97)

Puolan viranomaiset vahvistivat, ettei myynnille ollut asetettu ehtoja, varsinkaan työpaikkojen säilymisestä. Puolan viranomaiset ilmoittivat lisäksi komissiolle, että sijoittaja oli vapaa päättämään kanssakäymisestään puolustusministeriön kanssa.

| (98) | Yksityiskohtainen kuvaus [...]:n kanssa käydyistä neuvotteluista on VI luvussa. |
| --- | --- |

(98)

Yksityiskohtainen kuvaus [...]:n kanssa käydyistä neuvotteluista on VI luvussa.

II.6.   Puolan viranomaisten oikeudellinen arvio suunnitelmasta

| (99) | Puolan viranomaiset ilmoittivat, että rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset olisivat 262,2 miljoonaa Puolan zlotya ja jakautuisivat seuraavasti: julkisen velan rakenteen uudelleenjärjestely 234 miljoonaa Puolan zlotya, muu rahoituksen uudelleenjärjestely 11,5 miljoonaa Puolan zlotya, investoinnit 11 miljoonaa Puolan zlotya, omaisuuden uudelleenjärjestely 5,6 miljoonaa Puolan zlotya ja työvoiman uudelleenjärjestely 0,3 miljoonaa Puolan zlotya. |
| --- | --- |

(99)

Puolan viranomaiset ilmoittivat, että rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset olisivat 262,2 miljoonaa Puolan zlotya ja jakautuisivat seuraavasti: julkisen velan rakenteen uudelleenjärjestely 234 miljoonaa Puolan zlotya, muu rahoituksen uudelleenjärjestely 11,5 miljoonaa Puolan zlotya, investoinnit 11 miljoonaa Puolan zlotya, omaisuuden uudelleenjärjestely 5,6 miljoonaa Puolan zlotya ja työvoiman uudelleenjärjestely 0,3 miljoonaa Puolan zlotya.

| (100) | Puolan viranomaisten mukaan PZL Hydralin rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset rahoitettaisiin 130,5 miljoonan Puolan zlotyn valtiontuella ja 132 miljoonan Puolan zlotyn omalla osuudella. Suunnitelman mukaan oma rahoitusosuus on 50,3 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista. Oma rahoitusosuus sisältää tulot käyttöomaisuuden ja osakkeiden myynnistä sekä PZL Wrocławin tulevan sijoittajan antamat varat. |
| --- | --- |

(100)

Puolan viranomaisten mukaan PZL Hydralin rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset rahoitettaisiin 130,5 miljoonan Puolan zlotyn valtiontuella ja 132 miljoonan Puolan zlotyn omalla osuudella. Suunnitelman mukaan oma rahoitusosuus on 50,3 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista. Oma rahoitusosuus sisältää tulot käyttöomaisuuden ja osakkeiden myynnistä sekä PZL Wrocławin tulevan sijoittajan antamat varat.

| (101) | Vastasuoritteina suunnitelmassa ehdotettiin tiettyjen tuotantovälineiden myyntiä, mikä pantiin osittain täytäntöön vuosien 2004 ja 2006 välisenä aikana ja johti kapasiteetin vähenemiseen. Suunnitelman mukaan koneiden ja laitteiden myynti pienentäisi yrityksen kapasiteettia kaikkiaan 380 000 käyttötuntia eli 42 prosenttia. Valtaosa suunnitellusta vähennyksestä (315 000 käyttötuntia) on jo toteutettu. Puolan viranomaiset esittivät, että kolmannes tästä vähennyksestä ei ollut elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta välttämätön vaan tähtäsi tuotannon leikkaamiseen teollisuushydrauliikan alalla, joka on heikosti tuottava segmentti ja jolla yritys oli päättänyt rajoittaa toimintaansa. |
| --- | --- |

(101)

Vastasuoritteina suunnitelmassa ehdotettiin tiettyjen tuotantovälineiden myyntiä, mikä pantiin osittain täytäntöön vuosien 2004 ja 2006 välisenä aikana ja johti kapasiteetin vähenemiseen. Suunnitelman mukaan koneiden ja laitteiden myynti pienentäisi yrityksen kapasiteettia kaikkiaan 380 000 käyttötuntia eli 42 prosenttia. Valtaosa suunnitellusta vähennyksestä (315 000 käyttötuntia) on jo toteutettu. Puolan viranomaiset esittivät, että kolmannes tästä vähennyksestä ei ollut elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta välttämätön vaan tähtäsi tuotannon leikkaamiseen teollisuushydrauliikan alalla, joka on heikosti tuottava segmentti ja jolla yritys oli päättänyt rajoittaa toimintaansa.

| (102) | Lisäksi suunnitelmassa todettiin, että suunniteltu vetäytyminen tietyistä (kannattaviksi väitetyistä) toiminnoista ja tuotantoon liittymättömän omaisuuden myynti olisi katsottava vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi tarkoitetuissa valtiontukea koskevissa suuntaviivoissa (27), jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’, tarkoitetuiksi vastasuoritteiksi. Lopuksi Puolan viranomaiset esittivät, että PZL Wrocławin yksityistäminen, jonka johdosta yrityksen kilpailijat voivat hankkia itselleen PZL Hydralin kapasiteettia, tietotaitoa ja markkinaosuuksia, olisi myös katsottava vastasuoritteeksi. |
| --- | --- |

(102)

Lisäksi suunnitelmassa todettiin, että suunniteltu vetäytyminen tietyistä (kannattaviksi väitetyistä) toiminnoista ja tuotantoon liittymättömän omaisuuden myynti olisi katsottava vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi tarkoitetuissa valtiontukea koskevissa suuntaviivoissa (27), jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’, tarkoitetuiksi vastasuoritteiksi. Lopuksi Puolan viranomaiset esittivät, että PZL Wrocławin yksityistäminen, jonka johdosta yrityksen kilpailijat voivat hankkia itselleen PZL Hydralin kapasiteettia, tietotaitoa ja markkinaosuuksia, olisi myös katsottava vastasuoritteeksi.

III.   KOMISSION ESITTÄMÄT EPÄILYT MUODOLLISTA TUTKINTAMENETTELYÄ ALOITETTAESSA JA LAAJENNETTAESSA

| (103) | Suunnitelma ilmoitettiin pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisena rakenneuudistusskenaariona. Siksi komissio perusti alustavan arvionsa sen käytössä tuossa vaiheessa olleisiin tietoihin. Näiden tietojen perusteella komissio ilmaisi seuraavat huolensa: |
| --- | --- |

(103)

Suunnitelma ilmoitettiin pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisena rakenneuudistusskenaariona. Siksi komissio perusti alustavan arvionsa sen käytössä tuossa vaiheessa olleisiin tietoihin. Näiden tietojen perusteella komissio ilmaisi seuraavat huolensa:

| (104) | Tarkastellessaan yrityksen tukikelpoisuutta pelastamis- ja rakenneuudistustuen osalta komissio ei ollut varma, etteikö PZL Hydral ollut saanut pelastamis- ja rakenneuudistustukea kymmenen edellisen vuoden aikana. |
| --- | --- |

(104)

Tarkastellessaan yrityksen tukikelpoisuutta pelastamis- ja rakenneuudistustuen osalta komissio ei ollut varma, etteikö PZL Hydral ollut saanut pelastamis- ja rakenneuudistustukea kymmenen edellisen vuoden aikana.

| (105) | Erityisesti komissio ihmetteli, eikö julkisten velkojen pakkotäytäntöönpanosta luopuminen tai myöhässä tapahtunut pakkotäytäntöönpano olisi katsottava valtiontueksi. Komissio huomautti, että jos sosiaaliturvamaksuja kantava julkinen elin sietää tällaisten maksujen laiminlyöntiä tai myöhästymisiä pitkään, sosiaaliturvajärjestelmän tavanomaiseen soveltamiseen liittyvän maksutaakan kevenemisestä on yritykselle epäilemättä etua (28). Vaikka komissio myönsikin, että julkiset velkojat olivat ryhtyneet joihinkin pakkotäytäntöönpanotoimiin, se epäili, olivatko ne riittäviä ja, jos ne oli toteutettu myöhäisessä vaiheessa, olivatko ne tehokkaita, varsinkin suhteessa julkisten velkojien hallussa olevaan, mahdollisesti realisoitavaan vakuuteen nähden. Tämän vuoksi komissio epäili menettelyn tässä vaiheessa, oliko julkisten velkojien käyttäytyminen samanlaista kuin yksityisillä velkojilla samoissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

(105)

Erityisesti komissio ihmetteli, eikö julkisten velkojen pakkotäytäntöönpanosta luopuminen tai myöhässä tapahtunut pakkotäytäntöönpano olisi katsottava valtiontueksi. Komissio huomautti, että jos sosiaaliturvamaksuja kantava julkinen elin sietää tällaisten maksujen laiminlyöntiä tai myöhästymisiä pitkään, sosiaaliturvajärjestelmän tavanomaiseen soveltamiseen liittyvän maksutaakan kevenemisestä on yritykselle epäilemättä etua (28). Vaikka komissio myönsikin, että julkiset velkojat olivat ryhtyneet joihinkin pakkotäytäntöönpanotoimiin, se epäili, olivatko ne riittäviä ja, jos ne oli toteutettu myöhäisessä vaiheessa, olivatko ne tehokkaita, varsinkin suhteessa julkisten velkojien hallussa olevaan, mahdollisesti realisoitavaan vakuuteen nähden. Tämän vuoksi komissio epäili menettelyn tässä vaiheessa, oliko julkisten velkojien käyttäytyminen samanlaista kuin yksityisillä velkojilla samoissa olosuhteissa.

| (106) | Komissio ilmaisi epäilyksensä myös muista toimenpiteistä, joihin Puolan viranomaisten ilmoituksen mukaan ei sisältynyt valtiontukea. |
| --- | --- |

(106)

Komissio ilmaisi epäilyksensä myös muista toimenpiteistä, joihin Puolan viranomaisten ilmoituksen mukaan ei sisältynyt valtiontukea.

| (107) | Komissio ei ollut varma, olivatko osittainen julkisen velan takaisinmaksu ja osittainen kuoletus, joihin Puolan viranomaisten mukaan ei sisältynyt valtiontukea, yksityistä velkojaa koskevan säännön mukaiset. |
| --- | --- |

(107)

Komissio ei ollut varma, olivatko osittainen julkisen velan takaisinmaksu ja osittainen kuoletus, joihin Puolan viranomaisten mukaan ei sisältynyt valtiontukea, yksityistä velkojaa koskevan säännön mukaiset.

| (108) | Komissio ilmoitti niin ikään epäilyksistään, jotka koskivat suunnitelman yhteensopivuutta sisämarkkinoille pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 31 kohdan ja sitä seuraavien kohtien valossa. |
| --- | --- |

(108)

Komissio ilmoitti niin ikään epäilyksistään, jotka koskivat suunnitelman yhteensopivuutta sisämarkkinoille pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 31 kohdan ja sitä seuraavien kohtien valossa.

| (109) | Komissio epäili, oliko ehdotettu maksuosuus todellinen ja tosiasiallinen eli oliko suunnitelma pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 43–45 kohdan mukainen. Komissio epäili, voitiinko PZL Wrocławin myynnistä suunnitellut tulot katsoa omaksi rakenneuudistusosuudeksi, vaikka ne olisivat toteutuneetkin. Kuten edellä on todettu, PZL Wrocław perustettiin vuoden 2004 lopulla. Suunnitelman mukaisesti tuotanto-omaisuus oli tarkoitus siirtää ja yksityistämisprosessi tarkoitus käynnistää jo vuonna 2007. Mahdollisten sijoittajien alkuperäisiä tarjouksia odoteltiin vuoden 2007 viimeiseen neljännekseen mennessä, jolloin alustava myyntisopimus oli tarkoitus viimeistellä neuvottelujen jälkeen vuoden 2008 ensimmäisellä puoliskolla. Kun komissio teki päätöksensä menettelyn aloittamisesta, sille ei kuitenkaan ollut ilmoitettu minkäänlaisesta mahdollisten sijoittajien kiinnostuksesta PZL Wrocławin ostoon. |
| --- | --- |

(109)

Komissio epäili, oliko ehdotettu maksuosuus todellinen ja tosiasiallinen eli oliko suunnitelma pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 43–45 kohdan mukainen. Komissio epäili, voitiinko PZL Wrocławin myynnistä suunnitellut tulot katsoa omaksi rakenneuudistusosuudeksi, vaikka ne olisivat toteutuneetkin. Kuten edellä on todettu, PZL Wrocław perustettiin vuoden 2004 lopulla. Suunnitelman mukaisesti tuotanto-omaisuus oli tarkoitus siirtää ja yksityistämisprosessi tarkoitus käynnistää jo vuonna 2007. Mahdollisten sijoittajien alkuperäisiä tarjouksia odoteltiin vuoden 2007 viimeiseen neljännekseen mennessä, jolloin alustava myyntisopimus oli tarkoitus viimeistellä neuvottelujen jälkeen vuoden 2008 ensimmäisellä puoliskolla. Kun komissio teki päätöksensä menettelyn aloittamisesta, sille ei kuitenkaan ollut ilmoitettu minkäänlaisesta mahdollisten sijoittajien kiinnostuksesta PZL Wrocławin ostoon.

| (110) | Komissio ilmaisi epäilyksensä myös siitä, palauttaisiko suunnitelma pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 34–37 kohdan mukaisen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Komissio huomautti, että suunnitellussa rakenneuudistuksessa keskityttäisiin rahoituksen uudelleenjärjestelyyn: noin 90 prosenttia kaikista rakenneuudistuskustannuksista oli tarkoitettu maksamattoman julkisen velan hoitamiseen. Tämän perusteella muut rakenneuudistustoimenpiteet jäisivät varsin rajallisiksi. Komissio pani merkille myös sen, kuten edellä todetaan, että menettelyn aloittamispäätöksen tekoaikoihin sille ei ollut ilmoitettu mahdollisten sijoittajien kiinnostuksesta. Puola ilmoitti myös, että yrityksen yksityistämisen jälkeen saatettaisiin tarvita täydentäviä rakenneuudistustoimia, mikä herätti uusia epäilyksiä suunnitelman toteuttamiskelpoisuudesta. |
| --- | --- |

(110)

Komissio ilmaisi epäilyksensä myös siitä, palauttaisiko suunnitelma pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 34–37 kohdan mukaisen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Komissio huomautti, että suunnitellussa rakenneuudistuksessa keskityttäisiin rahoituksen uudelleenjärjestelyyn: noin 90 prosenttia kaikista rakenneuudistuskustannuksista oli tarkoitettu maksamattoman julkisen velan hoitamiseen. Tämän perusteella muut rakenneuudistustoimenpiteet jäisivät varsin rajallisiksi. Komissio pani merkille myös sen, kuten edellä todetaan, että menettelyn aloittamispäätöksen tekoaikoihin sille ei ollut ilmoitettu mahdollisten sijoittajien kiinnostuksesta. Puola ilmoitti myös, että yrityksen yksityistämisen jälkeen saatettaisiin tarvita täydentäviä rakenneuudistustoimia, mikä herätti uusia epäilyksiä suunnitelman toteuttamiskelpoisuudesta.

| (111) | Komissio totesi niin ikään, että se tarvitsee lisäselvityksiä siitä, ovatko ehdotetut vastasuoritteet pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 38–42 kohdan mukaiset. Puolan viranomaiset väittivät ilmoituksessaan, että vähintään kolmannes kapasiteetin leikkauksesta oli tarkoitettu supistamaan kapasiteettia heikosti kannattavalla teollisuushydrauliikan segmentillä. Käytössään olevien tietojen perusteella komissio epäili, oliko yrityksen toteuttama tai suunnittelema tuotantokapasiteetin leikkaus riittävä. Komissio pani merkille myös sen, että ainakin osa ehdotetuista toimista vaikutti välttämättömiltä pitkän aikavälin elinkelpoisuuden saavuttamiseksi. Komissio huomautti erityisesti, että tietyn tuotanto-omaisuuden aiemmin tapahtuneen myynnin erityisenä tarkoituksena näytti olleen elinkelpoisuuden palauttaminen. Vastaavasti suunniteltu kiinteistöjen myynti olisi ensisijaisesti rahoituslähde eikä kilpailun vääristymisen vastasuorite. |
| --- | --- |

(111)

Komissio totesi niin ikään, että se tarvitsee lisäselvityksiä siitä, ovatko ehdotetut vastasuoritteet pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 38–42 kohdan mukaiset. Puolan viranomaiset väittivät ilmoituksessaan, että vähintään kolmannes kapasiteetin leikkauksesta oli tarkoitettu supistamaan kapasiteettia heikosti kannattavalla teollisuushydrauliikan segmentillä. Käytössään olevien tietojen perusteella komissio epäili, oliko yrityksen toteuttama tai suunnittelema tuotantokapasiteetin leikkaus riittävä. Komissio pani merkille myös sen, että ainakin osa ehdotetuista toimista vaikutti välttämättömiltä pitkän aikavälin elinkelpoisuuden saavuttamiseksi. Komissio huomautti erityisesti, että tietyn tuotanto-omaisuuden aiemmin tapahtuneen myynnin erityisenä tarkoituksena näytti olleen elinkelpoisuuden palauttaminen. Vastaavasti suunniteltu kiinteistöjen myynti olisi ensisijaisesti rahoituslähde eikä kilpailun vääristymisen vastasuorite.

IV.   PUOLAN HUOMAUTUKSET MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISESTA

| (112) | Puolan viranomaiset toimittivat huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. Huomautukset liittyivät mahdollisuuteen soveltaa yksityisen velkojan testiä tässä raportoituun skenaarioon eli pääomasijoituksiin. |
| --- | --- |

(112)

Puolan viranomaiset toimittivat huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. Huomautukset liittyivät mahdollisuuteen soveltaa yksityisen velkojan testiä tässä raportoituun skenaarioon eli pääomasijoituksiin.

| (113) | Puolan viranomaiset totesivat, että ehdotetut alaskirjaukset olivat yksityisen velkojan säännön mukaisia, koska julkiset velkojat saisivat PZL Hydralin omaisuuden myynnin yhteydessä enemmän tuloa kuin yrityksen joutuessa konkurssiin. Puolan viranomaiset totesivat myös, että tämä näkemys perustui taloudelliseen ja rahoitukselliseen analyysiin ja että sitä kannattivat myös kyseiset julkiset velkojat. |
| --- | --- |

(113)

Puolan viranomaiset totesivat, että ehdotetut alaskirjaukset olivat yksityisen velkojan säännön mukaisia, koska julkiset velkojat saisivat PZL Hydralin omaisuuden myynnin yhteydessä enemmän tuloa kuin yrityksen joutuessa konkurssiin. Puolan viranomaiset totesivat myös, että tämä näkemys perustui taloudelliseen ja rahoitukselliseen analyysiin ja että sitä kannattivat myös kyseiset julkiset velkojat.

| (114) | Puolan viranomaiset esittivät, että suunnitellut pääomasijoitukset IDA:lta PZL Hydraliin eivät millään tavoin estäneet yksityisen velkojan säännön soveltamista, vaikka sijoitukset oli ilmoituksen mukaan tarkoitus varata julkisten velkojien saatavien takaisinmaksuun. |
| --- | --- |

(114)

Puolan viranomaiset esittivät, että suunnitellut pääomasijoitukset IDA:lta PZL Hydraliin eivät millään tavoin estäneet yksityisen velkojan säännön soveltamista, vaikka sijoitukset oli ilmoituksen mukaan tarkoitus varata julkisten velkojien saatavien takaisinmaksuun.

| (115) | Lisäksi Puolan viranomaiset esittivät, että PZL Wrocławin markkina-arvo oli tiiviisti sidoksissa siihen, että sen hallussa oli ilmailualan sertifikaatteja ja asekauppalupia ja että sillä oli ainutlaatuisen kokenutta ja pätevää työvoimaa. Konkurssin yhteydessä organisaatio olisi mahdotonta palauttaa sille tasolle, että ilmailun valvontavirastot voivat hyväksyä sen. |
| --- | --- |

(115)

Lisäksi Puolan viranomaiset esittivät, että PZL Wrocławin markkina-arvo oli tiiviisti sidoksissa siihen, että sen hallussa oli ilmailualan sertifikaatteja ja asekauppalupia ja että sillä oli ainutlaatuisen kokenutta ja pätevää työvoimaa. Konkurssin yhteydessä organisaatio olisi mahdotonta palauttaa sille tasolle, että ilmailun valvontavirastot voivat hyväksyä sen.

| (116) | Puolan viranomaiset arvioivat oman osuutensa suuruudeksi 130 miljoonaa Puolan zlotya eli 50 prosentiksi rakenneuudistuskustannuksista, vaikka julkisten velkojen pakkotäytäntöönpanosta luopuminen katsottaisiinkin valtiontueksi. Lisäksi Puolan viranomaiset huomauttivat, että omaisuuden myynti oli vireillä, joten kaikesta suunnitelmassa mainitusta omaisuudesta luovuttaisiin rakenneuudistuksen puitteissa. |
| --- | --- |

(116)

Puolan viranomaiset arvioivat oman osuutensa suuruudeksi 130 miljoonaa Puolan zlotya eli 50 prosentiksi rakenneuudistuskustannuksista, vaikka julkisten velkojen pakkotäytäntöönpanosta luopuminen katsottaisiinkin valtiontueksi. Lisäksi Puolan viranomaiset huomauttivat, että omaisuuden myynti oli vireillä, joten kaikesta suunnitelmassa mainitusta omaisuudesta luovuttaisiin rakenneuudistuksen puitteissa.

| (117) | Suunnitelman pitkän aikavälin toteuttamiskelpoisuuden osalta Puolan viranomaiset vakuuttivat, että rakenneuudistuksen tavoitteet oli pantu täytäntöön asianmukaisesti. Erityisesti tuotannon keskittäminen PZL Hydralin toimipaikan itäiseen osaan oli alentanut kiinteitä kustannuksia, kohentanut operationaalisesti tuotantoa ja lisännyt vapautuneen tilan vuokralle antamisesta saatavia tuloja. Lisäksi tuotanto ja myynti (ja 570 työntekijää) oli siirretty PZL Wrocławiin, joka oli tuolloin taloudellisesti kannattava (vuoden 2008 kymmenen ensimmäisen kuukauden tiedot). PZL Wrocławin nettotulokseksi vuoden 2008 lopulla arvioitiin noin 6 miljoonaa Puolan zlotya 50 miljoonan Puolan zlotyn liikevaihdolla. Puolan viranomaiset lisäsivät, että sen jälkeen kun yksityisen velkojan skenaariosta oli päästy sopimukseen vuoden 2007 viimeisellä neljänneksellä, sekä PZL Hydral että PZL Wrocław olivat maksaneet nykyiset velkansa julkisille velkojille määräaikana. |
| --- | --- |

(117)

Suunnitelman pitkän aikavälin toteuttamiskelpoisuuden osalta Puolan viranomaiset vakuuttivat, että rakenneuudistuksen tavoitteet oli pantu täytäntöön asianmukaisesti. Erityisesti tuotannon keskittäminen PZL Hydralin toimipaikan itäiseen osaan oli alentanut kiinteitä kustannuksia, kohentanut operationaalisesti tuotantoa ja lisännyt vapautuneen tilan vuokralle antamisesta saatavia tuloja. Lisäksi tuotanto ja myynti (ja 570 työntekijää) oli siirretty PZL Wrocławiin, joka oli tuolloin taloudellisesti kannattava (vuoden 2008 kymmenen ensimmäisen kuukauden tiedot). PZL Wrocławin nettotulokseksi vuoden 2008 lopulla arvioitiin noin 6 miljoonaa Puolan zlotya 50 miljoonan Puolan zlotyn liikevaihdolla. Puolan viranomaiset lisäsivät, että sen jälkeen kun yksityisen velkojan skenaariosta oli päästy sopimukseen vuoden 2007 viimeisellä neljänneksellä, sekä PZL Hydral että PZL Wrocław olivat maksaneet nykyiset velkansa julkisille velkojille määräaikana.

V.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (118) | Komissio ei vastaanottanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta. |
| --- | --- |

(118)

Komissio ei vastaanottanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta.

VI.   MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISPÄÄTÖKSEN JÄLKEISET TAPAHTUMAT – TARKISTETTU SUUNNITELMA

| (119) | Puolan viranomaiset katsovat, että [...]:n tarjoama kauppahinta PZL Wrocławin osakkeista vastaa tämän yrityksen markkina-arvoa. Puolan viranomaisten mukaan tarjottu hinta vastaa yrityksen taloudellista tilannetta, joka heikentyi vuonna 2009 rahoituskriisin ja Puolan asevoimien tilausten vähentymisen vuoksi. |
| --- | --- |

(119)

Puolan viranomaiset katsovat, että [...]:n tarjoama kauppahinta PZL Wrocławin osakkeista vastaa tämän yrityksen markkina-arvoa. Puolan viranomaisten mukaan tarjottu hinta vastaa yrityksen taloudellista tilannetta, joka heikentyi vuonna 2009 rahoituskriisin ja Puolan asevoimien tilausten vähentymisen vuoksi.

| (120) | Puolan viranomaiset huomauttivat myös, että hinta vastasi makrotaloudellisia olosuhteita. Pelkästään Varsovan pörssiä tarkasteltaessa havaitaan, että Warsaw Stock Exchange Index -indeksi (WIG) laski 36 prosenttia. Huhtikuusta 2008 ([...]:n vetäytyminen neuvotteluista) kesäkuuhun 2009 ulottuneella ajanjaksolla tuotantoprofiililtaan PZL Wrocławin kaltaisten pörssilistattujen ilmailualan yritysten markkina-asema heikkeni jyrkästi. [...]:n osakkeet, joihin [...] kuuluu, laskivat [...] prosenttia, [...]:n osakkeet [...] prosenttia ja [...]:n [...] prosenttia. |
| --- | --- |

(120)

Puolan viranomaiset huomauttivat myös, että hinta vastasi makrotaloudellisia olosuhteita. Pelkästään Varsovan pörssiä tarkasteltaessa havaitaan, että Warsaw Stock Exchange Index -indeksi (WIG) laski 36 prosenttia. Huhtikuusta 2008 ([...]:n vetäytyminen neuvotteluista) kesäkuuhun 2009 ulottuneella ajanjaksolla tuotantoprofiililtaan PZL Wrocławin kaltaisten pörssilistattujen ilmailualan yritysten markkina-asema heikkeni jyrkästi. [...]:n osakkeet, joihin [...] kuuluu, laskivat [...] prosenttia, [...]:n osakkeet [...] prosenttia ja [...]:n [...] prosenttia.

| (121) | [...] suoritti due diligence -tutkimuksen (katso johdanto-osan 96 kappale). Siinä vertailtiin 32 ilmailualan yrityksen [...] koskevia tietoja. Tämän jälkeen laskettiin keskimääräiset kertoimet, jotka määrittävät, miten nämä [...]. Kertoimia sovellettiin sitten [...]. Tuloksena oli [...]. |
| --- | --- |

(121)

[...] suoritti due diligence -tutkimuksen (katso johdanto-osan 96 kappale). Siinä vertailtiin 32 ilmailualan yrityksen [...] koskevia tietoja. Tämän jälkeen laskettiin keskimääräiset kertoimet, jotka määrittävät, miten nämä [...]. Kertoimia sovellettiin sitten [...]. Tuloksena oli [...].

| (122) | IDA:n kanssa sijoittajan arviosta käydyt keskustelut viittaavat kuitenkin siihen, että [...] on tässä vaiheessa erittäin riippuvainen yhdestä asiakkaasta, nimittäin Puolan asevoimista, jolta sen uskotaan saavan [...] prosenttia vuosiksi 2010–2013 suunnitelluista tuloistaan tulokseltaan epävarman uudistusohjelman aikana, ja konkurssimenettelyn aloittaminen on mahdollista, jollei PZL Wrocławin taloudellinen tilanne kohene vuonna 2010. |
| --- | --- |

(122)

IDA:n kanssa sijoittajan arviosta käydyt keskustelut viittaavat kuitenkin siihen, että [...] on tässä vaiheessa erittäin riippuvainen yhdestä asiakkaasta, nimittäin Puolan asevoimista, jolta sen uskotaan saavan [...] prosenttia vuosiksi 2010–2013 suunnitelluista tuloistaan tulokseltaan epävarman uudistusohjelman aikana, ja konkurssimenettelyn aloittaminen on mahdollista, jollei PZL Wrocławin taloudellinen tilanne kohene vuonna 2010.

| (123) | Tältä pohjalta sijoittaja esittää, että tarjotessaan PZL Wrocławin osakkeista [...] se käytännössä maksaa niistä ylihintaa. |
| --- | --- |

(123)

Tältä pohjalta sijoittaja esittää, että tarjotessaan PZL Wrocławin osakkeista [...] se käytännössä maksaa niistä ylihintaa.

| (124) | Kun sijoittajan tarjoama hinta oli tiedossa, IDA aloitti julkisten velkojien kanssa neuvottelut näiden saamisten osittaisesta takaisinmaksusta ja osittaisesta kuolettamisesta suunnitelmassa määritellyllä tavalla ja PZL Hydralin omaisuuden myynnistä saatavilla tuloilla ilman pääomasijoituksia. |
| --- | --- |

(124)

Kun sijoittajan tarjoama hinta oli tiedossa, IDA aloitti julkisten velkojien kanssa neuvottelut näiden saamisten osittaisesta takaisinmaksusta ja osittaisesta kuolettamisesta suunnitelmassa määritellyllä tavalla ja PZL Hydralin omaisuuden myynnistä saatavilla tuloilla ilman pääomasijoituksia.

| (125) | Tätä varten IDA tilasi Ernst&Youngilta tutkimuksen 15 päivänä tammikuuta 2010. Ernst&Young sai riippumattomana asiantuntijana tehtäväkseen verrata keskenään kahta skenaariota:






  — | PZL Hydralin ja sen tytäryhtiön PZL Wrocławin konkurssimenettely; |
| --- | --- | --- |

(125)

Tätä varten IDA tilasi Ernst&Youngilta tutkimuksen 15 päivänä tammikuuta 2010. Ernst&Young sai riippumattomana asiantuntijana tehtäväkseen verrata keskenään kahta skenaariota:

—

PZL Hydralin ja sen tytäryhtiön PZL Wrocławin konkurssimenettely;

| — | velkojen järjestely tuloilla, jotka saadaan PZL Wrocławin myynnistä [...]:lle [...]:n hintaan ja PZL Hydralin muun omaisuuden myynnistä. |
| --- | --- |

—

velkojen järjestely tuloilla, jotka saadaan PZL Wrocławin myynnistä [...]:lle [...]:n hintaan ja PZL Hydralin muun omaisuuden myynnistä.

| (126) | Ernst&Young arvioi tilannetta jokaisen yksittäisen julkisen velkojan osalta. Näitä olivat sosiaaliturvalaitos, Ala-Sleesian maakunnan verovirasto, Wrocław Psie Polen verovirasto, Wrocławin kaupunginvaltuusto, valtion vammaiskuntoutusrahasto, Ala-Sleesian maakuntavirasto ja valtiovarainministeriö. Selvitys ei koske IDA:a, koska se ei ole PZL Hydralin velkoja vaan yksinomaan osakkeenomistaja. |
| --- | --- |

(126)

Ernst&Young arvioi tilannetta jokaisen yksittäisen julkisen velkojan osalta. Näitä olivat sosiaaliturvalaitos, Ala-Sleesian maakunnan verovirasto, Wrocław Psie Polen verovirasto, Wrocławin kaupunginvaltuusto, valtion vammaiskuntoutusrahasto, Ala-Sleesian maakuntavirasto ja valtiovarainministeriö. Selvitys ei koske IDA:a, koska se ei ole PZL Hydralin velkoja vaan yksinomaan osakkeenomistaja.

| (127) | Ernst&Youngin tutkimus valmistui 24 päivänä helmikuuta 2010. Tutkimuksen pohjana oli konservatiivinen lähestymistapa: vain suoraan kummankin skenaarion mukaisesti takaisinsaatavat määrät selvitettiin. Selvityksessä ei huomioitu vaihtoehtoiskustannuksia (29), pitkän aikavälin tulosennusteita eikä inflaatiota. |
| --- | --- |

(127)

Ernst&Youngin tutkimus valmistui 24 päivänä helmikuuta 2010. Tutkimuksen pohjana oli konservatiivinen lähestymistapa: vain suoraan kummankin skenaarion mukaisesti takaisinsaatavat määrät selvitettiin. Selvityksessä ei huomioitu vaihtoehtoiskustannuksia (29), pitkän aikavälin tulosennusteita eikä inflaatiota.

| (128) | Yrityksen selvitystilaan johtavaa konkurssiskenaariota analysoitiin olettaen, että selvitys olisi kohtuullisen tuottoisa. Metodologian perustana käytettiin asianmukaisen yksityisen velkojan testin vaatimuksia oikeuskäytännön perusteella (Espanja vastaan komissio ja Hamsa vastaan komissio). Oikeuskäytännössä analysoidaan julkisen elimen käyttäytymistä verrattuna yksityiseen velkojaan, joka pyrkii saamaan omansa pois taloudellisiin vaikeuksiin joutuneelta velalliselta (30). Raportti rakentuu kunkin velkojan analyysiin, jossa otetaan huomioon erityisesti velallisen omaisuudesta koostuvat velkojan vakuudet ja se, missä määrin velkoja voi saada saatavansa takaisin velallisen joutuessa konkurssiin (31). |
| --- | --- |

(128)

Yrityksen selvitystilaan johtavaa konkurssiskenaariota analysoitiin olettaen, että selvitys olisi kohtuullisen tuottoisa. Metodologian perustana käytettiin asianmukaisen yksityisen velkojan testin vaatimuksia oikeuskäytännön perusteella (Espanja vastaan komissio ja Hamsa vastaan komissio). Oikeuskäytännössä analysoidaan julkisen elimen käyttäytymistä verrattuna yksityiseen velkojaan, joka pyrkii saamaan omansa pois taloudellisiin vaikeuksiin joutuneelta velalliselta (30). Raportti rakentuu kunkin velkojan analyysiin, jossa otetaan huomioon erityisesti velallisen omaisuudesta koostuvat velkojan vakuudet ja se, missä määrin velkoja voi saada saatavansa takaisin velallisen joutuessa konkurssiin (31).

| (129) | Omaisuuden konkurssiarvon määrittämiseksi Ernst&Youngin tutkimuksessa oletettiin, että kiinteän käyttöomaisuuden pikaisen myynnin myyntiarvo oli 50 prosenttia sen käyvästä arvosta. Käyvän arvon osalta Ernst&Young käytti kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 16:n Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet menetelmiä ja saatavissa olevia riippumattomien asiantuntijoiden arvioita. Mainittua 50 prosentin arvonalennusta perusteltiin puolalaisen konkurssimenettelyn heikolla tuotolla: omaisuuden myyntituotoilla saadaan keskimäärin 26,86 prosenttia omaisuuden käyvästä arvosta. |
| --- | --- |

(129)

Omaisuuden konkurssiarvon määrittämiseksi Ernst&Youngin tutkimuksessa oletettiin, että kiinteän käyttöomaisuuden pikaisen myynnin myyntiarvo oli 50 prosenttia sen käyvästä arvosta. Käyvän arvon osalta Ernst&Young käytti kansainvälisen tilinpäätösstandardin IAS 16:n Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet menetelmiä ja saatavissa olevia riippumattomien asiantuntijoiden arvioita. Mainittua 50 prosentin arvonalennusta perusteltiin puolalaisen konkurssimenettelyn heikolla tuotolla: omaisuuden myyntituotoilla saadaan keskimäärin 26,86 prosenttia omaisuuden käyvästä arvosta.

| (130) | Ernst&Youngin tutkimuksessa todetaan myös, että tuotot, joita julkiset velkojat voivat konkurssiskenaariossa olettaa saavansa, riippuvat vakuuksien keskinäisestä etuoikeusjärjestyksestä kiinnityksen kohteena olevassa omaisuudessa. Ernst&Youngin tutkimus tarjoaa tätä varten yleiskatsauksen PZL Hydralin eri omaisuuseriin kohdistuviin kiinnityksiin, näiden kiinnitysten arvoon ja velkojien etuoikeusjärjestykseen. |
| --- | --- |

(130)

Ernst&Youngin tutkimuksessa todetaan myös, että tuotot, joita julkiset velkojat voivat konkurssiskenaariossa olettaa saavansa, riippuvat vakuuksien keskinäisestä etuoikeusjärjestyksestä kiinnityksen kohteena olevassa omaisuudessa. Ernst&Youngin tutkimus tarjoaa tätä varten yleiskatsauksen PZL Hydralin eri omaisuuseriin kohdistuviin kiinnityksiin, näiden kiinnitysten arvoon ja velkojien etuoikeusjärjestykseen.

| (131) | Kahdessa edeltävässä kohdassa esitettyjen oletusten perusteella Ernst&Young katsoo, että kiinnitetystä omaisuudesta konkurssin yhteydessä takaisin saatava kokonaismäärä on 52,4 miljoonaa Puolan zlotya. Kolme julkista velkojaa (valtion vammaiskoulutusrahasto, Ala-Sleesian maakuntavirasto ja valtiovarainministeriö) eivät saa mitään, ja muut velkojat saavat seuraavat määrät: sosiaaliturvalaitos 44,8 miljoonaa Puolan zlotya, Ala-Sleesian maakunnan verovirasto 2,3 miljoonaa Puolan zlotya, Wrocław Psie Polen verovirasto 0,457 miljoonaa Puolan zlotya ja Wrocławin kaupunginvaltuusto 4,9 miljoonaa Puolan zlotya. |
| --- | --- |

(131)

Kahdessa edeltävässä kohdassa esitettyjen oletusten perusteella Ernst&Young katsoo, että kiinnitetystä omaisuudesta konkurssin yhteydessä takaisin saatava kokonaismäärä on 52,4 miljoonaa Puolan zlotya. Kolme julkista velkojaa (valtion vammaiskoulutusrahasto, Ala-Sleesian maakuntavirasto ja valtiovarainministeriö) eivät saa mitään, ja muut velkojat saavat seuraavat määrät: sosiaaliturvalaitos 44,8 miljoonaa Puolan zlotya, Ala-Sleesian maakunnan verovirasto 2,3 miljoonaa Puolan zlotya, Wrocław Psie Polen verovirasto 0,457 miljoonaa Puolan zlotya ja Wrocławin kaupunginvaltuusto 4,9 miljoonaa Puolan zlotya.

| (132) | Konkurssiskenaarion tuottojen todellista määrää on tämän jälkeen korjattava lisäämällä siihen PZL Hydralin muusta omaisuudesta saatava tuotto, suuruudeltaan 13,5 miljoonaa Puolan zlotya (32). Näin ollen konkurssimenettelystä saadaan 66 miljoonaa Puolan zlotya, kuten taulukosta 26 ilmenee. |
| --- | --- |

(132)

Konkurssiskenaarion tuottojen todellista määrää on tämän jälkeen korjattava lisäämällä siihen PZL Hydralin muusta omaisuudesta saatava tuotto, suuruudeltaan 13,5 miljoonaa Puolan zlotya (32). Näin ollen konkurssimenettelystä saadaan 66 miljoonaa Puolan zlotya, kuten taulukosta 26 ilmenee.

| (133) | Omaisuuden myyntiskenaariossa varaudutaan kaiken suunnitelmassa mainitun PZL Hydralin omaisuuden myyntiin yhteensä 122 323 202,31 Puolan zlotyn hintaan: Zakład Produkcji Hydrauliki ”Hydral” Sp. z o.o. [...], BBCenter-kiinteistö [...], pysäköintialue [...], Zakład Cieplowniczy ”Term-Hydral” Sp. z o.o. [...], voimalaitos (GSZ) [...], PZL Wrocław [...], valulaitos [...], vähemmistöosakkuudet [...] ja PZL Hydralin saatavien maksu [...].

  Taulukko 26


  Myyntiskenaarion ja konkurssiskenaarion vertailu PZL Hydralin näkökulmasta vuonna 2010 (Puolan zlotya) Ernst&Youngin tutkimuksen mukaan.









  Julkinen velkoja | Velan kokonaismäärä (33) | Tuotot konkurssiskenaariossa | Tuotot omaisuudenmyyntiskenaariossa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sosiaaliturvarahasto | 192 427 569,63 | 58 326 475,00 | 91 857 554,58 |
| Ala-Sleesian maakunnan verovirasto | 59 579 407,58 | 2 294 047,11 | 18 250 999,45 |
| Wrocław – Psie Polen verovirasto | 532 432,60 | 456 768,68 | 456 800,00 |
| Wrocławin kaupunginvaltuusto | 27 087 078,25 | 4 928 184,34 | 4 930 000,00 |
| Valtion vammaiskuntoutusrahasto | 12 884 457,46 | — | 5 007 169,46 |
| Ala-Sleesian maakuntavirasto | 1 320 678,82 | — | 1 320 678,82 |
| Valtiovarainministeriö | 24 050 232,71 | — | 500 000,00 |
| Yhteensä | 317 881 857,50 | 66 005 475,13 | 122 323 202,31 |

(133)

Omaisuuden myyntiskenaariossa varaudutaan kaiken suunnitelmassa mainitun PZL Hydralin omaisuuden myyntiin yhteensä 122 323 202,31 Puolan zlotyn hintaan: Zakład Produkcji Hydrauliki ”Hydral” Sp. z o.o. [...], BBCenter-kiinteistö [...], pysäköintialue [...], Zakład Cieplowniczy ”Term-Hydral” Sp. z o.o. [...], voimalaitos (GSZ) [...], PZL Wrocław [...], valulaitos [...], vähemmistöosakkuudet [...] ja PZL Hydralin saatavien maksu [...].

Taulukko 26

Myyntiskenaarion ja konkurssiskenaarion vertailu PZL Hydralin näkökulmasta vuonna 2010 (Puolan zlotya) Ernst&Youngin tutkimuksen mukaan.

Julkinen velkoja

Velan kokonaismäärä (33)

Tuotot konkurssiskenaariossa

Tuotot omaisuudenmyyntiskenaariossa

Sosiaaliturvarahasto

192 427 569,63

58 326 475,00

91 857 554,58

Ala-Sleesian maakunnan verovirasto

59 579 407,58

2 294 047,11

18 250 999,45

Wrocław – Psie Polen verovirasto

532 432,60

456 768,68

456 800,00

Wrocławin kaupunginvaltuusto

27 087 078,25

4 928 184,34

4 930 000,00

Valtion vammaiskuntoutusrahasto

12 884 457,46

—

5 007 169,46

Ala-Sleesian maakuntavirasto

1 320 678,82

—

1 320 678,82

Valtiovarainministeriö

24 050 232,71

—

500 000,00

Yhteensä

317 881 857,50

66 005 475,13

122 323 202,31

| (134) | Taulukosta 26 ilmenee, että Ernst&Youngin tutkimuksen mukaan sosiaaliturvalaitos saisi 47,7 prosenttia, Ala-Sleesian maakunnan verovirasto 30,6 prosenttia, Wrocław Psie Polen verovirasto 85,8 prosenttia ja Wrocławin kaupunginvaltuusto 18,2 prosenttia saatavistaan, Ala-Sleesian maakuntavirasto saisi koko saatavansa, valtion vammaiskoulutusrahasto 38,9 prosenttia saatavastaan ja valtionvarainministeriö 2,1 prosenttia saatavastaan. |
| --- | --- |

(134)

Taulukosta 26 ilmenee, että Ernst&Youngin tutkimuksen mukaan sosiaaliturvalaitos saisi 47,7 prosenttia, Ala-Sleesian maakunnan verovirasto 30,6 prosenttia, Wrocław Psie Polen verovirasto 85,8 prosenttia ja Wrocławin kaupunginvaltuusto 18,2 prosenttia saatavistaan, Ala-Sleesian maakuntavirasto saisi koko saatavansa, valtion vammaiskoulutusrahasto 38,9 prosenttia saatavastaan ja valtionvarainministeriö 2,1 prosenttia saatavastaan.

| (135) | Puolan laissa säädetään, että kun julkiset velkojat sopivat saataviensa järjestelystä osittaisten alaskirjausten avulla, saatavien korko lakkaa kertymästä ja peritään vain, jos järjestelyä ei panna täytäntöön. Näin tapahtuisi siis konkurssiskenaariossa. Tämän vuoksi taulukossa 26 esitetyissä saatavissa on mukana asianmukainen taannehtiva korko vuonna 2007 tehdyn sopimuksen päiväykseen saakka. Sopimuksessa olivat mukana kaikki julkiset velkojat lukuun ottamatta Ala-Sleesian maakunnan verovirastoa (jonka tietyille verosaataville kertyy edelleen korkoa) ja Ala-Sleesian maakuntavirastoa (jonka saataville kertyy edelleen korkoa) näiden saatavien oikeudellisen erityisluonteen vuoksi. |
| --- | --- |

(135)

Puolan laissa säädetään, että kun julkiset velkojat sopivat saataviensa järjestelystä osittaisten alaskirjausten avulla, saatavien korko lakkaa kertymästä ja peritään vain, jos järjestelyä ei panna täytäntöön. Näin tapahtuisi siis konkurssiskenaariossa. Tämän vuoksi taulukossa 26 esitetyissä saatavissa on mukana asianmukainen taannehtiva korko vuonna 2007 tehdyn sopimuksen päiväykseen saakka. Sopimuksessa olivat mukana kaikki julkiset velkojat lukuun ottamatta Ala-Sleesian maakunnan verovirastoa (jonka tietyille verosaataville kertyy edelleen korkoa) ja Ala-Sleesian maakuntavirastoa (jonka saataville kertyy edelleen korkoa) näiden saatavien oikeudellisen erityisluonteen vuoksi.

| (136) | On huomattava, että Wrocławin kaupunginvaltuuston, valtion vammaiskuntoutusrahaston ja Ala-Sleesian maakunnan veroviraston osalta tarkistetussa suunnitelmassa oli varauduttu julkisten velkojien takaisinmaksun osittaiseen lykkäämiseen. Tarkoituksena oli lyhentää näitä saatavia niin kauan, että PZL Hydralin omaisuus myydään, eli maksaa saatavat takaisin osittain. Sopimuksessa määritellään yksityiskohtaisesti erityisesti seuraavat:






  — | Wrocławin kaupunginvaltuustolle olevan 4,9 miljoonan Puolan zlotyn velan takaisinmaksua lykätään; |
| --- | --- | --- |

(136)

On huomattava, että Wrocławin kaupunginvaltuuston, valtion vammaiskuntoutusrahaston ja Ala-Sleesian maakunnan veroviraston osalta tarkistetussa suunnitelmassa oli varauduttu julkisten velkojien takaisinmaksun osittaiseen lykkäämiseen. Tarkoituksena oli lyhentää näitä saatavia niin kauan, että PZL Hydralin omaisuus myydään, eli maksaa saatavat takaisin osittain. Sopimuksessa määritellään yksityiskohtaisesti erityisesti seuraavat:

—

Wrocławin kaupunginvaltuustolle olevan 4,9 miljoonan Puolan zlotyn velan takaisinmaksua lykätään;

| — | valtion vammaiskuntoutusrahastolle olevan 5 miljoonan Puolan zlotyn velan takaisinmaksua lykätään; |
| --- | --- |

—

valtion vammaiskuntoutusrahastolle olevan 5 miljoonan Puolan zlotyn velan takaisinmaksua lykätään;

| — | 18,25 miljoonalla Puolan zlotylla maksetaan osin takaisin Ala-Sleesian maakunnan veroviraston saatava niin, että osan maksua lykätään, osa lyhennetään erissä (34) ja osa maksetaan takaisin maksupäivään saakka laskettuine korkoineen. |
| --- | --- |

—

18,25 miljoonalla Puolan zlotylla maksetaan osin takaisin Ala-Sleesian maakunnan veroviraston saatava niin, että osan maksua lykätään, osa lyhennetään erissä (34) ja osa maksetaan takaisin maksupäivään saakka laskettuine korkoineen.

| (137) | Tämän perusteella velkojat saisivat Ernst&Youngin tutkimuksen mukaan (katso taulukko 26) kaikkiaan 122 miljoonaa Puolan zlotya, jos PZL Wrocław ja muu PZL Hydralin omaisuus myytäisiin. Konkurssissa, jossa PZL Hydral selvitetään, velkojat saisivat vain 66 miljoonaa Puolan zlotya, ja velkojista kolme (valtiovarainministeriö, Ala-Sleesian maakuntavirasto ja valtion vammaiskuntoutusrahasto) jäisivät ilman maksua. |
| --- | --- |

(137)

Tämän perusteella velkojat saisivat Ernst&Youngin tutkimuksen mukaan (katso taulukko 26) kaikkiaan 122 miljoonaa Puolan zlotya, jos PZL Wrocław ja muu PZL Hydralin omaisuus myytäisiin. Konkurssissa, jossa PZL Hydral selvitetään, velkojat saisivat vain 66 miljoonaa Puolan zlotya, ja velkojista kolme (valtiovarainministeriö, Ala-Sleesian maakuntavirasto ja valtion vammaiskuntoutusrahasto) jäisivät ilman maksua.

| (138) | Myyntiskenaariossa julkiset velkojat joutuvat alaskirjaamaan kaikkiaan 195 miljoonan Puolan zlotyn julkiset saatavat. Tästä huolimatta kukin julkinen velkoja saa paremman korvauksen saatavilleen myyntiskenaariossa kuin konkurssiskenaariossa. Yhteensä julkiset velkojat saisivat 38,5 prosenttia saatavistaan. |
| --- | --- |

(138)

Myyntiskenaariossa julkiset velkojat joutuvat alaskirjaamaan kaikkiaan 195 miljoonan Puolan zlotyn julkiset saatavat. Tästä huolimatta kukin julkinen velkoja saa paremman korvauksen saatavilleen myyntiskenaariossa kuin konkurssiskenaariossa. Yhteensä julkiset velkojat saisivat 38,5 prosenttia saatavistaan.

| (139) | Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että Ernst&Youngin tutkimuksen tulosten perusteella julkiset velkojat suostuivat saataviensa osittaiseen takaisinmaksuun vuonna 2010. |
| --- | --- |

(139)

Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että Ernst&Youngin tutkimuksen tulosten perusteella julkiset velkojat suostuivat saataviensa osittaiseen takaisinmaksuun vuonna 2010.

| (140) | [...]:n kanssa käytyjen neuvottelujen yhteydessä IDA suostui siihen, että osa sen luotoista muunnettaisiin, osa maksettaisiin takaisin ja osasta niistä luovuttaisiin. Puitesopimuksen liitteessä 2 IDA aikoi muuntaa osan vuoden 2007 luoton pääomasta ja osan vuoden 2008 luoton pääomasta eli yhteensä [...] PZL Wrocławin osakepääomaksi ja rahaksi muunnettaviksi varoiksi ja luopua [...]:n koroista vuoden 2007 luoton osalta. Muunnon jälkeen PZL Wrocławin osakepääomaa oli tarkoitus alentaa osoittamalla tätä koskeva hakemus toimivaltaiselle tuomioistuimelle. |
| --- | --- |

(140)

[...]:n kanssa käytyjen neuvottelujen yhteydessä IDA suostui siihen, että osa sen luotoista muunnettaisiin, osa maksettaisiin takaisin ja osasta niistä luovuttaisiin. Puitesopimuksen liitteessä 2 IDA aikoi muuntaa osan vuoden 2007 luoton pääomasta ja osan vuoden 2008 luoton pääomasta eli yhteensä [...] PZL Wrocławin osakepääomaksi ja rahaksi muunnettaviksi varoiksi ja luopua [...]:n koroista vuoden 2007 luoton osalta. Muunnon jälkeen PZL Wrocławin osakepääomaa oli tarkoitus alentaa osoittamalla tätä koskeva hakemus toimivaltaiselle tuomioistuimelle.

| (141) | Puolan viranomaiset huomauttivat, että PZL Wrocławin taloudellinen tilanne heikentyi vasta vuonna 2009. Heikentymisen syynä oli taloudellinen taantuma, jota ei ollut voitu ennakoida ja joka johti Puolan asevoimien tilausten vähenemiseen lähes [...] prosentilla. Näin ollen IDA:n asema luotottajana heikkeni huomattavasti, samoin mahdollisuudet saataviensa takaisinmaksuun täysimääräisinä. |
| --- | --- |

(141)

Puolan viranomaiset huomauttivat, että PZL Wrocławin taloudellinen tilanne heikentyi vasta vuonna 2009. Heikentymisen syynä oli taloudellinen taantuma, jota ei ollut voitu ennakoida ja joka johti Puolan asevoimien tilausten vähenemiseen lähes [...] prosentilla. Näin ollen IDA:n asema luotottajana heikkeni huomattavasti, samoin mahdollisuudet saataviensa takaisinmaksuun täysimääräisinä.

| (142) | Puitesopimuksen liitteen 2 lausekkeista neuvoteltiin keskeisesti Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosan tulosten pohjalta. Täydennysosa laadittiin 24 päivänä helmikuuta 2010. Siinä analysoidaan kaksi skenaariota: PZL Wrocławin selvittämiseen johtava konkurssi ja PZL Wrocławin myynti sijoittajalle. Täydennysosassa keskitytään erityisesti siihen, mitä IDA saisi vakuudestaan konkurssiskenaariossa, ja verrataan määrää siihen, mitä IDA voisi olettaa saavansa, jos PZL Wrocław myytäisiin sijoittajalle. |
| --- | --- |

(142)

Puitesopimuksen liitteen 2 lausekkeista neuvoteltiin keskeisesti Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosan tulosten pohjalta. Täydennysosa laadittiin 24 päivänä helmikuuta 2010. Siinä analysoidaan kaksi skenaariota: PZL Wrocławin selvittämiseen johtava konkurssi ja PZL Wrocławin myynti sijoittajalle. Täydennysosassa keskitytään erityisesti siihen, mitä IDA saisi vakuudestaan konkurssiskenaariossa, ja verrataan määrää siihen, mitä IDA voisi olettaa saavansa, jos PZL Wrocław myytäisiin sijoittajalle.

| (143) | Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa huomautetaan, että PZL Wrocławin omaisuutta rasittavat pantit ja kiinnitykset. PZL Wrocławin koko omaisuuden kirjanpitoarvo 31 päivänä joulukuuta 2009 oli 52,5 miljoonaa Puolan zlotya, mistä vakuutena olevan omaisuuden määrä oli 21,3 miljoonaa Puolan zlotya ja muun, rasitteettoman omaisuuden määrä 31,2 miljoonaa Puolan zlotya. |
| --- | --- |

(143)

Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa huomautetaan, että PZL Wrocławin omaisuutta rasittavat pantit ja kiinnitykset. PZL Wrocławin koko omaisuuden kirjanpitoarvo 31 päivänä joulukuuta 2009 oli 52,5 miljoonaa Puolan zlotya, mistä vakuutena olevan omaisuuden määrä oli 21,3 miljoonaa Puolan zlotya ja muun, rasitteettoman omaisuuden määrä 31,2 miljoonaa Puolan zlotya.

| (144) | Koska rasitteettoman omaisuuden osuus on [...] prosenttia PZL Wrocławin omaisuuden arvosta, veroviranomaiset tekisivät siinä tapauksessa, ettei PZL Wrocławia myytäisi, verolain 112 ja 118 §:n (35) nojalla saataviensa pakkotäytäntöönpanoa varten veropäätöksen, jonka mukaan PZL Wrocław vastaa PZL Hydralin vuoden 2006 ja 2007 veroveloista. Tämä vahvistetaan 23 päivänä marraskuuta 2007 päivätyssä Ala-Sleesian maakunnan veroviraston kirjeessä. Siinä todetaan, että rakenneuudistuksen epäonnistuessa ryhdytään verolain 112 §:n mukaisiin pakkotäytäntöönpanotoimiin. |
| --- | --- |

(144)

Koska rasitteettoman omaisuuden osuus on [...] prosenttia PZL Wrocławin omaisuuden arvosta, veroviranomaiset tekisivät siinä tapauksessa, ettei PZL Wrocławia myytäisi, verolain 112 ja 118 §:n (35) nojalla saataviensa pakkotäytäntöönpanoa varten veropäätöksen, jonka mukaan PZL Wrocław vastaa PZL Hydralin vuoden 2006 ja 2007 veroveloista. Tämä vahvistetaan 23 päivänä marraskuuta 2007 päivätyssä Ala-Sleesian maakunnan veroviraston kirjeessä. Siinä todetaan, että rakenneuudistuksen epäonnistuessa ryhdytään verolain 112 §:n mukaisiin pakkotäytäntöönpanotoimiin.

| (145) | Koska PZL Wrocław omistaa PZL Hydralin tuotanto-omaisuuden (jonka se osti vuosina 2004–2007), päätös vaikuttaisi osaan PZL Hydralin julkisista veloista. Tällaisten menettelyjen vaikutuspiiriin kuuluvien saatavien arvo vastaisi PZL Hydralin vuosina 2006 ja 2007 kertyneitä julkisia saatavia ja olisi suuruudeltaan vähintään 64,4 miljoonaa Puolan zlotya (36). Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosan mukaan näiden saatavien arvo ylittäisi rasitteettoman omaisuuden kirjanpitoarvon. Toisaalta tämän omaisuuden kirjanpitoarvoa olisi arvioitava sen markkina-arvon perusteella, sillä se koostuu saamisista, käteisvaroista ja muista monetaarisista varoista. |
| --- | --- |

(145)

Koska PZL Wrocław omistaa PZL Hydralin tuotanto-omaisuuden (jonka se osti vuosina 2004–2007), päätös vaikuttaisi osaan PZL Hydralin julkisista veloista. Tällaisten menettelyjen vaikutuspiiriin kuuluvien saatavien arvo vastaisi PZL Hydralin vuosina 2006 ja 2007 kertyneitä julkisia saatavia ja olisi suuruudeltaan vähintään 64,4 miljoonaa Puolan zlotya (36). Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosan mukaan näiden saatavien arvo ylittäisi rasitteettoman omaisuuden kirjanpitoarvon. Toisaalta tämän omaisuuden kirjanpitoarvoa olisi arvioitava sen markkina-arvon perusteella, sillä se koostuu saamisista, käteisvaroista ja muista monetaarisista varoista.

| (146) | Mikäli PZL Wrocław menisi konkurssiin, ainoastaan kiinnitetty ja rekisteröityjen panttien rasittama omaisuus ohittaisi veroviranomaisten vaateet. PZL Wrocławin yksityisten velkojien vakuudettomia saatavia ei voitaisi maksaa PZL Wrocławin omaisuudesta. Koska kaikkien velkojien vaateita ei voitaisi maksaa konkurssipesän varoista, PZL Wrocławin osakkeiden arvo olisi konkurssin yhteydessä nolla. Vastaavasti, koska ainoastaan rekisteröityjen panttien ja kiinnitysten haltijoiden vaateet voitaisiin maksaa, tavanomaiset pantit olisivat arvottomia. |
| --- | --- |

(146)

Mikäli PZL Wrocław menisi konkurssiin, ainoastaan kiinnitetty ja rekisteröityjen panttien rasittama omaisuus ohittaisi veroviranomaisten vaateet. PZL Wrocławin yksityisten velkojien vakuudettomia saatavia ei voitaisi maksaa PZL Wrocławin omaisuudesta. Koska kaikkien velkojien vaateita ei voitaisi maksaa konkurssipesän varoista, PZL Wrocławin osakkeiden arvo olisi konkurssin yhteydessä nolla. Vastaavasti, koska ainoastaan rekisteröityjen panttien ja kiinnitysten haltijoiden vaateet voitaisiin maksaa, tavanomaiset pantit olisivat arvottomia.

| (147) | Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa analysoidaan tältä pohjalta PZL Wrocławin omaisuutta rasittavan IDA:n rekisteröidyn pantin arvoa. Koneiden rekisteröidyistä panteista koostuvan vakuuden arvo määritellään lähtien olettamasta, että pantatun omaisuuden arvo konkurssissa olisi 50 prosenttia omaisuuden nettokirjanpitoarvosta, koska sen käypä hinta ei ollut käytettävissä ja irtaimen käyttöomaisuuden arvo vaihtelee sovellettavan poisto-osuuden mukaan. Ernst&Youngin mukaan tämä arvo oli pikaisen myynnin yhteydessä tilastollisesti edustava, kun otetaan huomioon mahdollisuudet käyttää arvioinnin kohteena ollutta omaisuutta tiettyihin tarkoituksiin ja osana tiettyjä tuotantoprosesseja sekä vaihtoehtoisiin tarkoituksiin ja se, millaiset sopimukset omaisuuseriä koskevat. Ernst&Youngin tutkimuksessa huomautetaan, että kun myytäväksi tarkoitettu omaisuus on kovin erityislaatuista ja sitä käytetään tietylle ostajalle valmistettavaan tuotantoon, sen likvidaatioarvo voi olla erittäin heikko, enintään 30 prosenttia nettokirjanpitoarvosta. Esimerkiksi Autoglass Group SA, jonka taseen arvo oli 19,8 miljoonaa Puolan zlotya, myytiin konkurssimenettelyssä 6 miljoonalla Puolan zlotylla. Lisäksi PZL Wrocławin kyseiseen omaisuuteen, jota käytettiin rekisteröitynä panttina, sisältyi monia arvoltaan vähäisiä eriä. Esimerkiksi vuoden 2007 luoton vakuutena oli 1 709 erän luettelo, jonka arvo oli alentunut vuosien mittaan, sekä noin 1 400 erää, joiden arvo oli alle 3 500 Puolan zlotya. Näin ollen niistä tehtiin kertaluonteinen poisto. |
| --- | --- |

(147)

Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa analysoidaan tältä pohjalta PZL Wrocławin omaisuutta rasittavan IDA:n rekisteröidyn pantin arvoa. Koneiden rekisteröidyistä panteista koostuvan vakuuden arvo määritellään lähtien olettamasta, että pantatun omaisuuden arvo konkurssissa olisi 50 prosenttia omaisuuden nettokirjanpitoarvosta, koska sen käypä hinta ei ollut käytettävissä ja irtaimen käyttöomaisuuden arvo vaihtelee sovellettavan poisto-osuuden mukaan. Ernst&Youngin mukaan tämä arvo oli pikaisen myynnin yhteydessä tilastollisesti edustava, kun otetaan huomioon mahdollisuudet käyttää arvioinnin kohteena ollutta omaisuutta tiettyihin tarkoituksiin ja osana tiettyjä tuotantoprosesseja sekä vaihtoehtoisiin tarkoituksiin ja se, millaiset sopimukset omaisuuseriä koskevat. Ernst&Youngin tutkimuksessa huomautetaan, että kun myytäväksi tarkoitettu omaisuus on kovin erityislaatuista ja sitä käytetään tietylle ostajalle valmistettavaan tuotantoon, sen likvidaatioarvo voi olla erittäin heikko, enintään 30 prosenttia nettokirjanpitoarvosta. Esimerkiksi Autoglass Group SA, jonka taseen arvo oli 19,8 miljoonaa Puolan zlotya, myytiin konkurssimenettelyssä 6 miljoonalla Puolan zlotylla. Lisäksi PZL Wrocławin kyseiseen omaisuuteen, jota käytettiin rekisteröitynä panttina, sisältyi monia arvoltaan vähäisiä eriä. Esimerkiksi vuoden 2007 luoton vakuutena oli 1 709 erän luettelo, jonka arvo oli alentunut vuosien mittaan, sekä noin 1 400 erää, joiden arvo oli alle 3 500 Puolan zlotya. Näin ollen niistä tehtiin kertaluonteinen poisto.

| (148) | Pääraportin tavoin Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa jätettiin huomiotta inflaation vaikutus konkurssiskenaarion arviointiin PZL Wrocławin velkojien kannalta mahdollisesti pitkähkönkin konkurssimenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

(148)

Pääraportin tavoin Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa jätettiin huomiotta inflaation vaikutus konkurssiskenaarion arviointiin PZL Wrocławin velkojien kannalta mahdollisesti pitkähkönkin konkurssimenettelyn yhteydessä.

| (149) | Tämän tutkimuksen mukaan koneiden rekisteröitynä panttina toimivan omaisuuden nettokirjanpitoarvo oli 2 106 392,71 Puolan zlotya 31 päivänä tammikuuta 2010. Jos tätä kaavaa sovelletaan omaisuuden nettokirjanpitoarvoon, sen arvoksi (konkurssiin liittyvän) pikaisen myynnin yhteydessä arvioidaan 1 053 196,36 Puolan zlotya. |
| --- | --- |

(149)

Tämän tutkimuksen mukaan koneiden rekisteröitynä panttina toimivan omaisuuden nettokirjanpitoarvo oli 2 106 392,71 Puolan zlotya 31 päivänä tammikuuta 2010. Jos tätä kaavaa sovelletaan omaisuuden nettokirjanpitoarvoon, sen arvoksi (konkurssiin liittyvän) pikaisen myynnin yhteydessä arvioidaan 1 053 196,36 Puolan zlotya.

| (150) | Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa tehtävä päätelmä on, että IDA saa konkurssiskenaariossa 1 053 196,36 Puolan zlotya ja [> 1 053 196,36 Puolan zlotya] myyntiskenaariossa (kuten puitesopimuksen liitteessä 2 todetaan). |
| --- | --- |

(150)

Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa tehtävä päätelmä on, että IDA saa konkurssiskenaariossa 1 053 196,36 Puolan zlotya ja [> 1 053 196,36 Puolan zlotya] myyntiskenaariossa (kuten puitesopimuksen liitteessä 2 todetaan).

| (151) | Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että vuoden 2007 luoton rekisteröitynä panttina toimivan omaisuuden nettokirjanpitoarvo vuoden 2007 tarkastetussa tilinpäätöksessä oli 5 480 861,37 Puolan zlotya ja 31 päivänä tammikuuta 2010 päivätyssä tarkastetussa tilinpäätöksessä 818 967,55 Puolan zlotya. |
| --- | --- |

(151)

Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että vuoden 2007 luoton rekisteröitynä panttina toimivan omaisuuden nettokirjanpitoarvo vuoden 2007 tarkastetussa tilinpäätöksessä oli 5 480 861,37 Puolan zlotya ja 31 päivänä tammikuuta 2010 päivätyssä tarkastetussa tilinpäätöksessä 818 967,55 Puolan zlotya.

| (152) | Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että vuoden 2008 luoton rekisteröitynä panttina toimivan omaisuuden nettokirjanpitoarvo oli 1 päivänä helmikuuta 2008 päivätyn riippumattoman asiantuntijan raportin mukaan 2 763 000 Puolan zlotya. Tämän omaisuuden kirjanpitoarvo oli tarkastetun tilinpäätöksen mukaan 1 päivänä helmikuuta 2008 kaikkiaan 1 883 098,97 Puolan zlotya ja 31 päivänä tammikuuta 2010 puolestaan 1 287 425,16 Puolan zlotya. |
| --- | --- |

(152)

Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että vuoden 2008 luoton rekisteröitynä panttina toimivan omaisuuden nettokirjanpitoarvo oli 1 päivänä helmikuuta 2008 päivätyn riippumattoman asiantuntijan raportin mukaan 2 763 000 Puolan zlotya. Tämän omaisuuden kirjanpitoarvo oli tarkastetun tilinpäätöksen mukaan 1 päivänä helmikuuta 2008 kaikkiaan 1 883 098,97 Puolan zlotya ja 31 päivänä tammikuuta 2010 puolestaan 1 287 425,16 Puolan zlotya.

| (153) | Tämän perusteella Puolan viranomaiset luopuivat PZL Hydraliin suunnitellusta kahdesta pääomasijoituksesta sillä perusteella, että julkisten saatavien osittaisia alaskirjauksia ja osittaisia takaisinmaksuja ei katsota valtiontueksi yksityisen velkojan säännön perusteella. Puolan viranomaiset totesivat myös, että julkisten velkojien aiempi käyttäytyminen (vuosina 1998–2007) oli yksityisen velkojan säännön mukaista. Ne huomauttivat myös, että PZL Wrocławin myynti oli ollut avointa ja läpinäkyvää, ettei siihen ollut sisältynyt ehtoja ja että sijoittajan tarjoamaa hintaa voitaisiin pitää markkinahintana. Puolan viranomaiset esittivät, että niin vuoden 2007 kuin vuoden 2008 luottokin oli myönnetty markkinaehtoisesti. Ne myös vetäytyivät edellä kuvatusta vuoden 2007 luoton muuntamisesta osakkeiksi, mutta ehdottivat vuosien 2007 ja 2008 luottojen osittaista muuntoa ennen myyntiä perusteenaan, että tämä oli yksityisen velkojan säännön mukaista. |
| --- | --- |

(153)

Tämän perusteella Puolan viranomaiset luopuivat PZL Hydraliin suunnitellusta kahdesta pääomasijoituksesta sillä perusteella, että julkisten saatavien osittaisia alaskirjauksia ja osittaisia takaisinmaksuja ei katsota valtiontueksi yksityisen velkojan säännön perusteella. Puolan viranomaiset totesivat myös, että julkisten velkojien aiempi käyttäytyminen (vuosina 1998–2007) oli yksityisen velkojan säännön mukaista. Ne huomauttivat myös, että PZL Wrocławin myynti oli ollut avointa ja läpinäkyvää, ettei siihen ollut sisältynyt ehtoja ja että sijoittajan tarjoamaa hintaa voitaisiin pitää markkinahintana. Puolan viranomaiset esittivät, että niin vuoden 2007 kuin vuoden 2008 luottokin oli myönnetty markkinaehtoisesti. Ne myös vetäytyivät edellä kuvatusta vuoden 2007 luoton muuntamisesta osakkeiksi, mutta ehdottivat vuosien 2007 ja 2008 luottojen osittaista muuntoa ennen myyntiä perusteenaan, että tämä oli yksityisen velkojan säännön mukaista.

VII.   KOMISSION TOIMIVALTA

| (154) | Tietyt toimenpiteet, muun muassa PZL Hydralin julkisten saatavien pakkotäytäntöönpanosta luopuminen, alkoivat vuonna 1998 eli ennen Puolan liittymistä Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004. |
| --- | --- |

(154)

Tietyt toimenpiteet, muun muassa PZL Hydralin julkisten saatavien pakkotäytäntöönpanosta luopuminen, alkoivat vuonna 1998 eli ennen Puolan liittymistä Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004.

| (155) | Liittymissopimuksen mukaan uusissa jäsenvaltioissa ennen liittymistä täytäntöön pantuja tukitoimia, joita sovelletaan edelleen liittymisen jälkeenkin ja jotka sisältävät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea eivätkä ole voimassa olevaa tukea, pidetään uutena tukena SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa sovellettaessa. |
| --- | --- |

(155)

Liittymissopimuksen mukaan uusissa jäsenvaltioissa ennen liittymistä täytäntöön pantuja tukitoimia, joita sovelletaan edelleen liittymisen jälkeenkin ja jotka sisältävät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea eivätkä ole voimassa olevaa tukea, pidetään uutena tukena SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa sovellettaessa.

| (156) | Liittymissopimuksen liitteessä IV olevassa 3 kohdassa määritellään väliaikainen erityisjärjestely. Sitä käytetään oikeudellisena kehyksenä arvioitaessa tukijärjestelmiä ja yksittäisiä tukitoimenpiteitä, joita on pantu täytäntöön uudessa jäsenvaltiossa ennen EU:iin liittymistä ja joita sovelletaan liittymisen jälkeenkin. |
| --- | --- |

(156)

Liittymissopimuksen liitteessä IV olevassa 3 kohdassa määritellään väliaikainen erityisjärjestely. Sitä käytetään oikeudellisena kehyksenä arvioitaessa tukijärjestelmiä ja yksittäisiä tukitoimenpiteitä, joita on pantu täytäntöön uudessa jäsenvaltiossa ennen EU:iin liittymistä ja joita sovelletaan liittymisen jälkeenkin.

| (157) | Komissio ei voi tutkia tukitoimenpiteitä, jotka on pantu täytäntöön ennen liittymistä ja joita ei sovelleta liittymisen jälkeen, sen enempää erityisjärjestelyn kuin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelynkään mukaisesti. Toisaalta komissio arvioi vasta liittymisen jälkeen täytäntöön pannut toimenpiteet joko ilmoitettuna tukena tai sääntöjenvastaisena tukena SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(157)

Komissio ei voi tutkia tukitoimenpiteitä, jotka on pantu täytäntöön ennen liittymistä ja joita ei sovelleta liittymisen jälkeen, sen enempää erityisjärjestelyn kuin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelynkään mukaisesti. Toisaalta komissio arvioi vasta liittymisen jälkeen täytäntöön pannut toimenpiteet joko ilmoitettuna tukena tai sääntöjenvastaisena tukena SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

| (158) | Toimenpidettä sovelletaan liittymisen jälkeen, jos se on pantu täytäntöön ennen liittymistä mutta voi liittymisen jälkeenkin johtaa lisätuen myöntämiseen tai kasvattaa jo myönnetyn tuen määrää. Tällöin valtion osuuden tarkkaa määrää ei tiedetä toimenpiteen täytäntöönpanopäivänä eikä myöskään liittymispäivänä. |
| --- | --- |

(158)

Toimenpidettä sovelletaan liittymisen jälkeen, jos se on pantu täytäntöön ennen liittymistä mutta voi liittymisen jälkeenkin johtaa lisätuen myöntämiseen tai kasvattaa jo myönnetyn tuen määrää. Tällöin valtion osuuden tarkkaa määrää ei tiedetä toimenpiteen täytäntöönpanopäivänä eikä myöskään liittymispäivänä.

| (159) | Tarkasteltavana olevassa asiassa komissio panee merkille, että julkisten velkojien saatavien pakkotäytäntöönpanosta luopuminen alkoi vuonna 1998 ja jatkui liittymisen jälkeenkin. Komissio katsoo, että kaikkien 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen maksamatta olevien saatavien pakkotäytäntöönpanosta luopuminen kuuluu komission toimivaltaan kyseisestä päivästä lukien. |
| --- | --- |

(159)

Tarkasteltavana olevassa asiassa komissio panee merkille, että julkisten velkojien saatavien pakkotäytäntöönpanosta luopuminen alkoi vuonna 1998 ja jatkui liittymisen jälkeenkin. Komissio katsoo, että kaikkien 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen maksamatta olevien saatavien pakkotäytäntöönpanosta luopuminen kuuluu komission toimivaltaan kyseisestä päivästä lukien.

| (160) | Edellä sanotun perusteella 1 päivänä toukokuuta 2004 maksamatta olleiden julkisten saatavien pakkotäytäntöönpanosta luopuminen on liittymisen jälkeen sovellettava toimenpide ja kuuluu sen vuoksi komission toimivaltaan SEUT-sopimuksen 108 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(160)

Edellä sanotun perusteella 1 päivänä toukokuuta 2004 maksamatta olleiden julkisten saatavien pakkotäytäntöönpanosta luopuminen on liittymisen jälkeen sovellettava toimenpide ja kuuluu sen vuoksi komission toimivaltaan SEUT-sopimuksen 108 artiklan nojalla.

VIII.   ARVIOINTI

| (161) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(161)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (162) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut ehdot ovat kumulatiivisia, joten kaikkien ehtojen on täytyttävä yhtä aikaa, ennen kuin toimenpide katsotaan valtiontueksi. |
| --- | --- |

(162)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut ehdot ovat kumulatiivisia, joten kaikkien ehtojen on täytyttävä yhtä aikaa, ennen kuin toimenpide katsotaan valtiontueksi.

| (163) | Seuraavissa johdanto-osan kappaleissa komissio arvioi erikseen PZL Hydralille ja PZL Wrocławille mahdollisesti myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(163)

Seuraavissa johdanto-osan kappaleissa komissio arvioi erikseen PZL Hydralille ja PZL Wrocławille mahdollisesti myönnettyä valtiontukea.

| (164) | Komissio on todennut seuraavat PZL Hydralia koskevat toimenpiteet:






  — | suunniteltu mutta peruutettu pääomasijoitus PZL Hydraliin; |
| --- | --- | --- |

(164)

Komissio on todennut seuraavat PZL Hydralia koskevat toimenpiteet:

—

suunniteltu mutta peruutettu pääomasijoitus PZL Hydraliin;

| — | PZL Hydralin julkisten velkojen pakkotäytäntöönpano (1998–2007); |
| --- | --- |

—

PZL Hydralin julkisten velkojen pakkotäytäntöönpano (1998–2007);

| — | PZL Hydralin julkisten velkojen järjestely (2007–2010). |
| --- | --- |

—

PZL Hydralin julkisten velkojen järjestely (2007–2010).

| (165) | Komissio on todennut seuraavat PZL Wrocławia koskevat toimenpiteet:






  — | vuoden 2007 luotto; |
| --- | --- | --- |

(165)

Komissio on todennut seuraavat PZL Wrocławia koskevat toimenpiteet:

—

vuoden 2007 luotto;

| — | vuoden 2008 luotto; |
| --- | --- |

—

vuoden 2008 luotto;

| — | vuosien 2007 ja 2008 luottojen muunto osakkeiksi. |
| --- | --- |

—

vuosien 2007 ja 2008 luottojen muunto osakkeiksi.

| (166) | Komissio panee merkille, että Puolan viranomaiset kiistävät edellä mainittujen toimenpiteiden luokituksen valtionavuksi ja toteavat, että toimenpiteet ovat läpäisseet yksityisen velkojan testin (PZL Hydralia koskevien toimenpiteiden osalta ja PZL Wrocławin velan osakkeiksi muunnon osalta vuonna 2010) ja markkinasijoittajatestin (PZL Wrocławin vuosien 2007 ja 2008 luotot). |
| --- | --- |

(166)

Komissio panee merkille, että Puolan viranomaiset kiistävät edellä mainittujen toimenpiteiden luokituksen valtionavuksi ja toteavat, että toimenpiteet ovat läpäisseet yksityisen velkojan testin (PZL Hydralia koskevien toimenpiteiden osalta ja PZL Wrocławin velan osakkeiksi muunnon osalta vuonna 2010) ja markkinasijoittajatestin (PZL Wrocławin vuosien 2007 ja 2008 luotot).

VIII.1   Peruutetut pääomasijoitukset PZL Hydraliin

| (167) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (37), jäljempänä ’menettelyasetus’, 8 artiklan mukaan jäsenvaltio voi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen peruuttaa ilmoituksen hyvissä ajoin ennen kuin komissio on tehnyt päätöksen siitä, sisältääkö ilmoitettu toimenpide valtiontukea. Näissä tapauksissa komissio lopettaa muodollisen tutkintamenettelyn, koska se ei ole enää tarpeellinen. |
| --- | --- |

(167)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (37), jäljempänä ’menettelyasetus’, 8 artiklan mukaan jäsenvaltio voi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen peruuttaa ilmoituksen hyvissä ajoin ennen kuin komissio on tehnyt päätöksen siitä, sisältääkö ilmoitettu toimenpide valtiontukea. Näissä tapauksissa komissio lopettaa muodollisen tutkintamenettelyn, koska se ei ole enää tarpeellinen.

| (168) | Puolan viranomaiset peruuttivat kaksi ilmoitettua pääomasijoitusta (113 miljoonaa Puolan zlotya). Näin ollen komission näitä toimenpiteitä koskeva tutkinta ei ole enää tarpeellinen. |
| --- | --- |

(168)

Puolan viranomaiset peruuttivat kaksi ilmoitettua pääomasijoitusta (113 miljoonaa Puolan zlotya). Näin ollen komission näitä toimenpiteitä koskeva tutkinta ei ole enää tarpeellinen.

VIII.2   PZL Hydralin julkisten velkojen täytäntöönpanosta luopuminen (1998–2007)

| (169) | PZL Hydral on voinut saada valtiontukea, koska monet julkiset velkojat eivät ole pitkään aikaan ryhtyneet julkisten saatavien pakkotäytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(169)

PZL Hydral on voinut saada valtiontukea, koska monet julkiset velkojat eivät ole pitkään aikaan ryhtyneet julkisten saatavien pakkotäytäntöönpanoon.

| (170) | Komissio huomauttaa, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohta kattaa erilaiset tukitoimet, joilla alennetaan yrityksen tavanomaisia kustannuksia ja jotka, koska ne näin ollen eivät ole tukea sanan suppeassa merkityksessä, ovat luonteeltaan ja vaikutukseltaan samanlaisia. Oikeuskäytännössä tunnustetaan yleisesti, että jos sosiaaliturvamaksujen keräämisestä vastaava julkinen elin sietää sen, että yritys suorittaa nämä maksut myöhässä, se antaa tällaisesta toiminnasta hyötyvälle taloudellisissa vaikeuksissa olevalle yritykselle huomattavan taloudellisen edun alentamalla sen vastattavaksi sosiaaliturvajärjestelmän tavanomaisen soveltamisen mukaan kuuluvia kustannuksia, eikä etua voida kokonaan kumota sillä, että yrityksen on maksettava maksuista korkoa ja viivästyskorotuksia (38). Tämä päättely koskee soveltuvin osin muitakin julkisviranomaisten keräämiä maksuja, suorituksia ja veroja. |
| --- | --- |

(170)

Komissio huomauttaa, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohta kattaa erilaiset tukitoimet, joilla alennetaan yrityksen tavanomaisia kustannuksia ja jotka, koska ne näin ollen eivät ole tukea sanan suppeassa merkityksessä, ovat luonteeltaan ja vaikutukseltaan samanlaisia. Oikeuskäytännössä tunnustetaan yleisesti, että jos sosiaaliturvamaksujen keräämisestä vastaava julkinen elin sietää sen, että yritys suorittaa nämä maksut myöhässä, se antaa tällaisesta toiminnasta hyötyvälle taloudellisissa vaikeuksissa olevalle yritykselle huomattavan taloudellisen edun alentamalla sen vastattavaksi sosiaaliturvajärjestelmän tavanomaisen soveltamisen mukaan kuuluvia kustannuksia, eikä etua voida kokonaan kumota sillä, että yrityksen on maksettava maksuista korkoa ja viivästyskorotuksia (38). Tämä päättely koskee soveltuvin osin muitakin julkisviranomaisten keräämiä maksuja, suorituksia ja veroja.

| (171) | Tarkasteltavana olevassa asiassa maksujen keräämisestä vastaavat julkiset elimet eivät olleet perineet saataviaan PZL Hydralilta täysimääräisinä vuosina 1998–2007, kun julkiset velkojat hyväksyivät suunnitelman (katso johdanto-osan 60 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). |
| --- | --- |

(171)

Tarkasteltavana olevassa asiassa maksujen keräämisestä vastaavat julkiset elimet eivät olleet perineet saataviaan PZL Hydralilta täysimääräisinä vuosina 1998–2007, kun julkiset velkojat hyväksyivät suunnitelman (katso johdanto-osan 60 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

| (172) | Oikeuskäytännön mukaan määritettäessä, onko yritykselle annettu valtiontukea sillä perusteella, etteivät julkisviranomaiset ole panneet täytäntöön julkisia saatavia, on selvitettävä, olisiko yritys saanut vastaavia helpotuksia yksityiseltä velkojalta, jonka asema velalliseen nähden vastaisi kyseessä olevan elimen asemaa yritykseen nähden (39). |
| --- | --- |

(172)

Oikeuskäytännön mukaan määritettäessä, onko yritykselle annettu valtiontukea sillä perusteella, etteivät julkisviranomaiset ole panneet täytäntöön julkisia saatavia, on selvitettävä, olisiko yritys saanut vastaavia helpotuksia yksityiseltä velkojalta, jonka asema velalliseen nähden vastaisi kyseessä olevan elimen asemaa yritykseen nähden (39).

| (173) | Komissio huomauttaa, että arvioidakseen PZL Hydralin pitkän aikavälin taloudellista elinkelpoisuutta yrityksen silloisena omistajana ollut Puolan valtio, myöhemmin IDA, laati yksityistämisstrategian yksityisten konsulttien vuonna 1998 tekemän tutkimuksen perusteella ja alkoi etsiä sijoittajia (katso johdanto-osan 54 kappale). Yksityiset ja julkiset velkojat tukivat tätä lähestymistapaa ja osallistuivat siihen tiiviisti. |
| --- | --- |

(173)

Komissio huomauttaa, että arvioidakseen PZL Hydralin pitkän aikavälin taloudellista elinkelpoisuutta yrityksen silloisena omistajana ollut Puolan valtio, myöhemmin IDA, laati yksityistämisstrategian yksityisten konsulttien vuonna 1998 tekemän tutkimuksen perusteella ja alkoi etsiä sijoittajia (katso johdanto-osan 54 kappale). Yksityiset ja julkiset velkojat tukivat tätä lähestymistapaa ja osallistuivat siihen tiiviisti.

| (174) | Vuonna 2002 Puolan viranomaiset ryhtyivät neuvotteluihin [...]:n kanssa edelleen yksityisten ja julkisten velkojien tuella. Velkojille annettiin säännöllisesti tietoja edistymisestä (katso johdanto-osan 30 ja 56 kappale). |
| --- | --- |

(174)

Vuonna 2002 Puolan viranomaiset ryhtyivät neuvotteluihin [...]:n kanssa edelleen yksityisten ja julkisten velkojien tuella. Velkojille annettiin säännöllisesti tietoja edistymisestä (katso johdanto-osan 30 ja 56 kappale).

| (175) | Komissio huomauttaa, että niin yksityisten kuin julkistenkin velkojien mukaan PZL Hydralin ja erityisesti sen ilmailu- ja puolustusliiketoimintojen arvo ylitti yrityksen toiminnan jatkuvuuden huomioon ottaen reilusti sen omaisuuden arvon, erityisesti sotilassertifiointien ja asekauppalupien sekä inhimillisen pääoman ansiosta, ja tästä syystä ne sopivat, etteivät ne aloita konkurssimenettelyä PZL Hydralia vastaan. |
| --- | --- |

(175)

Komissio huomauttaa, että niin yksityisten kuin julkistenkin velkojien mukaan PZL Hydralin ja erityisesti sen ilmailu- ja puolustusliiketoimintojen arvo ylitti yrityksen toiminnan jatkuvuuden huomioon ottaen reilusti sen omaisuuden arvon, erityisesti sotilassertifiointien ja asekauppalupien sekä inhimillisen pääoman ansiosta, ja tästä syystä ne sopivat, etteivät ne aloita konkurssimenettelyä PZL Hydralia vastaan.

| (176) | Komissio huomauttaa erityisesti, että suurimmat yksityiset velkojat eli [...] -pankki ja [...] -pankki pidättyivät saataviensa pakkotäytäntöönpanosta, vaikka niillä oli hallussaan ensisijainen vakuus (katso johdanto-osan 32 ja 34 kappale), joka olisi voitu suoraan ottaa käyttöön pankin täytäntöönpanomääräyksellä ja realisoida suhteellisen helposti (katso johdanto-osan 28 kappale). |
| --- | --- |

(176)

Komissio huomauttaa erityisesti, että suurimmat yksityiset velkojat eli [...] -pankki ja [...] -pankki pidättyivät saataviensa pakkotäytäntöönpanosta, vaikka niillä oli hallussaan ensisijainen vakuus (katso johdanto-osan 32 ja 34 kappale), joka olisi voitu suoraan ottaa käyttöön pankin täytäntöönpanomääräyksellä ja realisoida suhteellisen helposti (katso johdanto-osan 28 kappale).

| (177) | Toisaalta julkiset velkojat ryhtyivät täytäntöönpanotoimiin tuomioistuimen täytäntöönpanijan välityksellä, ja vuoden 2007 loppuun mennessä ne olivat perineet yhteensä 28,76 miljoonaa Puolan zlotya (katso johdanto-osan 41 kappale). |
| --- | --- |

(177)

Toisaalta julkiset velkojat ryhtyivät täytäntöönpanotoimiin tuomioistuimen täytäntöönpanijan välityksellä, ja vuoden 2007 loppuun mennessä ne olivat perineet yhteensä 28,76 miljoonaa Puolan zlotya (katso johdanto-osan 41 kappale).

| (178) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että vuosina 1998–2007 PZL Hydral sai vastaavia helpotuksia kahdelta yksityiseltä velkojalta eli [...] -pankilta ja [...] -pankilta, jotka eivät olleet pelkästään samassa vaan jopa paremmassa asemassa velalliseen nähden kuin julkiset maksuja keräävät elimet. |
| --- | --- |

(178)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että vuosina 1998–2007 PZL Hydral sai vastaavia helpotuksia kahdelta yksityiseltä velkojalta eli [...] -pankilta ja [...] -pankilta, jotka eivät olleet pelkästään samassa vaan jopa paremmassa asemassa velalliseen nähden kuin julkiset maksuja keräävät elimet.

| (179) | Komissio katsoo myös, että niin yksityisten kuin julkistenkin velkojien päätös pidättyä konkurssimenettelyn aloittamisesta PZL Hydralia vastaan oli perusteltu, koska ilmailu- ja puolustusliiketoiminnan elinkelpoisuuden palauttamisen näkymät olivat hyvät sen jälkeen, kun velkarästit oli maksettu, kuten vuonna 1998 laaditussa strategiassa todetaan (katso johdanto-osan 54 kappale). |
| --- | --- |

(179)

Komissio katsoo myös, että niin yksityisten kuin julkistenkin velkojien päätös pidättyä konkurssimenettelyn aloittamisesta PZL Hydralia vastaan oli perusteltu, koska ilmailu- ja puolustusliiketoiminnan elinkelpoisuuden palauttamisen näkymät olivat hyvät sen jälkeen, kun velkarästit oli maksettu, kuten vuonna 1998 laaditussa strategiassa todetaan (katso johdanto-osan 54 kappale).

| (180) | Tämän vuoksi se, etteivät julkiset maksujen keräämisestä vastaavat elimet panneet täytäntöön niille vuosina 1998–2007 kertyneitä saatavia, ei anna PZL Hydralille etua, koska julkisviranomaiset toimivat samalla tavoin kuin yksityinen velkoja olisi toiminut. Näin ollen kyseessä ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki. |
| --- | --- |

(180)

Tämän vuoksi se, etteivät julkiset maksujen keräämisestä vastaavat elimet panneet täytäntöön niille vuosina 1998–2007 kertyneitä saatavia, ei anna PZL Hydralille etua, koska julkisviranomaiset toimivat samalla tavoin kuin yksityinen velkoja olisi toiminut. Näin ollen kyseessä ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki.

VIII.3   PZL Hydralin julkisten saatavien takaisinmaksu (2007–2010)

| (181) | Kun yksityistämisneuvottelut [...]:n kanssa olivat epäonnistuneet, PZL Hydralin suurimmat yksityiset velkojat eli [...] -pankki ja [...] -pankki järjestelivät saatavansa PZL Hydralilta. |
| --- | --- |

(181)

Kun yksityistämisneuvottelut [...]:n kanssa olivat epäonnistuneet, PZL Hydralin suurimmat yksityiset velkojat eli [...] -pankki ja [...] -pankki järjestelivät saatavansa PZL Hydralilta.

| (182) | Yksityisten velkojien saatavat järjesteltiin huhtikuussa 2003 ([...] -pankki) ja marraskuussa 2006 ([...] -pankki). Huolimatta laadukkaasta vakuudesta [...] -pankki hyväksyi PZL Hydralin 51,6 miljoonan velan järjestelyn 4 miljoonan Puolan zlotyn maksua vastaan, ja [...] -pankki hyväksyi PZL Hydralin 86,4 miljoonan velan järjestelyn 11,5 miljoonan Puolan zlotyn maksua vastaan (katso johdanto-osan 31 ja 33 kappale). |
| --- | --- |

(182)

Yksityisten velkojien saatavat järjesteltiin huhtikuussa 2003 ([...] -pankki) ja marraskuussa 2006 ([...] -pankki). Huolimatta laadukkaasta vakuudesta [...] -pankki hyväksyi PZL Hydralin 51,6 miljoonan velan järjestelyn 4 miljoonan Puolan zlotyn maksua vastaan, ja [...] -pankki hyväksyi PZL Hydralin 86,4 miljoonan velan järjestelyn 11,5 miljoonan Puolan zlotyn maksua vastaan (katso johdanto-osan 31 ja 33 kappale).

| (183) | Julkiset maksujen keräämisestä vastaavat elimet tekivät vuonna 2007 IDA:n ja PZL Hydralin kanssa luottojärjestelysopimuksen, joka sisällytettiin suunnitelmaan marraskuussa 2007. Sopimukseen sisältyi neljä keskeistä elementtiä:






  — | PZL Hydral maksaa kaikki tulevat verot, kulut ja maksut ajallaan; |
| --- | --- | --- |

(183)

Julkiset maksujen keräämisestä vastaavat elimet tekivät vuonna 2007 IDA:n ja PZL Hydralin kanssa luottojärjestelysopimuksen, joka sisällytettiin suunnitelmaan marraskuussa 2007. Sopimukseen sisältyi neljä keskeistä elementtiä:

—

PZL Hydral maksaa kaikki tulevat verot, kulut ja maksut ajallaan;

| — | PZL Hydral maksaa osan maksamattomista veloistaan lyhennyksinä ja loppuosan takaisinmaksua lykätään, kunnes PZL Hydral on myynyt tytäryhtiönsä ja omaisuutensa; |
| --- | --- |

—

PZL Hydral maksaa osan maksamattomista veloistaan lyhennyksinä ja loppuosan takaisinmaksua lykätään, kunnes PZL Hydral on myynyt tytäryhtiönsä ja omaisuutensa;

| — | PZL Hydralin on tarkoitus myydä kaikki tytäryhtiönsä ja koko omaisuutensa ja käyttää tuotot erääntyneiden velkojensa maksuun; |
| --- | --- |

—

PZL Hydralin on tarkoitus myydä kaikki tytäryhtiönsä ja koko omaisuutensa ja käyttää tuotot erääntyneiden velkojensa maksuun;

| — | PZL Hydralin ilmailu- ja puolustusliiketoiminta siirretään tytäryhtiöön PZL Wrocławiin, joka sittemmin yksityistetään, ja julkisten velkojien saatavat maksetaan tuotoista. Näin PZL Hydralista tulee toimimaton paperiyhtiö, joka puretaan. |
| --- | --- |

—

PZL Hydralin ilmailu- ja puolustusliiketoiminta siirretään tytäryhtiöön PZL Wrocławiin, joka sittemmin yksityistetään, ja julkisten velkojien saatavat maksetaan tuotoista. Näin PZL Hydralista tulee toimimaton paperiyhtiö, joka puretaan.

| (184) | Vuosien 2007–2010 kauppojen arvioitujen tulojen mukaisesti suunnitelmassa arvioitiin, että julkiset maksujen keräämisestä vastaavat elimet saisivat 120,8 miljoonaa Puolan zlotya (katso johdanto-osan 61 kappale). Jälkikäteen arvio osoittautui tarkaksi, koska vuonna 2010 vahvistettu määrä oli 122,3 miljoonaa Puolan zlotya (katso johdanto-osan 133 kappale). |
| --- | --- |

(184)

Vuosien 2007–2010 kauppojen arvioitujen tulojen mukaisesti suunnitelmassa arvioitiin, että julkiset maksujen keräämisestä vastaavat elimet saisivat 120,8 miljoonaa Puolan zlotya (katso johdanto-osan 61 kappale). Jälkikäteen arvio osoittautui tarkaksi, koska vuonna 2010 vahvistettu määrä oli 122,3 miljoonaa Puolan zlotya (katso johdanto-osan 133 kappale).

| (185) | Komissio huomauttaa, että suunnitelmassa mainittiin myös kaksi pääomasijoitusta PZL Hydraliin. Näiden tarkoituksena oli lisätä vanhojen velkojen järjestelyyn käytettävissä olevia varoja. Pääomasijoitusten sisällyttämiselle suunnitelmaan oli pyydettävä ennalta komission lupa. Kun suunnitelmasta päästiin yksimielisyyteen, julkisille velkojille oli näin ollen selvää, etteivät ne voineet pitää näiden täydentävien määrien sisällyttämistä suunnitelmaan varmana asiana. |
| --- | --- |

(185)

Komissio huomauttaa, että suunnitelmassa mainittiin myös kaksi pääomasijoitusta PZL Hydraliin. Näiden tarkoituksena oli lisätä vanhojen velkojen järjestelyyn käytettävissä olevia varoja. Pääomasijoitusten sisällyttämiselle suunnitelmaan oli pyydettävä ennalta komission lupa. Kun suunnitelmasta päästiin yksimielisyyteen, julkisille velkojille oli näin ollen selvää, etteivät ne voineet pitää näiden täydentävien määrien sisällyttämistä suunnitelmaan varmana asiana.

| (186) | Komissio huomauttaa lisäksi, ettei suunnitelmassa ole lopullista päätöstä siitä, miten tuotot jaetaan eri julkisten velkojien kesken. Jako oli tarkoitus tehdä tytäryhtiöiden ja omaisuuden myyntiprosessin jälkeen myynnin tosiasiallisen tuoton perusteella ja ottaen huomioon julkisten velkojien erilaiset vakuudet yrityksen omaisuuden muodossa. |
| --- | --- |

(186)

Komissio huomauttaa lisäksi, ettei suunnitelmassa ole lopullista päätöstä siitä, miten tuotot jaetaan eri julkisten velkojien kesken. Jako oli tarkoitus tehdä tytäryhtiöiden ja omaisuuden myyntiprosessin jälkeen myynnin tosiasiallisen tuoton perusteella ja ottaen huomioon julkisten velkojien erilaiset vakuudet yrityksen omaisuuden muodossa.

| (187) | Arvioituaan julkisten velkojien toimintaa vuodesta 2007 vuoteen 2010 komissio katsoo, että on arvioitava kahta eri päätöstä, jotka julkiset velkojat ovat tehneet: ensiksi vuoden 2007 päätöstä suostua suunnitelmaan ja toiseksi vuoden 2010 päätöstä hyväksyä tämän päätöksen taulukossa 26 esitetty lopullinen järjestely. |
| --- | --- |

(187)

Arvioituaan julkisten velkojien toimintaa vuodesta 2007 vuoteen 2010 komissio katsoo, että on arvioitava kahta eri päätöstä, jotka julkiset velkojat ovat tehneet: ensiksi vuoden 2007 päätöstä suostua suunnitelmaan ja toiseksi vuoden 2010 päätöstä hyväksyä tämän päätöksen taulukossa 26 esitetty lopullinen järjestely.

| (188) | Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan komission on tällaisissa tilanteissa sovellettava yksityisen velkojan sääntöä. Selvittäessään, onko julkisen elimen vaikeuksissa olevan yrityksen veloista myöntämä helpotus valtiontukea, komission on verrattava elintä yksityiseen velkojaan, joka pyrkii perimään saamisiaan taloudellisiin vaikeuksiin päätyneeltä velalliselta (40). |
| --- | --- |

(188)

Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan komission on tällaisissa tilanteissa sovellettava yksityisen velkojan sääntöä. Selvittäessään, onko julkisen elimen vaikeuksissa olevan yrityksen veloista myöntämä helpotus valtiontukea, komission on verrattava elintä yksityiseen velkojaan, joka pyrkii perimään saamisiaan taloudellisiin vaikeuksiin päätyneeltä velalliselta (40).

| (189) | Oikeuskäytännön mukaan silloin, kun yritys, jonka taloudellinen tilanne heikkenee merkittävästi, tarjoaa sopimusta tai useita sopimuksia järjestelläkseen uudelleen velkansa velkojilleen tarkoituksenaan tervehdyttää tilanne ja välttää konkurssi, kunkin velkojan on tehtävä päätöksensä sen mukaan, paljonko sille toisaalta tarjotaan ehdotetussa sopimuksessa ja paljonko se toisaalta arvioi voivansa saada takaisin, jos yritys asetetaan selvitystilaan. Päätökseen vaikuttavat monet tekijät, esimerkiksi se, onko velkojan vaade suojattu, etuoikeutettu vai tavallinen, ja mahdollisen vakuuden laatu ja määrä, velkojan arvio yrityksen elinkelpoisuuden palautumistodennäköisyydestä ja tappioiden riski tämän epäonnistuessa sekä velkojan saamisen suuruus yrityksen joutuessa selvitystilaan. Jos esimerkiksi kävisi ilmi, että yrityksen selvityksen yhteydessä omaisuuden realisointiarvo riittäisi ainoastaan kattamaan kiinnitykset ja etuoikeutetut saatavat, tavalliset velkavaateet olisivat arvottomia. Tällaisissa olosuhteissa tavanomainen velkoja hyväksyisi suuremmin uhrautumatta, että suuri osa sen saamisista peruutetaan (41). |
| --- | --- |

(189)

Oikeuskäytännön mukaan silloin, kun yritys, jonka taloudellinen tilanne heikkenee merkittävästi, tarjoaa sopimusta tai useita sopimuksia järjestelläkseen uudelleen velkansa velkojilleen tarkoituksenaan tervehdyttää tilanne ja välttää konkurssi, kunkin velkojan on tehtävä päätöksensä sen mukaan, paljonko sille toisaalta tarjotaan ehdotetussa sopimuksessa ja paljonko se toisaalta arvioi voivansa saada takaisin, jos yritys asetetaan selvitystilaan. Päätökseen vaikuttavat monet tekijät, esimerkiksi se, onko velkojan vaade suojattu, etuoikeutettu vai tavallinen, ja mahdollisen vakuuden laatu ja määrä, velkojan arvio yrityksen elinkelpoisuuden palautumistodennäköisyydestä ja tappioiden riski tämän epäonnistuessa sekä velkojan saamisen suuruus yrityksen joutuessa selvitystilaan. Jos esimerkiksi kävisi ilmi, että yrityksen selvityksen yhteydessä omaisuuden realisointiarvo riittäisi ainoastaan kattamaan kiinnitykset ja etuoikeutetut saatavat, tavalliset velkavaateet olisivat arvottomia. Tällaisissa olosuhteissa tavanomainen velkoja hyväksyisi suuremmin uhrautumatta, että suuri osa sen saamisista peruutetaan (41).

| (190) | Komissio huomauttaa, että uudelleenjärjestelyn ehdot julkisten maksujen keräämisestä vastaavien elinten kanssa poikkeavat kahden yksityisen pankin kanssa tehdyn järjestelyn ehdoista. |
| --- | --- |

(190)

Komissio huomauttaa, että uudelleenjärjestelyn ehdot julkisten maksujen keräämisestä vastaavien elinten kanssa poikkeavat kahden yksityisen pankin kanssa tehdyn järjestelyn ehdoista.

| (191) | Yksityiset pankit ensinnäkin valitsivat välittömän maksun, mutta julkiset maksujen keräämisestä vastaavat viranomaiset suostuivat odottamaan PZL Hydralin omaisuuden ja tytäryhtiöiden myynnin tuloksia. |
| --- | --- |

(191)

Yksityiset pankit ensinnäkin valitsivat välittömän maksun, mutta julkiset maksujen keräämisestä vastaavat viranomaiset suostuivat odottamaan PZL Hydralin omaisuuden ja tytäryhtiöiden myynnin tuloksia.

| (192) | Toiseksi julkisten maksujen keräämisestä vastaavien viranomaisten odottama palautusaste ylittää selvästi yksityisten pankkien palautusasteen. [...] -pankki sai takaisin 7 prosenttia ja [...] -pankki 13 prosenttia, kun julkiset maksujen keräämisestä vastaavat viranomaiset voinevat odottaa saavansa takaisin 38,5 prosenttia 122,3 miljoonan Puolan zlotyn myyntisaamisten perusteella. |
| --- | --- |

(192)

Toiseksi julkisten maksujen keräämisestä vastaavien viranomaisten odottama palautusaste ylittää selvästi yksityisten pankkien palautusasteen. [...] -pankki sai takaisin 7 prosenttia ja [...] -pankki 13 prosenttia, kun julkiset maksujen keräämisestä vastaavat viranomaiset voinevat odottaa saavansa takaisin 38,5 prosenttia 122,3 miljoonan Puolan zlotyn myyntisaamisten perusteella.

| (193) | Komission on arvioitava edellä johdanto-osan 188 ja 189 kappaleessa esitettyjä periaatteita soveltamalla, olisiko yksityinen velkoja tehnyt saman päätöksen, jonka julkiset velkojat tekivät suostuessaan suunnitelmaan vuonna 2007. Päätös poikkeaa luonteeltaan yksityisten velkojien saamasta uudelleenjärjestelystä. |
| --- | --- |

(193)

Komission on arvioitava edellä johdanto-osan 188 ja 189 kappaleessa esitettyjä periaatteita soveltamalla, olisiko yksityinen velkoja tehnyt saman päätöksen, jonka julkiset velkojat tekivät suostuessaan suunnitelmaan vuonna 2007. Päätös poikkeaa luonteeltaan yksityisten velkojien saamasta uudelleenjärjestelystä.

| (194) | Ensinnäkin komissio panee merkille, että julkisilla velkojilla on vain rajallinen vakuus, joka on laadultaan yksityisten pankkien vakuutta heikompi (katso edellä olevat taulukot 16–20). Tämän vuoksi julkisten velkojien neuvotteluasema oli heikompi. Samalla yksityisten velkojien kanssa tehdyn järjestelyn jälkeen niiden vakuuden laatu parani huomattavasti, mikä antoi niille lisävarmuutta siitä, että silloinkin, kun suunnitelma ei toteutuisi ennustetusti, ne saisivat omaisuudesta hyväksyttävän palautusosuuden. |
| --- | --- |

(194)

Ensinnäkin komissio panee merkille, että julkisilla velkojilla on vain rajallinen vakuus, joka on laadultaan yksityisten pankkien vakuutta heikompi (katso edellä olevat taulukot 16–20). Tämän vuoksi julkisten velkojien neuvotteluasema oli heikompi. Samalla yksityisten velkojien kanssa tehdyn järjestelyn jälkeen niiden vakuuden laatu parani huomattavasti, mikä antoi niille lisävarmuutta siitä, että silloinkin, kun suunnitelma ei toteutuisi ennustetusti, ne saisivat omaisuudesta hyväksyttävän palautusosuuden.

| (195) | Toiseksi komissio panee merkille, että julkiset velkojat voisivat odottaa suunnitelman pohjana olleiden oletusten johdosta huomattavasti suurempaa palautusastetta kuin yksityiset velkojat, jotka valitsivat nopean järjestelyn. |
| --- | --- |

(195)

Toiseksi komissio panee merkille, että julkiset velkojat voisivat odottaa suunnitelman pohjana olleiden oletusten johdosta huomattavasti suurempaa palautusastetta kuin yksityiset velkojat, jotka valitsivat nopean järjestelyn.

| (196) | Kolmanneksi komissio panee merkille, että yksityiset velkojat saivat PZL Hydralilta ja PZL Wrocławilta takuut siitä, että kaikki uudet saatavat maksetaan ajallaan. |
| --- | --- |

(196)

Kolmanneksi komissio panee merkille, että yksityiset velkojat saivat PZL Hydralilta ja PZL Wrocławilta takuut siitä, että kaikki uudet saatavat maksetaan ajallaan.

| (197) | Neljänneksi komissio panee merkille maksamattomien saatavien osalta, että PZL Hydral sopi maksuaikataulusta, jossa osa velasta lyhennetään osissa ja loppuosa maksetaan, kun omaisuuden ja tytäryhtiön myynnistä saadut tuotot ovat tiedossa. Nämä maksut olivat olennainen parannus verrattuna takaisinmaksuun vuosina ennen suunnitelmasta sopimista: suunnitelman ensimmäisenä vuonna eli vuonna 2008 PZL Hydral maksoi takaisin 54,6 miljoonaa Puolan zlotya maksettuaan vuonna 2007 vain 9,5 miljoonaa Puolan zlotya (katso taulukko 21). |
| --- | --- |

(197)

Neljänneksi komissio panee merkille maksamattomien saatavien osalta, että PZL Hydral sopi maksuaikataulusta, jossa osa velasta lyhennetään osissa ja loppuosa maksetaan, kun omaisuuden ja tytäryhtiön myynnistä saadut tuotot ovat tiedossa. Nämä maksut olivat olennainen parannus verrattuna takaisinmaksuun vuosina ennen suunnitelmasta sopimista: suunnitelman ensimmäisenä vuonna eli vuonna 2008 PZL Hydral maksoi takaisin 54,6 miljoonaa Puolan zlotya maksettuaan vuonna 2007 vain 9,5 miljoonaa Puolan zlotya (katso taulukko 21).

| (198) | Komissio katsoo, että näiden takuiden ja PZL Hydralilta saadun vakuutuksen perusteella julkiset velkojat toimivat siten kuin vastaavaan tilanteeseen joutunut yksityinen velkoja olisi toiminut. |
| --- | --- |

(198)

Komissio katsoo, että näiden takuiden ja PZL Hydralilta saadun vakuutuksen perusteella julkiset velkojat toimivat siten kuin vastaavaan tilanteeseen joutunut yksityinen velkoja olisi toiminut.

| (199) | Komissio huomauttaa myös, että suunnitelman tosiasiallinen toteutuminen vei alun perin suunniteltua pitempään [...]:n ja [...]:n kanssa käytyjen neuvottelujen kariuduttua (katso johdanto-osan 94 kappale). Komission mukaan tämä oli julkisten maksujen keräämisestä vastaavien elinten suunnitelmaan suostumiseen sisältyvä luontainen riski. |
| --- | --- |

(199)

Komissio huomauttaa myös, että suunnitelman tosiasiallinen toteutuminen vei alun perin suunniteltua pitempään [...]:n ja [...]:n kanssa käytyjen neuvottelujen kariuduttua (katso johdanto-osan 94 kappale). Komission mukaan tämä oli julkisten maksujen keräämisestä vastaavien elinten suunnitelmaan suostumiseen sisältyvä luontainen riski.

| (200) | PZL Hydralin ja sen julkisten velkojien lopullinen järjestely on kuvattu taulukossa 26. Kun PZL Wrocławin myyntihinta oli määritelty [...]:n tekemän tarjouksen perusteella, julkiset velkojat sopivat järjestelystä, joka perustuu PZL Hydralin omaisuuden myyntiin ilman pääomasijoituksia yksityisen velkojan säännön mukaisesti, ottaen huomioon julkisten velkojen arvon ja vakuuksien laadun (katso johdanto-osan 96 kappale). |
| --- | --- |

(200)

PZL Hydralin ja sen julkisten velkojien lopullinen järjestely on kuvattu taulukossa 26. Kun PZL Wrocławin myyntihinta oli määritelty [...]:n tekemän tarjouksen perusteella, julkiset velkojat sopivat järjestelystä, joka perustuu PZL Hydralin omaisuuden myyntiin ilman pääomasijoituksia yksityisen velkojan säännön mukaisesti, ottaen huomioon julkisten velkojen arvon ja vakuuksien laadun (katso johdanto-osan 96 kappale).

| (201) | Tämän vuoksi komission on määritettävä, olisiko kunkin julkisen velkojan lopputulos ilman pääomasijoitusta tapahtuvan myynnin jälkeen parempi kuin konkurssissa ja olisiko myynti [...]:lle paras myyntiskenaario, johon julkiset velkojat voivat varautua. |
| --- | --- |

(201)

Tämän vuoksi komission on määritettävä, olisiko kunkin julkisen velkojan lopputulos ilman pääomasijoitusta tapahtuvan myynnin jälkeen parempi kuin konkurssissa ja olisiko myynti [...]:lle paras myyntiskenaario, johon julkiset velkojat voivat varautua.

| (202) | Kaikki julkiset velkojat saavat takaisin enemmän saataviaan kuin yksityiset velkojat (katso johdanto-osan 134 kappale) lukuun ottamatta valtiovarainministeriötä, jolla ei ollut minkäänlaista vakuutta ja jota ei tästä syystä voida verrata yksityisiin velkojiin, joilla on ensisijainen vakuus (katso johdanto-osan 32 ja 34 kappale). |
| --- | --- |

(202)

Kaikki julkiset velkojat saavat takaisin enemmän saataviaan kuin yksityiset velkojat (katso johdanto-osan 134 kappale) lukuun ottamatta valtiovarainministeriötä, jolla ei ollut minkäänlaista vakuutta ja jota ei tästä syystä voida verrata yksityisiin velkojiin, joilla on ensisijainen vakuus (katso johdanto-osan 32 ja 34 kappale).

| (203) | Lisäksi on huomattava, että IDA:n toimeksiantamassa Ernst&Youngin tutkimuksessa vertailtiin kunkin julkisen velkojan saamia määriä konkurssitapauksessa ja myynnin yhteydessä (joka tapahtui vuonna 2010) (katso johdanto-osan 137 kappale). Tutkimuksen päätelmä oli, että jokainen julkinen velkoja saa paremman maksun myynnin yhteydessä. |
| --- | --- |

(203)

Lisäksi on huomattava, että IDA:n toimeksiantamassa Ernst&Youngin tutkimuksessa vertailtiin kunkin julkisen velkojan saamia määriä konkurssitapauksessa ja myynnin yhteydessä (joka tapahtui vuonna 2010) (katso johdanto-osan 137 kappale). Tutkimuksen päätelmä oli, että jokainen julkinen velkoja saa paremman maksun myynnin yhteydessä.

| (204) | Komissio on arvioinut Ernst&Youngin tutkimusta kriittisesti selvittääkseen, kestävätkö sen tulokset yksityiskohtaisempaa tarkastelua, ja osoittaakseen, että suostumalla järjestelyyn jokainen julkinen velkoja käyttäytyi yksityisen velkojan tavoin vastaavassa tilanteessa, edellä johdanto-osan 188 ja 189 kappaleessa mainitun oikeuskäytännön perusteella. |
| --- | --- |

(204)

Komissio on arvioinut Ernst&Youngin tutkimusta kriittisesti selvittääkseen, kestävätkö sen tulokset yksityiskohtaisempaa tarkastelua, ja osoittaakseen, että suostumalla järjestelyyn jokainen julkinen velkoja käyttäytyi yksityisen velkojan tavoin vastaavassa tilanteessa, edellä johdanto-osan 188 ja 189 kappaleessa mainitun oikeuskäytännön perusteella.

| (205) | Komissio panee ensinnäkin merkille, että Ernst&Youngin tutkimuksessa käytettiin metodologiana Euroopan yhteisöjen tuomioistuimien asiaan liittyvää oikeuskäytäntöä, kun siinä arvioitiin yksityisen velkojan sääntöä, ja otettiin huomioon kunkin julkisen velkojan asema, sen hallussa oleva vakuus, velkojen etuoikeus ja selvityksen yhteydessä palautettava määrä. |
| --- | --- |

(205)

Komissio panee ensinnäkin merkille, että Ernst&Youngin tutkimuksessa käytettiin metodologiana Euroopan yhteisöjen tuomioistuimien asiaan liittyvää oikeuskäytäntöä, kun siinä arvioitiin yksityisen velkojan sääntöä, ja otettiin huomioon kunkin julkisen velkojan asema, sen hallussa oleva vakuus, velkojen etuoikeus ja selvityksen yhteydessä palautettava määrä.

| (206) | Tämän päätöksen taulukossa 26 osoitetaan, että arvioinnin perusteella jokaisen julkisen velkojan (sosiaaliturvalaitos, Ala-Sleesian maakunnan verovirasto, Wrocław Psie Polen verovirasto, Wrocławin kaupunginvaltuusto, valtion vammaiskuntoutusrahasto, Ala-Sleesian maakuntavirasto ja valtiovarainministeriö) kannalta on parempi, kun PZL Hydralin omaisuus myydään. Jokainen saa takaisin suuremman osuuden vielä maksamattomista saamisistaan kuin selvitystilaan johtavassa konkurssimenettelyssä, kun otetaan huomioon julkisten velkojien järjestys ja vakuuksien väliset suhteet (katso johdanto-osan 134 kappale). |
| --- | --- |

(206)

Tämän päätöksen taulukossa 26 osoitetaan, että arvioinnin perusteella jokaisen julkisen velkojan (sosiaaliturvalaitos, Ala-Sleesian maakunnan verovirasto, Wrocław Psie Polen verovirasto, Wrocławin kaupunginvaltuusto, valtion vammaiskuntoutusrahasto, Ala-Sleesian maakuntavirasto ja valtiovarainministeriö) kannalta on parempi, kun PZL Hydralin omaisuus myydään. Jokainen saa takaisin suuremman osuuden vielä maksamattomista saamisistaan kuin selvitystilaan johtavassa konkurssimenettelyssä, kun otetaan huomioon julkisten velkojien järjestys ja vakuuksien väliset suhteet (katso johdanto-osan 134 kappale).

| (207) | Tämän jälkeen komissio tarkisti Ernst&Youngin kehittämän konkurssiskenaarion uskottavuuden. Arvioinnin lähtökohta on, että PZL Hydralin arvo on nolla, koska sen velat ylittävät huomattavasti sen omaisuuden ja tytäryhtiöiden arvon. Tämän vuoksi konkurssiskenaariossa kukin velkoja saisi vain osan vakuudella turvatuista maksamattomista saamisistaan, sikäli kuin sen etuoikeusjärjestys mahdollistaisi hyötymisen vakuudeksi annetun omaisuuden likvidaatioarvosta. |
| --- | --- |

(207)

Tämän jälkeen komissio tarkisti Ernst&Youngin kehittämän konkurssiskenaarion uskottavuuden. Arvioinnin lähtökohta on, että PZL Hydralin arvo on nolla, koska sen velat ylittävät huomattavasti sen omaisuuden ja tytäryhtiöiden arvon. Tämän vuoksi konkurssiskenaariossa kukin velkoja saisi vain osan vakuudella turvatuista maksamattomista saamisistaan, sikäli kuin sen etuoikeusjärjestys mahdollistaisi hyötymisen vakuudeksi annetun omaisuuden likvidaatioarvosta.

| (208) | Taulukoissa 16–20 esitetään kunkin julkisen velkojat vakuudet. Se, missä määrin kunkin julkisen velkojan saatava on turvattu vakuuden ja velkojien etuoikeusjärjestyksen perusteella PZL Hydralin konkurssissa, on esitetty johdanto-osan 131 kappaleessa. Kiinteistön nopeassa myynnissä toteutuvan arvon ennustamiseen Ernst&Young käytti yrityksen omaisuuden käypää nykyarvoa johdanto-osan 30 kappaleen mukaisesti ja kansainvälistä tilipäätösstandardia IAS-16 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet. Komissio muistuttaa, että tämän IAS-standardin käyttö on pakollista EU:ssa, joten se on asianmukainen lähtökohta likvidaatioarvoa arvioitaessa (42). Komissio pitää kohtuullisena, että omaisuuden konkurssiarvoa alennetaan nopeassa myynnissä 50 prosenttia, koska omaisuus myydään erikseen eikä toiminnan jatkuvuuden sääntöä voida soveltaa, koska teollisuusomaisuuden kysyntä on laskenut talouskriisissä ja koska tämä arvo on suurempi kuin Puolan konkurssiomaisuuden myynnistä saatavat keskimääräiset tulot eli 26,86 prosenttia omaisuuden käyvästä arvosta. |
| --- | --- |

(208)

Taulukoissa 16–20 esitetään kunkin julkisen velkojat vakuudet. Se, missä määrin kunkin julkisen velkojan saatava on turvattu vakuuden ja velkojien etuoikeusjärjestyksen perusteella PZL Hydralin konkurssissa, on esitetty johdanto-osan 131 kappaleessa. Kiinteistön nopeassa myynnissä toteutuvan arvon ennustamiseen Ernst&Young käytti yrityksen omaisuuden käypää nykyarvoa johdanto-osan 30 kappaleen mukaisesti ja kansainvälistä tilipäätösstandardia IAS-16 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet. Komissio muistuttaa, että tämän IAS-standardin käyttö on pakollista EU:ssa, joten se on asianmukainen lähtökohta likvidaatioarvoa arvioitaessa (42). Komissio pitää kohtuullisena, että omaisuuden konkurssiarvoa alennetaan nopeassa myynnissä 50 prosenttia, koska omaisuus myydään erikseen eikä toiminnan jatkuvuuden sääntöä voida soveltaa, koska teollisuusomaisuuden kysyntä on laskenut talouskriisissä ja koska tämä arvo on suurempi kuin Puolan konkurssiomaisuuden myynnistä saatavat keskimääräiset tulot eli 26,86 prosenttia omaisuuden käyvästä arvosta.

| (209) | Komissio katsoo, että jokainen julkinen velkoja saa paremman maksun skenaariossa, jossa yritys myydään [...]:lle, kuin konkurssiskenaariossa. |
| --- | --- |

(209)

Komissio katsoo, että jokainen julkinen velkoja saa paremman maksun skenaariossa, jossa yritys myydään [...]:lle, kuin konkurssiskenaariossa.

| (210) | Vielä on selvitettävä, onko [...]:n tarjous paras tarjous, jota julkiset velkojat voivat odottaa. Komissio huomauttaa, että kun vuoden 2009 alkupuolella kävi selväksi, etteivät [...]:n tarjoukseen sisältyvät ehdot ole täyttyneet, [...] oli ainoa PZL Wrocławin osakkeiden ostosta kiinnostunut ostaja. Vaikka oli julkaistu kiinnostuksenilmaisupyyntö ja mahdollisia sijoittajia oli etsitty toukokuusta 2008 alkaen (katso johdanto-osan 90 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), muita sijoittajia ei ilmoittautunut. Tämän vuoksi julkisilla velkojilla ei ollut kohtuullisia perusteita olettaa muun sijoittajan tarjoavan parempaa hintaa tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(210)

Vielä on selvitettävä, onko [...]:n tarjous paras tarjous, jota julkiset velkojat voivat odottaa. Komissio huomauttaa, että kun vuoden 2009 alkupuolella kävi selväksi, etteivät [...]:n tarjoukseen sisältyvät ehdot ole täyttyneet, [...] oli ainoa PZL Wrocławin osakkeiden ostosta kiinnostunut ostaja. Vaikka oli julkaistu kiinnostuksenilmaisupyyntö ja mahdollisia sijoittajia oli etsitty toukokuusta 2008 alkaen (katso johdanto-osan 90 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), muita sijoittajia ei ilmoittautunut. Tämän vuoksi julkisilla velkojilla ei ollut kohtuullisia perusteita olettaa muun sijoittajan tarjoavan parempaa hintaa tulevaisuudessa.

| (211) | Tämän perusteella komissio katsoo, että suostumalla vuonna 2010 taulukossa 26 esitettyyn velkojen rakennejärjestelyyn, julkiset velkojat käyttäytyivät kuten yksityinen velkoja, joka pyrkii varmistamaan saatavansa taloudellisiin vaikeuksiin joutuneelta velalliselta. Tämän vuoksi julkiset velkojat eivät antaneet PZL Hydralille etua. Näin ollen maksamattomien velkojen järjestely julkisten velkojen osittaisen alaskirjauksen avulla Ernst&Youngin tutkimuksessa kuvatulla tavalla ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(211)

Tämän perusteella komissio katsoo, että suostumalla vuonna 2010 taulukossa 26 esitettyyn velkojen rakennejärjestelyyn, julkiset velkojat käyttäytyivät kuten yksityinen velkoja, joka pyrkii varmistamaan saatavansa taloudellisiin vaikeuksiin joutuneelta velalliselta. Tämän vuoksi julkiset velkojat eivät antaneet PZL Hydralille etua. Näin ollen maksamattomien velkojen järjestely julkisten velkojen osittaisen alaskirjauksen avulla Ernst&Youngin tutkimuksessa kuvatulla tavalla ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

VIII.4   PZL Wrocławia koskevat toimenpiteet

| (212) | Komission on selvitettävä, koituiko vuoden 2007 luotosta etua PZL Wrocławille. Tätä varten komission on osoitettava, olisiko yksityinen sijoittaja tehnyt kyseisen kaupan samoilla ehdoilla (”markkinataloussijoittajaperiaate”) ja, jollei olisi, millä ehdoilla se olisi kaupan tehnyt (43). |
| --- | --- |

(212)

Komission on selvitettävä, koituiko vuoden 2007 luotosta etua PZL Wrocławille. Tätä varten komission on osoitettava, olisiko yksityinen sijoittaja tehnyt kyseisen kaupan samoilla ehdoilla (”markkinataloussijoittajaperiaate”) ja, jollei olisi, millä ehdoilla se olisi kaupan tehnyt (43).

| (213) | Komissio huomauttaa, että selvitettäessä, onko valtion elimen, joka on samalla yrityksen osakkeenomistaja, myöntämä luotto markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, sijoitusta on verrattava sellaisen yksityisen hallintayhtiön ja yksityisen yhtiökonsernin sijoituksiin, joka soveltaa rakennepolitiikkaa ja joka tavoittelee pitkän aikavälin tuottoja (44). |
| --- | --- |

(213)

Komissio huomauttaa, että selvitettäessä, onko valtion elimen, joka on samalla yrityksen osakkeenomistaja, myöntämä luotto markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, sijoitusta on verrattava sellaisen yksityisen hallintayhtiön ja yksityisen yhtiökonsernin sijoituksiin, joka soveltaa rakennepolitiikkaa ja joka tavoittelee pitkän aikavälin tuottoja (44).

| (214) | Komissio katsoo, ettei IDA ole ulkoinen luotottaja, joka sijoittaa yritykseen saadakseen korkotuottoa sijoitukselleen, vaan osakkeenomistaja, jonka hallussa on yli 90 prosenttia PZL Hydralin osakkeista. PZL Hydral puolestaan omistaa PZL Wrocławin koko osakekannan. Näin ollen on selvitettävä, olisiko yksityinen sijoittaja myöntänyt vuoden 2007 luoton samoissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

(214)

Komissio katsoo, ettei IDA ole ulkoinen luotottaja, joka sijoittaa yritykseen saadakseen korkotuottoa sijoitukselleen, vaan osakkeenomistaja, jonka hallussa on yli 90 prosenttia PZL Hydralin osakkeista. PZL Hydral puolestaan omistaa PZL Wrocławin koko osakekannan. Näin ollen on selvitettävä, olisiko yksityinen sijoittaja myöntänyt vuoden 2007 luoton samoissa olosuhteissa.

| (215) | PZL Wrocławille vuonna 2007 myönnetyn luoton osalta komissio panee ensiksi merkille, että se myönnettiin PZL Wrocławille, joka oli tuolloin rahoituksellisesti elinkelpoinen yritys eikä ollut rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitetuissa taloudellisissa vaikeuksissa (katso johdanto-osan 47 ja 48 kappale). Kyseessä oli sitä vastoin uusi ja velaton yritys, jolla oli merkittävä määrä tilauksia, pääasiassa Puolan puolustusministeriön sopimuksina, ja sillä oli ministeriön kanssa pitkään jatkunut liikesuhde. |
| --- | --- |

(215)

PZL Wrocławille vuonna 2007 myönnetyn luoton osalta komissio panee ensiksi merkille, että se myönnettiin PZL Wrocławille, joka oli tuolloin rahoituksellisesti elinkelpoinen yritys eikä ollut rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitetuissa taloudellisissa vaikeuksissa (katso johdanto-osan 47 ja 48 kappale). Kyseessä oli sitä vastoin uusi ja velaton yritys, jolla oli merkittävä määrä tilauksia, pääasiassa Puolan puolustusministeriön sopimuksina, ja sillä oli ministeriön kanssa pitkään jatkunut liikesuhde.

| (216) | Komissio panee merkille, että IDA ennakoi saavansa sijoitukselleen [...] prosenttia tuottoa muuntamalla velan osakkeiksi ja myymällä tämän osuuden PZL Wrocławissa sen jälkeen yksityiselle sijoittajalle (arviolta [...]:n hintaan), kuten suunnitelmassa todetaan. |
| --- | --- |

(216)

Komissio panee merkille, että IDA ennakoi saavansa sijoitukselleen [...] prosenttia tuottoa muuntamalla velan osakkeiksi ja myymällä tämän osuuden PZL Wrocławissa sen jälkeen yksityiselle sijoittajalle (arviolta [...]:n hintaan), kuten suunnitelmassa todetaan.

| (217) | IDA otti huomioon meneillään olleet neuvottelut [...]:n kanssa (katso johdanto-osan 74 kappale). |
| --- | --- |

(217)

IDA otti huomioon meneillään olleet neuvottelut [...]:n kanssa (katso johdanto-osan 74 kappale).

| (218) | Kun selvitetään, oliko IDA toiminut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, on näin ollen tarpeen määritellä, mitä myyntihintaa IDA saattoi odottaa osuudelleen, kuinka suuri riski oli ja oliko myynnistä saatava tuotto sijoitukselle riittävä suhteessa IDA:n ottamaan riskiin. |
| --- | --- |

(218)

Kun selvitetään, oliko IDA toiminut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, on näin ollen tarpeen määritellä, mitä myyntihintaa IDA saattoi odottaa osuudelleen, kuinka suuri riski oli ja oliko myynnistä saatava tuotto sijoitukselle riittävä suhteessa IDA:n ottamaan riskiin.

| (219) | Ennen luoton myöntämistä IDA oli antanut riippumattomalle asiantuntijalle tehtäväksi suorittaa tutkimus, jolla selvitetään PZL Wrocławin arvo, kun PZL Hydralin omaisuuden siirto on suoritettu (katso johdanto-osan 66 kappale). |
| --- | --- |

(219)

Ennen luoton myöntämistä IDA oli antanut riippumattomalle asiantuntijalle tehtäväksi suorittaa tutkimus, jolla selvitetään PZL Wrocławin arvo, kun PZL Hydralin omaisuuden siirto on suoritettu (katso johdanto-osan 66 kappale).

| (220) | Komissio arvioi kriittisesti tätä tutkimusta ja totesi, että oli kohtuullista odottaa myyntihinnaksi vähintään [...] (katso johdanto-osan 71 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Myymällä noin [...] prosenttia osakkeistaan IDA saattoi näin ollen odottaa ainakin 48,5 miljoonan Puolan zlotyn huomattavaa tuottoa myynnin onnistuessa. |
| --- | --- |

(220)

Komissio arvioi kriittisesti tätä tutkimusta ja totesi, että oli kohtuullista odottaa myyntihinnaksi vähintään [...] (katso johdanto-osan 71 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Myymällä noin [...] prosenttia osakkeistaan IDA saattoi näin ollen odottaa ainakin 48,5 miljoonan Puolan zlotyn huomattavaa tuottoa myynnin onnistuessa.

| (221) | Komissio myöntää, että yksityistämisiin liittyy aina luonnostaan huomattavia riskejä. Tarkasteltavana olevassa asiassa ensimmäinen yritys oli jo kariutunut. Toisaalta komissio panee merkille, että puolalaisen ilmailu- ja puolustusalan yrityksen yleiset tulevaisuudennäkymät olivat suhteellisen vakaat, kun otetaan huomioon Puolan armeijan jatkuvat velvoitteet ulkomailla ja Puolan omaa puolustusvalmiutta koskevat sitoumukset Natolle. Lisäksi merkitykselliseen markkinasegmenttiin pääsyn esteet ovat korkeat, koska yrityksellä on oltava erityiset luvat. Tämä puolestaan lisää vakiintuneiden toimijoiden houkuttelevuutta. |
| --- | --- |

(221)

Komissio myöntää, että yksityistämisiin liittyy aina luonnostaan huomattavia riskejä. Tarkasteltavana olevassa asiassa ensimmäinen yritys oli jo kariutunut. Toisaalta komissio panee merkille, että puolalaisen ilmailu- ja puolustusalan yrityksen yleiset tulevaisuudennäkymät olivat suhteellisen vakaat, kun otetaan huomioon Puolan armeijan jatkuvat velvoitteet ulkomailla ja Puolan omaa puolustusvalmiutta koskevat sitoumukset Natolle. Lisäksi merkitykselliseen markkinasegmenttiin pääsyn esteet ovat korkeat, koska yrityksellä on oltava erityiset luvat. Tämä puolestaan lisää vakiintuneiden toimijoiden houkuttelevuutta.

| (222) | Komissio panee myös merkille, että sijoituksen odotettu tuotto oli riittävän merkittävä suhteellisen suuren riskin vastapainoksi, minkä lisäksi IDA oli saanut vakuudeksi koneiden rekisteröidyn pantin, jonka arvo oli 5,5 miljoonaa Puolan zlotya, ja tavallisena panttina [...] prosenttia osakkeista (katso johdanto-osan 65 kappale). |
| --- | --- |

(222)

Komissio panee myös merkille, että sijoituksen odotettu tuotto oli riittävän merkittävä suhteellisen suuren riskin vastapainoksi, minkä lisäksi IDA oli saanut vakuudeksi koneiden rekisteröidyn pantin, jonka arvo oli 5,5 miljoonaa Puolan zlotya, ja tavallisena panttina [...] prosenttia osakkeista (katso johdanto-osan 65 kappale).

| (223) | Tällä perusteella komissio katsoo, että vuoden 2007 luotto myönnettiin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, eikä se ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(223)

Tällä perusteella komissio katsoo, että vuoden 2007 luotto myönnettiin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, eikä se ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (224) | Komission on selvitettävä, koituiko vuoden 2008 luotosta etua PZL Wrocławille. Tätä varten komissio soveltaa johdanto-osan 212–214 kappaleessa selvitettyä markkinataloussijoittajaperiaatetta edellä mainituista syistä. |
| --- | --- |

(224)

Komission on selvitettävä, koituiko vuoden 2008 luotosta etua PZL Wrocławille. Tätä varten komissio soveltaa johdanto-osan 212–214 kappaleessa selvitettyä markkinataloussijoittajaperiaatetta edellä mainituista syistä.

| (225) | PZL Wrocławille vuonna 2008 myönnetystä luotosta komissio huomauttaa ensiksi, että se myönnettiin PZL Wrocławille, joka oli tuolloin rahoituksellisesti elinkelpoinen yritys, eikä se ollut rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitetuissa taloudellisissa vaikeuksissa. Kyseessä oli sitä vastoin uusi ja velaton yritys, jolla oli merkittävä määrä tilauksia pääasiassa Puolan puolustusministeriön sopimuksina kaikkiaan [...]:n arvosta (katso johdanto-osan 48 kappale). Komissio katsoo, että tämä luotto myönnettiin nimenomaisesti puolustusministeriön lisääntyneiden tilausten hoitamiseksi. Lisäksi yritys sai vuonna 2008 yksityistä rahoitusta operatiivisen leasingin muodossa (katso johdanto-osan 87 kappale). |
| --- | --- |

(225)

PZL Wrocławille vuonna 2008 myönnetystä luotosta komissio huomauttaa ensiksi, että se myönnettiin PZL Wrocławille, joka oli tuolloin rahoituksellisesti elinkelpoinen yritys, eikä se ollut rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitetuissa taloudellisissa vaikeuksissa. Kyseessä oli sitä vastoin uusi ja velaton yritys, jolla oli merkittävä määrä tilauksia pääasiassa Puolan puolustusministeriön sopimuksina kaikkiaan [...]:n arvosta (katso johdanto-osan 48 kappale). Komissio katsoo, että tämä luotto myönnettiin nimenomaisesti puolustusministeriön lisääntyneiden tilausten hoitamiseksi. Lisäksi yritys sai vuonna 2008 yksityistä rahoitusta operatiivisen leasingin muodossa (katso johdanto-osan 87 kappale).

| (226) | Komissio toteaa, että IDA myönsi vuoden 2008 luoton vähän ennen kuin [...]:n kanssa PZL Wrocławin myynnistä käytävien neuvottelujen odotettiin päättyvän (katso johdanto-osan 74 kappale). Tarkoituksena oli myöntää siirtymäajan laina, kunnes kauppa olisi tehty. Samaan aikaan PZL Wrocławin oli laajennettava kapasiteettiaan voidakseen vastata puolustusministeriön lisääntyviin tilauksiin. IDA:n pääperustelu lainan myöntämiselle oli, että näin varmistetaan, että yritys voi hyötyä liiketoimintamahdollisuuksista, ennen kuin kauppa [...]:n kanssa on saatu päätökseen, ja että kauppa tehdään ripeästi. |
| --- | --- |

(226)

Komissio toteaa, että IDA myönsi vuoden 2008 luoton vähän ennen kuin [...]:n kanssa PZL Wrocławin myynnistä käytävien neuvottelujen odotettiin päättyvän (katso johdanto-osan 74 kappale). Tarkoituksena oli myöntää siirtymäajan laina, kunnes kauppa olisi tehty. Samaan aikaan PZL Wrocławin oli laajennettava kapasiteettiaan voidakseen vastata puolustusministeriön lisääntyviin tilauksiin. IDA:n pääperustelu lainan myöntämiselle oli, että näin varmistetaan, että yritys voi hyötyä liiketoimintamahdollisuuksista, ennen kuin kauppa [...]:n kanssa on saatu päätökseen, ja että kauppa tehdään ripeästi.

| (227) | Komissio huomauttaa, että luotto on rajattu 4 miljoonaan Puolan zlotyyn. Näitä varoja tarvittiin hankittaessa omaisuutta, jolla vastattiin puolustusministeriön lisäkysyntään. |
| --- | --- |

(227)

Komissio huomauttaa, että luotto on rajattu 4 miljoonaan Puolan zlotyyn. Näitä varoja tarvittiin hankittaessa omaisuutta, jolla vastattiin puolustusministeriön lisäkysyntään.

| (228) | Lisäksi komissio huomauttaa, että luoton vakuutena oli koneiden rekisteröity panttaus, arvoltaan 2,8 miljoonaa Puolan zlotya, ja kaupallisiin sopimuksiin perustuvien saatavien tavallinen panttaus, arvoltaan 5,2 miljoonaa euroa. Lisäksi luoton korko oli vaihtuva ja yhtä suuri kuin komission julkaisema sovellettava viitekorko (katso johdanto-osan 83 kappale). Tästä huolimatta IDA tutki PZL Wrocławin rahoitustilanteen ennen vuoden 2008 luoton myöntämistä ja totesi yrityksen voitolliseksi. Tällä perusteella IDA saattoi olettaa, että PZL Wrocław tuottaa riittävän kassavirran voidakseen maksaa luoton takaisin, jolloin IDA saa sijoitukselleen tuoton. |
| --- | --- |

(228)

Lisäksi komissio huomauttaa, että luoton vakuutena oli koneiden rekisteröity panttaus, arvoltaan 2,8 miljoonaa Puolan zlotya, ja kaupallisiin sopimuksiin perustuvien saatavien tavallinen panttaus, arvoltaan 5,2 miljoonaa euroa. Lisäksi luoton korko oli vaihtuva ja yhtä suuri kuin komission julkaisema sovellettava viitekorko (katso johdanto-osan 83 kappale). Tästä huolimatta IDA tutki PZL Wrocławin rahoitustilanteen ennen vuoden 2008 luoton myöntämistä ja totesi yrityksen voitolliseksi. Tällä perusteella IDA saattoi olettaa, että PZL Wrocław tuottaa riittävän kassavirran voidakseen maksaa luoton takaisin, jolloin IDA saa sijoitukselleen tuoton.

| (229) | Komissio panee merkille, että liike-elämässä on normaalia, että yritystä myymässä oleva enemmistöosakas myöntää pienimuotoisen luoton, jos luotto on välttämätön liiketoimintamahdollisuuksien hyödyntämiseksi ja jos se takaa, että myynti sujuu ripeästi. Komissio katsoo, että myöntäessään vuoden 2008 luoton, jolla oli lisäksi asianmukainen vakuus ja joka tuotti viitekorkokannan mukaista korkoa, IDA toimi kyseisen logiikan mukaisesti. |
| --- | --- |

(229)

Komissio panee merkille, että liike-elämässä on normaalia, että yritystä myymässä oleva enemmistöosakas myöntää pienimuotoisen luoton, jos luotto on välttämätön liiketoimintamahdollisuuksien hyödyntämiseksi ja jos se takaa, että myynti sujuu ripeästi. Komissio katsoo, että myöntäessään vuoden 2008 luoton, jolla oli lisäksi asianmukainen vakuus ja joka tuotti viitekorkokannan mukaista korkoa, IDA toimi kyseisen logiikan mukaisesti.

| (230) | Tällä perusteella komissio katsoo, että vuoden 2008 luotto myönnettiin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, eikä se siten ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(230)

Tällä perusteella komissio katsoo, että vuoden 2008 luotto myönnettiin markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, eikä se siten ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (231) | Suostumalla velkojen ensimmäiseen muuntoon osakkeiksi ja siirtämällä osakepääoman myynnistä saadun tuoton kokonaisuudessaan PZL Hydraliin, jotta tämä pystyy järjestelemään julkisille velkojille olevat maksamattomat velat suunnitelman mukaisesti, IDA tosiasiallisesti luopui 17,2 miljoonan Puolan zlotyn suuruisista veloista ja sai takaisin vain [> 1 053 196,36 Puolan zlotya]. |
| --- | --- |

(231)

Suostumalla velkojen ensimmäiseen muuntoon osakkeiksi ja siirtämällä osakepääoman myynnistä saadun tuoton kokonaisuudessaan PZL Hydraliin, jotta tämä pystyy järjestelemään julkisille velkojille olevat maksamattomat velat suunnitelman mukaisesti, IDA tosiasiallisesti luopui 17,2 miljoonan Puolan zlotyn suuruisista veloista ja sai takaisin vain [> 1 053 196,36 Puolan zlotya].

| (232) | On tarpeen selvittää, sisältyykö velkojen muuntoon osakkeiksi IDA:n PZL Wrocławille myöntämää etua. Tätä varten komission on määriteltävä, noudattiko IDA liiketointa tehdessään yksityisen velkojan arviointiperustetta, joka on määritelty johdanto-osan 188 ja 189 kappaleessa. |
| --- | --- |

(232)

On tarpeen selvittää, sisältyykö velkojen muuntoon osakkeiksi IDA:n PZL Wrocławille myöntämää etua. Tätä varten komission on määriteltävä, noudattiko IDA liiketointa tehdessään yksityisen velkojan arviointiperustetta, joka on määritelty johdanto-osan 188 ja 189 kappaleessa.

| (233) | Komissio panee ensiksi merkille, että [...]:n tarjous vuonna 2009 [...] oli [...] pienempi kuin [...]:n tarjous vuonna 2008. Komission kanta on, että tämä ero vastaa PZL Wrocławin tilanteen heikentymistä. Yritys oli vuonna 2008 kannattava ja sen näkymät olivat hyvät, mutta vuonna 2009 se näytti joutuneen vaikeuksiin pääasiassa siksi, että puolustusministeriön tilaukset olivat vähentyneet merkittävästi. |
| --- | --- |

(233)

Komissio panee ensiksi merkille, että [...]:n tarjous vuonna 2009 [...] oli [...] pienempi kuin [...]:n tarjous vuonna 2008. Komission kanta on, että tämä ero vastaa PZL Wrocławin tilanteen heikentymistä. Yritys oli vuonna 2008 kannattava ja sen näkymät olivat hyvät, mutta vuonna 2009 se näytti joutuneen vaikeuksiin pääasiassa siksi, että puolustusministeriön tilaukset olivat vähentyneet merkittävästi.

| (234) | Komissio panee niin ikään merkille, että IDA ei uskonut löytävänsä velkojen muunnossa osakepääomaksi saamilleen PZL Wrocławin osakkeille muuta ostajaa kuin [...]:n (katso johdanto-osan 210 kappale). Varmistaakseen kaupan onnistumisen IDA:n oli varmistettava, että se pystyy sopimaan veloista julkisten velkojien kanssa, koska niillä oli kiinnityksiä PZL Wrocławin omaisuuteen. Muuten IDA ei olisi voinut täyttää sitoumustaan luovuttaa koko omaisuus rasitteettomana. |
| --- | --- |

(234)

Komissio panee niin ikään merkille, että IDA ei uskonut löytävänsä velkojen muunnossa osakepääomaksi saamilleen PZL Wrocławin osakkeille muuta ostajaa kuin [...]:n (katso johdanto-osan 210 kappale). Varmistaakseen kaupan onnistumisen IDA:n oli varmistettava, että se pystyy sopimaan veloista julkisten velkojien kanssa, koska niillä oli kiinnityksiä PZL Wrocławin omaisuuteen. Muuten IDA ei olisi voinut täyttää sitoumustaan luovuttaa koko omaisuus rasitteettomana.

| (235) | Lisäksi, jollei PZL Wrocławin myynti onnistuisi – myyntihän oli osittaiseen takaisinmaksuun perustuvan julkisten saatavien rakennejärjestelyn pohjana – veroviranomaiset vaatisivat saataviaan verolain nojalla (katso johdanto-osan 144 kappale). Lisäksi PZL Wrocławin rahoitustilanne huomioon ottaen myyntisopimuksen kariutuminen olisi johtanut PZL Wrocławin konkurssiin (katso johdanto-osan 52 kappale). |
| --- | --- |

(235)

Lisäksi, jollei PZL Wrocławin myynti onnistuisi – myyntihän oli osittaiseen takaisinmaksuun perustuvan julkisten saatavien rakennejärjestelyn pohjana – veroviranomaiset vaatisivat saataviaan verolain nojalla (katso johdanto-osan 144 kappale). Lisäksi PZL Wrocławin rahoitustilanne huomioon ottaen myyntisopimuksen kariutuminen olisi johtanut PZL Wrocławin konkurssiin (katso johdanto-osan 52 kappale).

| (236) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että 17,2 miljoonan Puolan zlotyn veloista luopumisen ainoana vaihtoehtona oli asettaa PZL Wrocław ja PZL Hydral selvitystilaan. |
| --- | --- |

(236)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että 17,2 miljoonan Puolan zlotyn veloista luopumisen ainoana vaihtoehtona oli asettaa PZL Wrocław ja PZL Hydral selvitystilaan.

| (237) | Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa arvioitiin näitä kahta skenaariota. Komissio on arvioinut Ernst&Youngin tutkimusta kriittisesti selvittääkseen, kestävätkö sen tulokset yksityiskohtaisempaa tarkastelua, ja osoittaakseen, että suostumalla järjestelyyn IDA käyttäytyi kuten yksityinen velkoja olisi käyttäytynyt vastaavassa tilanteessa, edellä johdanto-osan 188 ja 189 kappaleessa mainitun oikeuskäytännön perusteella. |
| --- | --- |

(237)

Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa arvioitiin näitä kahta skenaariota. Komissio on arvioinut Ernst&Youngin tutkimusta kriittisesti selvittääkseen, kestävätkö sen tulokset yksityiskohtaisempaa tarkastelua, ja osoittaakseen, että suostumalla järjestelyyn IDA käyttäytyi kuten yksityinen velkoja olisi käyttäytynyt vastaavassa tilanteessa, edellä johdanto-osan 188 ja 189 kappaleessa mainitun oikeuskäytännön perusteella.

| (238) | Tutkimuksen mukaan konkurssitapauksessa etuoikeudettomat velkojat eivät saisi mitään, koska suureen osaan omaisuudesta kohdistuu rasituksina pantteja ja kiinnityksiä, minkä lisäksi veroviranomaiset pystyisivät vaatimaan saataviaan PZL Wrocławilta (katso johdanto-osan 143 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Komissio on vahvistanut nämä tiedot tutkimalla PZL Wrocławin tilinpäätöksiä ja selvittämällä Puolan lain täytäntöönpanoa. Komission päätelmä on, että Ernst&Youngin arvio on perusteltu. |
| --- | --- |

(238)

Tutkimuksen mukaan konkurssitapauksessa etuoikeudettomat velkojat eivät saisi mitään, koska suureen osaan omaisuudesta kohdistuu rasituksina pantteja ja kiinnityksiä, minkä lisäksi veroviranomaiset pystyisivät vaatimaan saataviaan PZL Wrocławilta (katso johdanto-osan 143 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Komissio on vahvistanut nämä tiedot tutkimalla PZL Wrocławin tilinpäätöksiä ja selvittämällä Puolan lain täytäntöönpanoa. Komission päätelmä on, että Ernst&Youngin arvio on perusteltu.

| (239) | Tämän seurauksena komissio katsoo, että vuoden 2008 luoton vakuutena oleva saamisten tavallinen panttaus on selvitysskenaariossa arvoton. Lisäksi [...] prosenttiin osakkeista kohdistuva panttaus on arvoton selvitysskenaariossa, koska osakkeiden arvo on nolla. |
| --- | --- |

(239)

Tämän seurauksena komissio katsoo, että vuoden 2008 luoton vakuutena oleva saamisten tavallinen panttaus on selvitysskenaariossa arvoton. Lisäksi [...] prosenttiin osakkeista kohdistuva panttaus on arvoton selvitysskenaariossa, koska osakkeiden arvo on nolla.

| (240) | Tämän vuoksi on selvitettävä, mitä tuottoja IDA saattoi odottaa niiden omaisuuserien myynnistä, joihin sillä oli rekisteröity panttaus, jotta saadaan selville, mikä on IDA:n saama määrä selvitysskenaariossa. |
| --- | --- |

(240)

Tämän vuoksi on selvitettävä, mitä tuottoja IDA saattoi odottaa niiden omaisuuserien myynnistä, joihin sillä oli rekisteröity panttaus, jotta saadaan selville, mikä on IDA:n saama määrä selvitysskenaariossa.

| (241) | Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa todetaan, että niiden koneiden kirjanpitoarvo, joihin IDA:lla oli pantti vuoden 2007 luoton vakuutena, oli 5,5 miljoonaa Puolan zlotya vuonna 2007, kun taas vuoden 2008 luoton panttina olevien koneiden kirjanpitoarvo oli 2,8 miljoonaa Puolan zlotya vuonna 2008. |
| --- | --- |

(241)

Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa todetaan, että niiden koneiden kirjanpitoarvo, joihin IDA:lla oli pantti vuoden 2007 luoton vakuutena, oli 5,5 miljoonaa Puolan zlotya vuonna 2007, kun taas vuoden 2008 luoton panttina olevien koneiden kirjanpitoarvo oli 2,8 miljoonaa Puolan zlotya vuonna 2008.

| (242) | Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa esitetty arvio IDA:n eduksi rekisteröityjen panttien likvidaatioarvosta perustui PZL Wrocławin tarkastettuun tilinpäätökseen sisältyvään omaisuuden kirjanpitoarvoon (katso johdanto-osan 151 ja 152 kappale) 31 päivänä tammikuuta 2010 eli 2,1 miljoonaan Puolan zlotyyn. |
| --- | --- |

(242)

Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa esitetty arvio IDA:n eduksi rekisteröityjen panttien likvidaatioarvosta perustui PZL Wrocławin tarkastettuun tilinpäätökseen sisältyvään omaisuuden kirjanpitoarvoon (katso johdanto-osan 151 ja 152 kappale) 31 päivänä tammikuuta 2010 eli 2,1 miljoonaan Puolan zlotyyn.

| (243) | Komissio katsoo, että (vuoden 2007 ja 2008 luottojen panttina olevan) irtaimen käyttöomaisuuden tarkastettuun tilinpäätökseen merkitty kirjanpitoarvo on asianmukainen lähtökohta arvioitaessa omaisuuden likvidaatioarvoa. Komissio panee ensinnäkin merkille, että kirjanpitoarvon ja nettoarvon välinen suuri erotus, joka todettiin PZL Wrocławia vuonna 2008 arvioineessa tutkimuksessa, johtui huomattavasta kasvusta kiinteistön arvossa. Koneiden arvoa ei ollut korjattu. Toiseksi komissio panee merkille, että koska pantin asettamisen ja arvioinnin väliin jäi lyhyt aika, ei ollut muita viitteitä siitä, etteikö kirjanpitoarvo vastaisi koneiden konservatiivisesti arvioitua arvoa. |
| --- | --- |

(243)

Komissio katsoo, että (vuoden 2007 ja 2008 luottojen panttina olevan) irtaimen käyttöomaisuuden tarkastettuun tilinpäätökseen merkitty kirjanpitoarvo on asianmukainen lähtökohta arvioitaessa omaisuuden likvidaatioarvoa. Komissio panee ensinnäkin merkille, että kirjanpitoarvon ja nettoarvon välinen suuri erotus, joka todettiin PZL Wrocławia vuonna 2008 arvioineessa tutkimuksessa, johtui huomattavasta kasvusta kiinteistön arvossa. Koneiden arvoa ei ollut korjattu. Toiseksi komissio panee merkille, että koska pantin asettamisen ja arvioinnin väliin jäi lyhyt aika, ei ollut muita viitteitä siitä, etteikö kirjanpitoarvo vastaisi koneiden konservatiivisesti arvioitua arvoa.

| (244) | Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa esitetään, että selvitystilanteessa omaisuus olisi myytävä nopeasti 50 prosentin alennuksella, jolloin odotettavissa oleva arvo olisi 1 053 196,36 Puolan zlotya. Komissio myöntää, että koneiden kaltaiset omaisuuserät, jotka pannaan myyntiin selvitystilanteessa, myydään yleensä alle niiden kirjanpitoarvon. |
| --- | --- |

(244)

Ernst&Youngin tutkimuksen täydennysosassa esitetään, että selvitystilanteessa omaisuus olisi myytävä nopeasti 50 prosentin alennuksella, jolloin odotettavissa oleva arvo olisi 1 053 196,36 Puolan zlotya. Komissio myöntää, että koneiden kaltaiset omaisuuserät, jotka pannaan myyntiin selvitystilanteessa, myydään yleensä alle niiden kirjanpitoarvon.

| (245) | Komissio katsoo, että 50 prosentin arvonalennus on perusteltu Ernst&Youngin mainitsemista syistä, jotka on kuvattu edellä johdanto-osan 147 kappaleessa. Komissio katsoo erityisesti, että niiden hypoteettinen arvo konkurssitilanteessa on arvioitu käyttämällä metodologiaa, joka voidaan katsoa asianmukaiseksi selvitettäessä velalliseen kohdistuvien vaateiden realisoitavaa arvoa konkurssin uhatessa, kun otetaan huomioon myytävien koneiden erityinen tyyppi ja liikevaihdon riippuvuus tietystä asiakkaasta (puolustusministeriöstä), joka leikkaa kulujaan sopeutuessaan kriisistä johtuvaan verotulojen vähenemiseen. |
| --- | --- |

(245)

Komissio katsoo, että 50 prosentin arvonalennus on perusteltu Ernst&Youngin mainitsemista syistä, jotka on kuvattu edellä johdanto-osan 147 kappaleessa. Komissio katsoo erityisesti, että niiden hypoteettinen arvo konkurssitilanteessa on arvioitu käyttämällä metodologiaa, joka voidaan katsoa asianmukaiseksi selvitettäessä velalliseen kohdistuvien vaateiden realisoitavaa arvoa konkurssin uhatessa, kun otetaan huomioon myytävien koneiden erityinen tyyppi ja liikevaihdon riippuvuus tietystä asiakkaasta (puolustusministeriöstä), joka leikkaa kulujaan sopeutuessaan kriisistä johtuvaan verotulojen vähenemiseen.

| (246) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että tämän päätöksen vahvistamishetkellä sen käytettävissä olleiden tietojen perusteella IDA:n maksamattomien luottojen konkurssiarvo on 1 053 196,36 Puolan zlotya. |
| --- | --- |

(246)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että tämän päätöksen vahvistamishetkellä sen käytettävissä olleiden tietojen perusteella IDA:n maksamattomien luottojen konkurssiarvo on 1 053 196,36 Puolan zlotya.

| (247) | Myyntiskenaariossa IDA:n maksamattomien luottojen arvo on suurempi, koska [...] tarjoutui maksamaan IDA:lle [> 1 053 196,36 Puolan zlotya]. |
| --- | --- |

(247)

Myyntiskenaariossa IDA:n maksamattomien luottojen arvo on suurempi, koska [...] tarjoutui maksamaan IDA:lle [> 1 053 196,36 Puolan zlotya].

| (248) | Komissio katsoo, että IDA:n tilanteessa oleva yksityinen velkoja olisi hyväksynyt luopumisen 17,2 miljoonan Puolan zlotyn saatavista, koska se ei olisi voinut kohtuudella olettaa saavansa takaisin enempää konkurssimenettelyssä. Tällä perusteella komissio katsoo, että IDA:n toiminta vuoden 2010 velan muunnossa osakepääomaksi on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista, eikä velan muunto osakepääomaksi sisällä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(248)

Komissio katsoo, että IDA:n tilanteessa oleva yksityinen velkoja olisi hyväksynyt luopumisen 17,2 miljoonan Puolan zlotyn saatavista, koska se ei olisi voinut kohtuudella olettaa saavansa takaisin enempää konkurssimenettelyssä. Tällä perusteella komissio katsoo, että IDA:n toiminta vuoden 2010 velan muunnossa osakepääomaksi on markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista, eikä velan muunto osakepääomaksi sisällä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

IX.   PÄÄTELMÄ

| (249) | Komissio panee merkille, että muodollinen tutkinta 113 miljoonan Puolan zlotyn ilmoitetuista pääomasijoituksista, jotka Puolan viranomaiset myöhemmin peruuttivat, ei ole enää tarpeellinen menettelyasetuksen 8 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(249)

Komissio panee merkille, että muodollinen tutkinta 113 miljoonan Puolan zlotyn ilmoitetuista pääomasijoituksista, jotka Puolan viranomaiset myöhemmin peruuttivat, ei ole enää tarpeellinen menettelyasetuksen 8 artiklan nojalla.

| (250) | Julkisten velkojien saatavien täytäntöönpanosta luopumisen ja niiden mahdollisen järjestelyn osalta komissio katsoo, että julkiset velkojat toimivat yksityisen velkojan arviointiperusteen mukaisesti. Tämän perusteella julkisen velkojien toimintaan ei sisälly SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(250)

Julkisten velkojien saatavien täytäntöönpanosta luopumisen ja niiden mahdollisen järjestelyn osalta komissio katsoo, että julkiset velkojat toimivat yksityisen velkojan arviointiperusteen mukaisesti. Tämän perusteella julkisen velkojien toimintaan ei sisälly SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (251) | Komissio katsoo, että Industrial Development Agencyn suunnittelema osittainen velkojen muunto osakepääomaksi muutetun suunnitelman mukaisesti ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, koska se täyttää yksityisen velkojan arviointiperusteen. Komissio katsoo niin ikään, etteivät PZL Wrocławille myönnetyt vuoden 2007 ja vuoden 2008 luotot ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, koska ne ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaiset, |
| --- | --- |

(251)

Komissio katsoo, että Industrial Development Agencyn suunnittelema osittainen velkojen muunto osakepääomaksi muutetun suunnitelman mukaisesti ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, koska se täyttää yksityisen velkojan arviointiperusteen. Komissio katsoo niin ikään, etteivät PZL Wrocławille myönnetyt vuoden 2007 ja vuoden 2008 luotot ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, koska ne ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Komissio on päättänyt lopettaa 113 miljoonan Puolan zlotyn pääomasijoituksia koskevan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn todeten, että Puola on peruuttanut ilmoituksensa eikä jatka tätä tukihanketta.

2 artikla

1.   Se, etteivät Puolan julkiset viranomaiset ole täysimääräisesti panneet täytäntöön saamisiaan PZL Hydralilta vuosina 1998–2007 ja että nämä velat on uudelleenjärjestelty vuosina 2007–2010, ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2.   IDA:n PZL Wrocławille vuonna 2007 myöntämä luotto (12,5 miljoonaa Puolan zlotya) ja vuonna 2008 myöntämä luotto (4 miljoonaa Puolan zlotya) eivät ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

3.   Näiden lainojen myöhempi osittainen, velan osakepääomaksi muuntamisen avulla tapahtunut peruuttaminen 17,2 miljoonan Puolan zlotyn osalta ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 4 päivänä elokuuta 2010.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 324, 19.12.2008, s. 17.

1

(2)  EUVL C 158, 18.6.2010, s. 9.

2

(3)  Puolan virallinen lehti N:o 145, 1625 kohta, sellaisena kuin se on muutettuna.

3

(4)  Puolan virallinen lehti N:o 122, 1320 kohta, sellaisena kuin se on muutettuna.

4

(5)  Puolan virallinen lehti N:o 116, 1090 kohta, sellaisena kuin se on muutettuna.

5

(6)  Puolan virallinen lehti N:o 192, 1965 kohta, sellaisena kuin se on muutettuna.

6

(7)  Puolan virallinen lehti N:o 214, 1571 kohta, sellaisena kuin se on muutettuna.

7

(8)  Luottamuksellinen tieto.

8

(9)  Puolan virallinen lehti 1997/140, 939 kohta, sellaisena kuin se on muutettuna.

9

(10)  1 Yhdysvaltain dollari = 3,3 Puolan zlotya 22 päivänä kesäkuuta 2010. Kyseisen päivän valuuttakurssia on käytetty kaikkien tässä päätöksessä esiintyvien määrien muuntamisessa Yhdysvaltain dollarista Puolan zlotyyn. Muunnetut määrät on tarkoitettu ainoastaan ohjeellisiksi ja vertailua varten.

10

(11)  Todellinen määrä riippuu toteutuneesta myynnistä.

11

(12)  Puolan laissa sääntö, jonka mukaan alempisijainen oikeus kiinnitykseen paranee automaattisesti, on vahvistettu maarekisteri- ja kiinnityslain 12 §:ssä, Puolan virallinen lehti N:o 19, 147 kohta.

12

(13)  Määrä vastaa Wrocław Psie Polen verotoimiston laskemia perimiskustannuksia.

13

(14)  Maksamattomista veroista perittävää korkoa sovelletaan kaikkiin veroviranomaisille ja julkisorganisaatioille tilitettäviin julkisoikeudellisten lakien mukaisiin saataviin. Vaikka esimerkiksi sosiaaliturvaviraston kaltaisilla viranomaisilla on omat säännökset määräajassa maksamatta jätettyjen maksujen perinnästä sekä säännöt näistä määristä perittävän koron laskennasta, säännöksillä tarkoitetaan 29 päivänä elokuuta 1997 annetun verolain säännöksiä. Taulukossa esitetään vuotuinen korkokanta, koska korko vaihtelee tiheään. Tämä johtuu verolain 56 §:ssä valtiovarainministerille säädetystä velvollisuudesta määrittää ja julkaista voimassa oleva veroihin sovellettava korkokanta markkinatilanteen mukaisesti sekä Puolan keskuspankin käyttämä korkokanta. Yksityiskohtaiset säännöt maksamattomiin veroihin sovellettavan koron laskennasta on vahvistettu 22 päivänä elokuuta 2005 annetussa valtiovarainministerin asetuksessa (Puolan virallinen lehti N:o 165, 1373 kohta). Aiemmin säännöt sisältyivät vuosina 1997, 2001 ja 2002 annettuihin valtiovarainministerin asetuksiin. Julkisille velkojille olevien velkojen muutoksissa on huomioitu velkojen lyhennykset.

14

(15)  Nettotulos tarkoittaa tässä ja muualla tässä päätöksessä tulosta ennen veroja.

15

(16)  Konkurssi- ja rakenneuudistuslaki, annettu 28 päivänä helmikuuta 2003, Puolan virallinen lehti N:o 60, 535 kohta, sellaisena kuin se on muutettuna.

16

(17)  Rekisteröityjä panttauksia säännellään rekisteröidyistä panteista ja panttirekisteristä annetulla lailla (Puolan virallinen lehti N:o 149, 6.12.1996, 703 kohta, sellaisena kuin se on muutettuna). Rekisteröity pantti edellyttää kirjallista sopimusta velkojan ja panttauksen kohteen laillisen haltijan kesken sekä kirjaamista alioikeuden pitämään panttirekisteriin. Kyseinen omaisuus voi jäädä omistajan haltuun, jolla on oikeus käyttää sitä, tai se voidaan antaa kolmansien haltuun kyseisen osapuolen suostumuksella.

17

(18)  Tavallisiin panttauksiin sovelletaan siviililakia. Pantti annetaan omistajan ja velkojan välisellä sopimuksella, ja jollei laissa muutoin säädetä, panttauksen kohde on luovutettava velkojalle tai kolmansille.

18

(19)  Kaikki kolme ovat tulomenetelmiä, joissa tulevia tuloja arvioidaan ennustetun nettotuoton, ennustetun nettokassavirran tai ennustetun nettotuoton ja arvonalennuksen perusteella. Nettotuotto ja arvonalennus on ensimmäinen vaihe analysoitaessa kassavirtaa rahoituskirjanpitojärjestelmässä.

19

(20)  Keskimääräinen pääomakustannus (weighted average cost of capital, WACC) määritellään talouskirjallisuudessa yrityksen pääoman kokonaiskustannusten laskelmaksi, jossa kutakin pääomaluokkaa (omaa pääomaa tai velkaa) painotetaan suhteellisesti. Kaikki pääomalähteet – kantaosakkeet, etuosakkeet, joukkovelkakirjat ja muut pitkäaikaiset velat – sisältyvät keskimääräisen pääomakustannuksen laskelmaan. WACC on yksittäisten pääomakomponenttien kustannuksen painotettu keskiarvo. WACC:n laskentaa ei voida riitauttaa, koska se perustuu sovellettuun matemaattiseen kaavaan.

20

(21)  Puolan viranomaiset pitivät kohtuullisena olettaa, että PZL Wrocławin arvo on vähintään [...]. Tältä pohjalta [...] prosenttia PZL Wrocławin osakkeista oli arvoltaan 20,3 miljoonaa Puolan zlotya.

21

(22)  Markkina-arvo määritellään talouskirjallisuudessa hinnaksi, jolla liikeyritys tai omaisuus vaihtaisi omistajaa halukkaan myyjän ja halukkaan ostajan kesken, kun kumpikaan näistä ei ole pakotettu myymään tai ostamaan ja kun kummallakin on kohtuulliset tiedot kaikista tuolloin merkityksellisistä seikoista.

22

(23)  Mukautetussa nettoarvomenetelmässä huomioidaan yrityksen toiminnan jatkuvuus mukauttamalla kaiken omaisuuden ja kaikkien velkojen arvoa markkina-arvoon. Markkina-arvo määritellään talouskirjallisuudessa hinnaksi, jolla liikeyritys tai omaisuus vaihtaisi omistajaa halukkaan myyjän ja halukkaan ostajan kesken, kun kumpikaan näistä ei ole pakotettu myymään tai ostamaan ja kun kummallakin on kohtuulliset tiedot kaikista tuolloin merkityksellisistä seikoista.

23

(24)  Sopimusten nimellisvaluutta oli euro.

24

(25)  Erityisesti mainittakoon ILA Berlin, Pariisin kansainvälinen ilmailunäyttely, Farnborough'n ilmailunäyttely Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja puolustusteollisuuden messut (MSPO) Puolassa.

25

(26)  [...] on Euroopan suurimpia ulkoistamisyrityksiä, jonka palveluksessa on lähes [...] työntekijää ja jonka arvoksi on arvioitu noin [...] (30 päivänä syyskuuta 2008 tehdyn tarjouksen sanoin).

26

(27)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

27

(28)  Asia C-256/97, DMT, Kok. 1999, s. I-3919, 21 kohta.

28

DMT

(29)  Kustannuksia, jotka syntyisivät erilaisten olosuhteiden tai olettamien vallitessa (verrattuna nykyisissä olosuhteissa maksettaviin tai syntyviin kustannuksiin).

29

(30)  Asia C-342/96, Espanja v. komissio, Kok. 1999, s. I-2459.

30

(31)  Asia T-152/99, HAMSA v. komissio, Kok. 2002, s. II-3049, 170 kohta.

31

(32)  Tällä määrällä maksetaan sosiaaliturvalaitoksen saatavat.

32

(33)  Puolan viranomaiset tarkensivat myös, että yhtiöiden yhteenlaskettu velka Wrocławin kaupunginvaltuustolle oli 32 094 812,25 Puolan zlotya ja valtion vammaiskuntoutusrahastolle 14 578 542,46 Puolan zlotya. Näiden kahden velkojan osalta tutkimuksessa ei ole huomioitu taannehtivaa korkoa, kuten 135 kappaleessa todetaan.

33

(34)  Tästä peritään lisämaksu.

34

(35)  Verolaki, annettu 29 päivänä elokuuta 1997 (Puolan virallinen lehti N:o 2005/8, 60 kohta, sellaisena kuin se on muutettuna). Lain 112 §:n mukaan yrityksen ostaja tai yrityksen ainoa osakas vastaa kaikella omaisuudellaan yhteisvastuullisesti verovelvollisen kanssa ostopäivää edeltävistä maksamattomista veroista, jotka liittyvät liiketoimintaan, paitsi jos ostaja ei ole voinut saada näitä verorästejä tietoonsa due diligence -tutkimuksessaan. Lain 118 §:n mukaan kolmansille ei voida antaa päätöstä verojen maksuvelvollisuudesta, mikäli verorästien kertymävuoden päättymisestä on kulunut viisi vuotta.

35

(36)  Tähän sisältyy 7,5 miljoonan Puolan zlotyn velka sosiaaliturvavirastolle, 19,1 miljoonan Puolan zlotyn velka Ala-Sleesian maakunnan verovirastolle, 24,9 miljoonan Puolan zlotyn velka Wrocławin kaupunginvaltuustolle ja 12,9 miljoonan Puolan zlotyn velka valtion vammaiskoulutusrahastolle.

36

(37)  EUVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

37

(38)  Asia C-256/97, DM Transports, Kok. 1999, s. I-3913, 30 kohta; asia T-36/99, Lenzing v. komissio, Kok. 2004, s. II-3597, 137 ja 139 kohta.

38

DM Transports

Lenzing v. komissio

(39)  Asia C-256/97, DM Transports, Kok. 1999, I-3913, 30 kohta.

39

DM Transports

(40)  Asia C-342/96, Espanja v. komissio, Kok. 1999, s. I-2459, 46 kohta; asia C-256/97, DMT, Kok. 1999, s. I-3913, 24 kohta; asia T-152/99, HAMSA v. komissio, Kok. 2002, s. II-3049, 167 kohta; asia T-198/01, Technische Glaswerke Ilmenau v. komissio, Kok. 2004, s. II-2717, 99 kohta; asia T-68/03, Olympic Airways v. komissio, Kok. 2007, s. II-2911, 283 kohta.

40

Espanja v. komissio

DMT

HAMSA v. komissio

Technische Glaswerke Ilmenau v. komissio

Olympic Airways v. komissio

(41)  Asia C-256/97, DMT, Kok. 1999, s. I-3913, 30 kohta; asia T-152/99, HAMSA v. komissio, Kok. 2002, s. II-3049, 168 kohta; asia T-46/97, SIC v. komissio, Kok. 2000, s. II-2125, 95 kohta; asia T-68/03, Olympic Airways v. komissio, Kok. 2007, s. II-2911, 283 kohta.

41

DMT

HAMSA v. komissio

SIC v. komissio

Olympic Airways v. komissio

(42)  IAS-standardien käyttö on pakollista EU:ssa tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1725/2003 nojalla (EUVL L 261, 13.10.2003, s. 1).

42

(43)  Asia T-16/96, Cityflyer v. komissio, Kok. 1998, s. II-575, 52 kohta.

43

Cityflyer v. komissio

(44)  Asiat T-228 ja 233/99, Westdeutsche Landesbank v. komissio, Kok. 2003, s. II-435, 314 kohta.

44

Westdeutsche Landesbank v. komissio

---

| 16.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/85 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/85

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 15 päivänä marraskuuta 2010,

poikkeuksen myöntämisestä Tšekille Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä tehdyn päätöksen 2006/679/EY soveltamisesta Strančicen ja České Budějovicen välisellä radalla

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 7789)

(Ainoastaan tšekinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2010/691/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä 28 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyn komission päätöksen 2006/679/EY (1) ja erityisesti sen liitteessä olevan 7.1.3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Päätöksen 2006/679/EY muuttamisesta tehdyllä komission päätöksellä 2009/561/EY (2) vahvistettiin Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevan yhteentoimivuuden teknisen eritelmän täytäntöönpanosäännöt. |
| --- | --- |

(1)

Päätöksen 2006/679/EY muuttamisesta tehdyllä komission päätöksellä 2009/561/EY (2) vahvistettiin Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevan yhteentoimivuuden teknisen eritelmän täytäntöönpanosäännöt.

| (2) | Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevan yhteentoimivuuden teknisen eritelmän 7.1.3 kohdan mukaan ERTMS/ETCS:n asentaminen on pakollista, kun jo käytössä olevaa ohjaus- ja hallintakoonpanoon kuuluvaa JKV-osaa parannetaan tai kun asennetaan uusi ohjaus- ja hallintakokoonpanoon kuuluva JKV-osa rautateiden infrastruktuurihankkeissa, jotka saavat rahallista tukea Euroopan aluekehitys- ja/tai koheesiorahastoista. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevan yhteentoimivuuden teknisen eritelmän 7.1.3 kohdan mukaan ERTMS/ETCS:n asentaminen on pakollista, kun jo käytössä olevaa ohjaus- ja hallintakoonpanoon kuuluvaa JKV-osaa parannetaan tai kun asennetaan uusi ohjaus- ja hallintakokoonpanoon kuuluva JKV-osa rautateiden infrastruktuurihankkeissa, jotka saavat rahallista tukea Euroopan aluekehitys- ja/tai koheesiorahastoista.

| (3) | Kun merkinantojärjestelmiä kuitenkin uudistetaan lyhyillä (alle 150 kilometrin) ja epäyhtenäisillä rataosuuksilla, komissio voi myöntää tilapäisen poikkeuksen tähän sääntöön edellyttäen, että kyseinen jäsenvaltio toimittaa komissiolle asiakirjakansion. Kansiossa on oltava mukana taloudellinen analyysi, joka osoittaa, että ERTMS-järjestelmän ottamisella käyttöön myöhempänä varustamisajankohtana saavutetaan merkittäviä taloudellisia ja/tai teknisiä etuja verrattuna siihen, että se otettaisiin käyttöön EU:n rahoittaman hankkeen kuluessa. |
| --- | --- |

(3)

Kun merkinantojärjestelmiä kuitenkin uudistetaan lyhyillä (alle 150 kilometrin) ja epäyhtenäisillä rataosuuksilla, komissio voi myöntää tilapäisen poikkeuksen tähän sääntöön edellyttäen, että kyseinen jäsenvaltio toimittaa komissiolle asiakirjakansion. Kansiossa on oltava mukana taloudellinen analyysi, joka osoittaa, että ERTMS-järjestelmän ottamisella käyttöön myöhempänä varustamisajankohtana saavutetaan merkittäviä taloudellisia ja/tai teknisiä etuja verrattuna siihen, että se otettaisiin käyttöön EU:n rahoittaman hankkeen kuluessa.

| (4) | Komissio analysoi jäsenvaltion lähettämät asiakirjat ja sen ehdottamat toimet ja ilmoittaa analyysinsä tuloksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/57/EY (3) 29 artiklassa tarkoitetulle komitealle. Jos poikkeus myönnetään, jäsenvaltion on varmistettava, että ERTMS-järjestelmä asennetaan viimeistään viisi vuotta hankkeen päättymisen jälkeen tai välittömästi sen jälkeen, kun rataosuus on yhdistetty toiseen ERTMS-järjestelmällä varustettuun rataan. |
| --- | --- |

(4)

Komissio analysoi jäsenvaltion lähettämät asiakirjat ja sen ehdottamat toimet ja ilmoittaa analyysinsä tuloksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/57/EY (3) 29 artiklassa tarkoitetulle komitealle. Jos poikkeus myönnetään, jäsenvaltion on varmistettava, että ERTMS-järjestelmä asennetaan viimeistään viisi vuotta hankkeen päättymisen jälkeen tai välittömästi sen jälkeen, kun rataosuus on yhdistetty toiseen ERTMS-järjestelmällä varustettuun rataan.

| (5) | Strančicen ja České Budějovicen välistä rataa parannetaan vähitellen vuoteen 2016 ulottuvalla jaksolla, jonka aikana jotkin rataosuudet saavat rahallista tukea Euroopan aluekehitys- ja/tai koheesiorahastoista. |
| --- | --- |

(5)

Strančicen ja České Budějovicen välistä rataa parannetaan vähitellen vuoteen 2016 ulottuvalla jaksolla, jonka aikana jotkin rataosuudet saavat rahallista tukea Euroopan aluekehitys- ja/tai koheesiorahastoista.

| (6) | Strančicen ja České Budějovicen välinen rata on pituudeltaan alle 150 kilometriä eikä sitä ole yhdistetty toiseen ERTMS-järjestelmällä varustettuun rataan. Tšekin viranomaiset lähettivät 24 päivänä tammikuuta 2010 komissiolle poikkeusta koskevan pyynnön ja asiakirjakansion, joka osoittaa, että ERTMS-järjestelmän ottamisella käyttöön vuoden 2018 loppuun mennessä saavutetaan merkittäviä taloudellisia ja/tai teknisiä etuja verrattuna siihen, että se otettaisiin käyttöön EU:n rahoittaman hankkeen kuluessa. |
| --- | --- |

(6)

Strančicen ja České Budějovicen välinen rata on pituudeltaan alle 150 kilometriä eikä sitä ole yhdistetty toiseen ERTMS-järjestelmällä varustettuun rataan. Tšekin viranomaiset lähettivät 24 päivänä tammikuuta 2010 komissiolle poikkeusta koskevan pyynnön ja asiakirjakansion, joka osoittaa, että ERTMS-järjestelmän ottamisella käyttöön vuoden 2018 loppuun mennessä saavutetaan merkittäviä taloudellisia ja/tai teknisiä etuja verrattuna siihen, että se otettaisiin käyttöön EU:n rahoittaman hankkeen kuluessa.

| (7) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2004 (4) 15 artiklan mukaisesti Euroopan rautatievirasto antoi 20 päivänä toukokuuta 2010 teknisen lausuntonsa poikkeusta koskevasta pyynnöstä. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2004 (4) 15 artiklan mukaisesti Euroopan rautatievirasto antoi 20 päivänä toukokuuta 2010 teknisen lausuntonsa poikkeusta koskevasta pyynnöstä.

| (8) | Teknisessä lausunnossa todettiin, että asiakirjakansio sisältää kaikki poikkeuksen saamisen edellyttämät tekijät, mutta siinä ehdotettiin sen varmistamista, että tarjoukseen sisältyy radan ERTMS-järjestelmää koskeva vaihtoehto. |
| --- | --- |

(8)

Teknisessä lausunnossa todettiin, että asiakirjakansio sisältää kaikki poikkeuksen saamisen edellyttämät tekijät, mutta siinä ehdotettiin sen varmistamista, että tarjoukseen sisältyy radan ERTMS-järjestelmää koskeva vaihtoehto.

| (9) | Tšekin viranomaiset vahvistivat 7 päivänä kesäkuuta 2010, että viimeistä rataosuutta koskevassa tarjouksessa on selkeästi mukana radan ERTMS-järjestelmää koskeva vaihtoehto. |
| --- | --- |

(9)

Tšekin viranomaiset vahvistivat 7 päivänä kesäkuuta 2010, että viimeistä rataosuutta koskevassa tarjouksessa on selkeästi mukana radan ERTMS-järjestelmää koskeva vaihtoehto.

| (10) | Komissio ilmoitti analyysinsä tuloksen direktiivin 2008/57/EY 29 artiklassa tarkoitetulle komitealle, |
| --- | --- |

(10)

Komissio ilmoitti analyysinsä tuloksen direktiivin 2008/57/EY 29 artiklassa tarkoitetulle komitealle,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Myönnetään Tšekille sen pyytämä poikkeus velvollisuudesta panna täytäntöön Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskeva yhteentoimivuuden tekninen eritelmä Strančicen ja České Budějovicen välisellä radalla.

Poikkeus on voimassa 31 päivään joulukuuta 2018.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tšekin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2010.

Komission puolesta

Siim KALLAS

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 284, 16.10.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL L 194, 25.7.2009, s. 60.

2

(3)  EUVL L 191, 18.7.2008, s. 1.

3

(4)  EUVL L 164, 30.4.2004, s. 1.

4

---

Oikaisuja

| 16.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 298/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 298/87

---

Oikaistaan komission asetus (EU) N:o 1015/2010, annettu 10 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta kotitalouksien pyykinpesukoneiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 293, 11. marraskuuta 2010
  )

Sivulla 23, 8 artiklan 2 kohdan b alakohdassa:

korvataan:

| ”b) | liitteessä I olevan 1 kohdan 2 alakohdassa asetettuja yleisiä ekosuunnitteluvaatimuksia sovelletaan 1 päivästä kesäkuuta 2011.” |
| --- | --- |

”b)

liitteessä I olevan 1 kohdan 2 alakohdassa asetettuja yleisiä ekosuunnitteluvaatimuksia sovelletaan 1 päivästä kesäkuuta 2011.”

seuraavasti:

| ”b) | liitteessä I olevan 1 kohdan 2 alakohdassa asetettuja yleisiä ekosuunnitteluvaatimuksia sovelletaan 1 päivästä kesäkuuta 2012.” |
| --- | --- |

”b)

liitteessä I olevan 1 kohdan 2 alakohdassa asetettuja yleisiä ekosuunnitteluvaatimuksia sovelletaan 1 päivästä kesäkuuta 2012.”

---