# Eiropas Savienības L 250/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.250.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 250 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 24. septembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.250.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 250

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 24. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 837/2010 (2010. gada 23. septembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1418/2007 par dažu atkritumu eksportu reģenerācijai uz konkrētām valstīm, kuras nav ESAO dalībvalstis (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 838/2010 (2010. gada 23. septembris), ar ko nosaka pamatnostādnes par pārvades sistēmu operatoru savstarpējo kompensāciju mehānismu un kopējo regulatīvo pieeju pārvades maksu noteikšanai (
  1
  ) | 5 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 839/2010 (2010. gada 23. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 12 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 840/2010 (2010. gada 23. septembris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par liellopu un teļa gaļu | 14 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 841/2010 (2010. gada 23. septembris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas mājputnu gaļai | 18 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 842/2010 (2010. gada 23. septembris), ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 | 20 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 843/2010 (2010. gada 23. septembris), ar ko nosaka sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu 7. individuālajā uzaicinājumā uz konkursu saskaņā ar konkursa procedūru, kas uzsākta ar Regulu (ES) Nr. 447/2010 | 22 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/569/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 23. jūnijs) par nodokļu atbalstu, ko Francija piešķīrusi Fondam zvejniecības risku novēršanai un zvejniecības uzņēmumiem (valsts atbalsts C 24/08 (ex NN 38/07))
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3938)

   (
  1
  ) | 23 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 837/2010 (2010. gada 23. septembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1418/2007 par dažu atkritumu eksportu reģenerācijai uz konkrētām valstīm, kuras nav ESAO dalībvalstis (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 838/2010 (2010. gada 23. septembris), ar ko nosaka pamatnostādnes par pārvades sistēmu operatoru savstarpējo kompensāciju mehānismu un kopējo regulatīvo pieeju pārvades maksu noteikšanai (
  1
  )

1

5

Komisijas Regula (ES) Nr. 839/2010 (2010. gada 23. septembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

12

Komisijas Regula (ES) Nr. 840/2010 (2010. gada 23. septembris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par liellopu un teļa gaļu

14

Komisijas Regula (ES) Nr. 841/2010 (2010. gada 23. septembris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas mājputnu gaļai

18

Komisijas Regula (ES) Nr. 842/2010 (2010. gada 23. septembris), ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95

20

Komisijas Regula (ES) Nr. 843/2010 (2010. gada 23. septembris), ar ko nosaka sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu 7. individuālajā uzaicinājumā uz konkursu saskaņā ar konkursa procedūru, kas uzsākta ar Regulu (ES) Nr. 447/2010

22

LĒMUMI

2010/569/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 23. jūnijs) par nodokļu atbalstu, ko Francija piešķīrusi Fondam zvejniecības risku novēršanai un zvejniecības uzņēmumiem (valsts atbalsts C 24/08 (ex NN 38/07))
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3938)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3938)

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 24.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 837/2010

(2010. gada 23. septembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1418/2007 par dažu atkritumu eksportu reģenerācijai uz konkrētām valstīm, kuras nav ESAO dalībvalstis

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Regulu (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem (1) un jo īpaši tās 37. panta 2. punkta trešo daļu,

pēc apspriešanās ar attiecīgajām valstīm,

tā kā:

Komisija no Libērijas ir saņēmusi atbildi uz rakstiskiem pieprasījumiem, kuros lūgts rakstiski apstiprināt, ka atkritumus, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1013/2006 III vai IIIA pielikumā un kuru eksports ir atļauts saskaņā ar minētās regulas 36. pantu, var eksportēt no Eiropas Savienības, lai tos reģenerētu minētajā valstī, un norādīt, kura kontroles procedūra (ja tāda ir) būtu jāpiemēro. Turklāt Komisija ir saņēmusi informāciju attiecībā uz Andoru, Ķīnu, Horvātiju un Indiju. Tāpēc, lai ņemtu vērā iepriekš minēto, Komisijas Regulas (EK) Nr. 1418/2007 (2) pielikums ir jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1418/2007 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no spēkā stāšanās dienas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 23. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 190, 12.7.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 316, 4.12.2007., 6. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| 1. | Ierakstu par Andoru aizstāj ar šādu:
  “Andora









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | visi atkritumi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1013/2006 III pielikumā” | | |

1.

Ierakstu par Andoru aizstāj ar šādu:

“Andora

a)

b)

c)

d)

visi atkritumi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1013/2006 III pielikumā”

| 2. | Ierakstu par Ķīnu aizstāj ar šādu:
  “Ķīna









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| No B1010:






  — | dārgmetāli (izņemot zeltu, platīnu) |

2.

Ierakstu par Ķīnu aizstāj ar šādu:

“Ķīna

a)

b)

c)

d)

No B1010:

—

dārgmetāli (izņemot zeltu, platīnu)

| — | molibdēna lūžņi |
| --- | --- |

—

molibdēna lūžņi

| — | kobalta lūžņi |
| --- | --- |

—

kobalta lūžņi

| — | mangāna lūžņi |
| --- | --- |

—

mangāna lūžņi

| — | indija lūžņi |
| --- | --- |

—

indija lūžņi

| — | torija lūžņi |
| --- | --- |

—

torija lūžņi

| — | retzemju metālu lūžņi |
| --- | --- |

—

retzemju metālu lūžņi

| — | hroma lūžņi |
| --- | --- |

—

hroma lūžņi

No B1010:

| — | dārgmetāli (zelts, platīns) |
| --- | --- |

—

dārgmetāli (zelts, platīns)

| — | dzelzs un tērauda lūžņi |
| --- | --- |

—

dzelzs un tērauda lūžņi

| — | vara lūžņi |
| --- | --- |

—

vara lūžņi

| — | niķeļa lūžņi |
| --- | --- |

—

niķeļa lūžņi

| — | alumīnija lūžņi |
| --- | --- |

—

alumīnija lūžņi

| — | cinka lūžņi |
| --- | --- |

—

cinka lūžņi

| — | alvas lūžņi |
| --- | --- |

—

alvas lūžņi

| — | volframa lūžņi |
| --- | --- |

—

volframa lūžņi

| — | tantala lūžņi |
| --- | --- |

—

tantala lūžņi

| — | magnija lūžņi |
| --- | --- |

—

magnija lūžņi

| — | bismuta lūžņi |
| --- | --- |

—

bismuta lūžņi

| — | titāna lūžņi |
| --- | --- |

—

titāna lūžņi

| — | cirkonija lūžņi |
| --- | --- |

—

cirkonija lūžņi

| — | ģermānija lūžņi |
| --- | --- |

—

ģermānija lūžņi

| — | vanādija lūžņi |
| --- | --- |

—

vanādija lūžņi

| — | hafnija, niobija, rēnija un gallija lūžņi |
| --- | --- |

—

hafnija, niobija, rēnija un gallija lūžņi

B1020–B1040

B1050

B1060

B1070

B1080–B1100

B1115

No B1120: visi pārējie atkritumi

No B1120: tikai tādi pārejas metāli, kas satur > 10 % V2O5, izņemot katalizatoru atkritumus (izlietoti katalizatori, izlietoti katalizatori šķidrā veidā vai citi katalizatori), kuri norādīti A sarakstā

B1130–B1200

B1210

B1220

B1230

B1240

B1250

No B2010: visi pārējie atkritumi

No B2010: vizlas atkritumi

B2020

No B2030: visi pārējie atkritumi

No B2030 vienīgi volframa karbīda lūžņi

B2040

B2060–B2130

No B3010: termoreaktīvo sveķu atkritumi vai kondensācijas produkti, tostarp šādas vielas:

| — | urīnvielas formaldehīdsveķi |
| --- | --- |

—

urīnvielas formaldehīdsveķi

| — | melamīna formaldehīdsveķi |
| --- | --- |

—

melamīna formaldehīdsveķi

| — | epoksīdsveķi |
| --- | --- |

—

epoksīdsveķi

| — | alkīdsveķi |
| --- | --- |

—

alkīdsveķi

No B3010 – visi pārējie atkritumi ar nosacījumu, ka tie ir termoplasti

B3020

No B3030 – visi pārējie atkritumi

No B3030:

| — | vilnas vai smalkas vai rupjas dzīvnieku spalvas atkritumi, tostarp pavedienu atkritumi, izņemot irdinātas šķiedras |
| --- | --- |

—

vilnas vai smalkas vai rupjas dzīvnieku spalvas atkritumi, tostarp pavedienu atkritumi, izņemot irdinātas šķiedras

| — | kokvilnas atlikas (ieskaitot vērpšanas atlikas un plucinātas jēlšķiedras) |
| --- | --- |

—

kokvilnas atlikas (ieskaitot vērpšanas atlikas un plucinātas jēlšķiedras)

| — | ķīmisko šķiedru atkritumi (tostarp izsukas, pavedienu atkritumi un irdinātas šķiedras) |
| --- | --- |

—

ķīmisko šķiedru atkritumi (tostarp izsukas, pavedienu atkritumi un irdinātas šķiedras)

B3035

No B3040 – visi pārējie atkritumi

No B3040: vienīgi jēlgumija

B3050

B3060–B3070

No B3080 – visi pārējie atkritumi

No B3080: vienīgi jēlgumija

B3090–B4030

No B3040 – visi pārējie atkritumi

No GB040 – vienīgi konvertervara izdedži no vara sakausējumiem, kuros ir > 10 % vara

GC010

No GC020 – visi pārējie atkritumi

No GC020 – vienīgi kabeļu un stiepļu atkritumi, elektromotoru lūžņi

GC010

GC050–GG040

GH013

GN010–GN030”

| 3. | Ierakstu par Horvātiju aizstāj ar šādu:
  “Horvātija









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | visi atkritumi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1013/2006 III pielikumā” |

3.

Ierakstu par Horvātiju aizstāj ar šādu:

“Horvātija

a)

b)

c)

d)

visi atkritumi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1013/2006 III pielikumā”

| 4. | Ierakstu par Indiju aizstāj ar šādu:
  “Indija









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | visi atkritumi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1013/2006 III pielikumā” |

4.

Ierakstu par Indiju aizstāj ar šādu:

“Indija

a)

b)

c)

d)

visi atkritumi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1013/2006 III pielikumā”

| 5. | Pēc ieraksta par Libānu iekļauj šādu ierakstu:
  “Libērija









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | B3020” |

5.

Pēc ieraksta par Libānu iekļauj šādu ierakstu:

“Libērija

a)

b)

c)

d)

B3020”

---

| 24.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/5

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 838/2010

(2010. gada 23. septembris),

ar ko nosaka pamatnostādnes par pārvades sistēmu operatoru savstarpējo kompensāciju mehānismu un kopējo regulatīvo pieeju pārvades maksu noteikšanai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 714/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un par Regulas (EK) Nr. 1228/2003 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 18. panta 5. punkta pirmo teikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas 2010. gada 2. septembra Regulu (ES) Nr. 774/2010, ar ko nosaka pamatnostādnes par pārvades sistēmu operatoru savstarpējām kompensācijām un kopējo regulatīvo pieeju pārvades maksu noteikšanai (2), ir izveidots mehānisms, lai pārvades sistēmu operatoriem kompensētu izmaksas, kas rodas, izmantojot tīklus pārrobežu elektroenerģijas plūsmām, un kopējai regulatīvai pieejai, nosakot maksas par pārvadi. Tomēr minētās regulas darbības termiņš beigsies 2011. gada 2. martā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas 2010. gada 2. septembra Regulu (ES) Nr. 774/2010, ar ko nosaka pamatnostādnes par pārvades sistēmu operatoru savstarpējām kompensācijām un kopējo regulatīvo pieeju pārvades maksu noteikšanai (2), ir izveidots mehānisms, lai pārvades sistēmu operatoriem kompensētu izmaksas, kas rodas, izmantojot tīklus pārrobežu elektroenerģijas plūsmām, un kopējai regulatīvai pieejai, nosakot maksas par pārvadi. Tomēr minētās regulas darbības termiņš beigsies 2011. gada 2. martā.

| (2) | Lai nodrošinātu pārvades sistēmu operatoru savstarpējā kompensācijas mehānisma nepārtrauktu darbību, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 18. panta 1. un 2. punktu ir jāpieņem jaunas pamatnostādnes, kas atbilst ar minēto regulu iedibinātajai institucionālajai sistēmai. Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (turpmāk “Aģentūra”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 713/2009 (3), būtu jāuzrauga, kā tiek īstenots pārvades sistēmu operatoru savstarpējais kompensācijas mehānisms. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu pārvades sistēmu operatoru savstarpējā kompensācijas mehānisma nepārtrauktu darbību, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 18. panta 1. un 2. punktu ir jāpieņem jaunas pamatnostādnes, kas atbilst ar minēto regulu iedibinātajai institucionālajai sistēmai. Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (turpmāk “Aģentūra”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 713/2009 (3), būtu jāuzrauga, kā tiek īstenots pārvades sistēmu operatoru savstarpējais kompensācijas mehānisms.

| (3) | Pieņemot saistošas pamatnostādnes, ar kurām izveido kompensācijas mehānismu starp pārvades sistēmu operatoriem, vajadzētu rasties stabilam pamatam pārvades sistēmu operatoru kompensācijas mehānisma darbībai un godīgai kompensācijai pārvades sistēmu operatoriem par izmaksām, kas rodas no elektroenerģijas pārrobežu plūsmām to tīklos. |
| --- | --- |

(3)

Pieņemot saistošas pamatnostādnes, ar kurām izveido kompensācijas mehānismu starp pārvades sistēmu operatoriem, vajadzētu rasties stabilam pamatam pārvades sistēmu operatoru kompensācijas mehānisma darbībai un godīgai kompensācijai pārvades sistēmu operatoriem par izmaksām, kas rodas no elektroenerģijas pārrobežu plūsmām to tīklos.

| (4) | Pārvades sistēmu operatoriem no trešām valstīm vai no teritorijām, kas ar Eiropas Savienību noslēgušas nolīgumus, ar kuriem pieņem un piemēro Eiropas Savienības elektroenerģijas jomas tiesību aktus, jābūt tiesīgiem piedalīties pārvades sistēmu operatoru kompensācijas mehānismā līdzvērtīgi dalībvalstu pārvades sistēmu operatoriem. |
| --- | --- |

(4)

Pārvades sistēmu operatoriem no trešām valstīm vai no teritorijām, kas ar Eiropas Savienību noslēgušas nolīgumus, ar kuriem pieņem un piemēro Eiropas Savienības elektroenerģijas jomas tiesību aktus, jābūt tiesīgiem piedalīties pārvades sistēmu operatoru kompensācijas mehānismā līdzvērtīgi dalībvalstu pārvades sistēmu operatoriem.

| (5) | Pārvades sistēmu operatoriem no trešām valstīm, kas ar Eiropas Savienību nav noslēgušas nolīgumus, ar kuriem pieņem un piemēro Eiropas Savienības elektroenerģijas jomas tiesību aktus, jādod iespēja noslēgt daudzpusējus nolīgumus ar pārvades sistēmu operatoriem dalībvalstīs, lai visas puses varētu saņemt taisnīgu un līdzvērtīgu kompensāciju par izmaksām, kas rodas no pārrobežu elektroenerģijas plūsmu pārvades to tīklos. |
| --- | --- |

(5)

Pārvades sistēmu operatoriem no trešām valstīm, kas ar Eiropas Savienību nav noslēgušas nolīgumus, ar kuriem pieņem un piemēro Eiropas Savienības elektroenerģijas jomas tiesību aktus, jādod iespēja noslēgt daudzpusējus nolīgumus ar pārvades sistēmu operatoriem dalībvalstīs, lai visas puses varētu saņemt taisnīgu un līdzvērtīgu kompensāciju par izmaksām, kas rodas no pārrobežu elektroenerģijas plūsmu pārvades to tīklos.

| (6) | Pārvades sistēmu operatoriem jākompensē enerģijas zudumi, ka rodas, pārvadot pārrobežu elektroenerģijas plūsmas to tīklos. Šādas kompensācijas pamatā jābūt aprēķinam, kādi zudumi rastos gadījumā, kad šāds elektroenerģijas tranzīts nenotiktu. |
| --- | --- |

(6)

Pārvades sistēmu operatoriem jākompensē enerģijas zudumi, ka rodas, pārvadot pārrobežu elektroenerģijas plūsmas to tīklos. Šādas kompensācijas pamatā jābūt aprēķinam, kādi zudumi rastos gadījumā, kad šāds elektroenerģijas tranzīts nenotiktu.

| (7) | Lai kompensētu pārvades sistēmu operatoriem izmaksas par to tīklu izmantošanu pārrobežu elektroenerģijas plūsmām, jāizveido fonds. Fonda vērtības pamatā jābūt Eiropas Savienības mēroga aprēķinam par ilgtermiņa vidējām papildizmaksām, kas rodas, izmantojot tīklus pārrobežu elektroenerģijas plūsmām. |
| --- | --- |

(7)

Lai kompensētu pārvades sistēmu operatoriem izmaksas par to tīklu izmantošanu pārrobežu elektroenerģijas plūsmām, jāizveido fonds. Fonda vērtības pamatā jābūt Eiropas Savienības mēroga aprēķinam par ilgtermiņa vidējām papildizmaksām, kas rodas, izmantojot tīklus pārrobežu elektroenerģijas plūsmām.

| (8) | Savienības mēroga novērtējums par elektroenerģijas pārvades infrastruktūru saistībā ar pārrobežu elektroenerģijas plūsmu veicināšanu būtu jāveic Aģentūrai kā iestādei, kas atbildīga par to regulatoru (pārvaldes iestāžu) darbības koordinēšanu, kam jāveic līdzīgas darbības valstu līmenī. |
| --- | --- |

(8)

Savienības mēroga novērtējums par elektroenerģijas pārvades infrastruktūru saistībā ar pārrobežu elektroenerģijas plūsmu veicināšanu būtu jāveic Aģentūrai kā iestādei, kas atbildīga par to regulatoru (pārvaldes iestāžu) darbības koordinēšanu, kam jāveic līdzīgas darbības valstu līmenī.

| (9) | Trešo valstu pārvades sistēmu operatoriem jāsedz tādas pašas izmaksas par Eiropas Savienības pārvades sistēmu izmantošanu kā dalībvalstu pārvades sistēmu operatoriem. |
| --- | --- |

(9)

Trešo valstu pārvades sistēmu operatoriem jāsedz tādas pašas izmaksas par Eiropas Savienības pārvades sistēmu izmantošanu kā dalībvalstu pārvades sistēmu operatoriem.

| (10) | Dažādās maksas, ko elektroenerģijas ražotāji maksā par piekļuvi pārvades sistēmai, nedrīkst likt šķēršļus iekšējam tirgum. Tāpēc vidējās maksas par piekļuvi tīkliem dalībvalstīs jāsaglabā tādās robežās, kas ļauj panākt harmonizācijas priekšrocību izmantošanu. |
| --- | --- |

(10)

Dažādās maksas, ko elektroenerģijas ražotāji maksā par piekļuvi pārvades sistēmai, nedrīkst likt šķēršļus iekšējam tirgum. Tāpēc vidējās maksas par piekļuvi tīkliem dalībvalstīs jāsaglabā tādās robežās, kas ļauj panākt harmonizācijas priekšrocību izmantošanu.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/72/EK (4) 46. pantu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/72/EK (4) 46. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pārvades sistēmu operatori, pamatojoties uz pielikuma A daļā noteiktajām pamatnostādnēm, saņem kompensāciju par izmaksām, kas rodas no to tīklu izmantošanas pārrobežu elektroenerģijas plūsmām.

2. pants

Tīkla operatori, piemērojot maksas par piekļuvi pārvades sistēmai, ievēro pielikuma B daļā izklāstītās pamatnostādnes.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2011. gada 3. marta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 23. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 176, 15.7.2003., 1. lpp.

1

(2)  OV L 233, 3.9.2010., 1. lpp.

2

(3)  OV L 211, 14.8.2009., 1. lpp.

3

(4)  OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.

4

---

PIELIKUMS

A   DAĻA

Pamatnostādnes kompensācijas mehānismam starp pārvades sistēmu operatoriem

1.   Vispārīgi noteikumi

| 1.1. | Pārvades sistēmu operatoru kompensācijas (Inter-Transmission System Operator Compensation jeb ITC) mehānisms paredz kompensēt izmaksas, kas rodas, tīklus izmantojot pārrobežu elektroenerģijas plūsmai, tostarp nodrošinot pārrobežu piekļuvi savstarpēji savienotai sistēmai. |
| --- | --- |

1.1.

Pārvades sistēmu operatoru kompensācijas (Inter-Transmission System Operator Compensation jeb ITC) mehānisms paredz kompensēt izmaksas, kas rodas, tīklus izmantojot pārrobežu elektroenerģijas plūsmai, tostarp nodrošinot pārrobežu piekļuvi savstarpēji savienotai sistēmai.

| 1.2. | Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls (European Network of Transmission System Operators for Electricity jeb elektroenerģijas ENTSO), kas izveidots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 5. pantu, izveido ITC fondu, lai kompensētu pārvades sistēmu operatoriem izmaksas, kas rodas, to tīklus izmantojot pārrobežu elektroenerģijas plūsmām.

  ITC fonds paredzēts, lai kompensētu:






  1) | izmaksas, ko veido zudumi, kuri rodas nacionālajās pārvades sistēmās, izmantojot tīklu pārrobežu elektroenerģijas plūsmām;
  un |
| --- | --- | --- |

1.2.

Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls (European Network of Transmission System Operators for Electricity jeb elektroenerģijas ENTSO), kas izveidots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 5. pantu, izveido ITC fondu, lai kompensētu pārvades sistēmu operatoriem izmaksas, kas rodas, to tīklus izmantojot pārrobežu elektroenerģijas plūsmām.

ITC fonds paredzēts, lai kompensētu:

1)

izmaksas, ko veido zudumi, kuri rodas nacionālajās pārvades sistēmās, izmantojot tīklu pārrobežu elektroenerģijas plūsmām;

un

| 2) | izmaksas, ko veido infrastruktūras pieejamības nodrošināšana pārrobežu elektroenerģijas plūsmām. |
| --- | --- |

2)

izmaksas, ko veido infrastruktūras pieejamības nodrošināšana pārrobežu elektroenerģijas plūsmām.

| 1.3. | Iemaksas ITC fondā aprēķina saskaņā ar 6. un 7. punktu.
  Izmaksas no ITC fonda aprēķina saskaņā ar 4. un 5. punktu.
  Par visu ar ITC saistīto maksājumu iekasēšanas un izmaksas kārtības izveidi, kā arī par maksājumu termiņu noteikšanu atbild elektroenerģijas ENTSO. Visas iemaksas un izmaksas veic pēc iespējas ātrāk un vēlākais sešu mēnešu laikā pēc tā perioda beigām, uz ko tās attiecas. |
| --- | --- |

1.3.

Iemaksas ITC fondā aprēķina saskaņā ar 6. un 7. punktu.

Izmaksas no ITC fonda aprēķina saskaņā ar 4. un 5. punktu.

Par visu ar ITC saistīto maksājumu iekasēšanas un izmaksas kārtības izveidi, kā arī par maksājumu termiņu noteikšanu atbild elektroenerģijas ENTSO. Visas iemaksas un izmaksas veic pēc iespējas ātrāk un vēlākais sešu mēnešu laikā pēc tā perioda beigām, uz ko tās attiecas.

| 1.4. | Aģentūra pārrauga ITC mehānisma īstenošanu un ik gadus ziņo Komisijai par ITC mehānisma īstenošanu un ITC fonda pārvaldību.
  Elektroenerģijas ENTSO, veicot šo uzdevumu, sadarbojas ar Komisiju un Aģentūru un sniedz Aģentūrai visu šajā nolūkā vajadzīgo informāciju.
  Visi pārvades sistēmu operatori elektroenerģijas ENTSO un Aģentūrai sniedz visu informāciju, kas vajadzīga ITC mehānisma īstenošanai. |
| --- | --- |

1.4.

Aģentūra pārrauga ITC mehānisma īstenošanu un ik gadus ziņo Komisijai par ITC mehānisma īstenošanu un ITC fonda pārvaldību.

Elektroenerģijas ENTSO, veicot šo uzdevumu, sadarbojas ar Komisiju un Aģentūru un sniedz Aģentūrai visu šajā nolūkā vajadzīgo informāciju.

Visi pārvades sistēmu operatori elektroenerģijas ENTSO un Aģentūrai sniedz visu informāciju, kas vajadzīga ITC mehānisma īstenošanai.

| 1.5. | Kamēr elektroenerģijas ENTSO nav izveidots, pārvades sistēmu operatori savstarpēji sadarbojas, lai veiktu uzdevumus, kas saistībā ar ITC mehānismu uzticēti elektroenerģijas ENTSO. |
| --- | --- |

1.5.

Kamēr elektroenerģijas ENTSO nav izveidots, pārvades sistēmu operatori savstarpēji sadarbojas, lai veiktu uzdevumus, kas saistībā ar ITC mehānismu uzticēti elektroenerģijas ENTSO.

| 1.6. | Elektroenerģijas tranzītu – parasti par stundām – aprēķina, ņemot zemāko absolūto elektroenerģijas importa daudzumu un absolūto elektroenerģijas eksporta daudzumu starpsavienojumos starp nacionālajām pārvades sistēmām.
  Lai aprēķinātu elektroenerģijas tranzītu, importa daudzumu un eksporta daudzumu katrā starpsavienojumā starp nacionālajām pārvades sistēmām samazina proporcionāli tās jaudas daļai, kas nav piešķirta atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 714/2009 I pielikumā izklāstīto sastrēgumu pārvaldības pamatnostādņu 2. punktam.
  Neatkarīgi no šā punkta otrās daļas noteikumiem elektroenerģijas tranzīta aprēķinos ietver elektroenerģijas importu un eksportu starpsavienojumos ar trešām valstīm, uz kurām attiecas 7.1. punkta noteikumi. |
| --- | --- |

1.6.

Elektroenerģijas tranzītu – parasti par stundām – aprēķina, ņemot zemāko absolūto elektroenerģijas importa daudzumu un absolūto elektroenerģijas eksporta daudzumu starpsavienojumos starp nacionālajām pārvades sistēmām.

Lai aprēķinātu elektroenerģijas tranzītu, importa daudzumu un eksporta daudzumu katrā starpsavienojumā starp nacionālajām pārvades sistēmām samazina proporcionāli tās jaudas daļai, kas nav piešķirta atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 714/2009 I pielikumā izklāstīto sastrēgumu pārvaldības pamatnostādņu 2. punktam.

Neatkarīgi no šā punkta otrās daļas noteikumiem elektroenerģijas tranzīta aprēķinos ietver elektroenerģijas importu un eksportu starpsavienojumos ar trešām valstīm, uz kurām attiecas 7.1. punkta noteikumi.

| 1.7. | Šajā pielikuma daļā tīrā elektroenerģijas plūsma ir absolūtā vērtība starpībai starp kopējo elektroenerģijas eksportu no attiecīgās nacionālās pārvades sistēmas uz valstīm, kuru PSO piedalās ITC mehānismā, un kopējo elektroenerģijas importu no valstīm, kuru PSO piedalās ITC mehānismā, uz to pašu pārvades sistēmu.

  ITC mehānisma dalībniekiem, kam ir kopēja robeža vismaz ar vienu trešo valsti, uz kuru attiecas 7.1. punkta noteikumi, tīrās plūsmas aprēķiniem piemēro šādu korekciju:






  1) | ja elektroenerģijas kopējais eksports uz valstīm, kuru PSO piedalās ITC mehānismā, ir lielāks par elektroenerģijas kopējo importu no valstīm, kuru PSO piedalās ITC mehānismā, tīrās plūsmas samazina par zemāko no šādām vērtībām:






  a) | tīrās importa plūsmas no šīm trešām valstīm; vai |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.

Šajā pielikuma daļā tīrā elektroenerģijas plūsma ir absolūtā vērtība starpībai starp kopējo elektroenerģijas eksportu no attiecīgās nacionālās pārvades sistēmas uz valstīm, kuru PSO piedalās ITC mehānismā, un kopējo elektroenerģijas importu no valstīm, kuru PSO piedalās ITC mehānismā, uz to pašu pārvades sistēmu.

ITC mehānisma dalībniekiem, kam ir kopēja robeža vismaz ar vienu trešo valsti, uz kuru attiecas 7.1. punkta noteikumi, tīrās plūsmas aprēķiniem piemēro šādu korekciju:

1)

ja elektroenerģijas kopējais eksports uz valstīm, kuru PSO piedalās ITC mehānismā, ir lielāks par elektroenerģijas kopējo importu no valstīm, kuru PSO piedalās ITC mehānismā, tīrās plūsmas samazina par zemāko no šādām vērtībām:

a)

tīrās importa plūsmas no šīm trešām valstīm; vai

| b) | tīrās eksporta plūsmas uz valstīm, kuru pārvades sistēmas operators piedalās ITC mehānismā; |
| --- | --- |

b)

tīrās eksporta plūsmas uz valstīm, kuru pārvades sistēmas operators piedalās ITC mehānismā;

| 2) | ja elektroenerģijas kopējais imports no valstīm, kuru PSO piedalās ITC mehānismā, ir lielāks par elektroenerģijas kopējo eksportu uz valstīm, kuru PSO piedalās ITC mehānismā, tīrās plūsmas samazina par zemāko no šādām vērtībām:






  a) | tīrās eksporta plūsmas no šīm trešām valstīm; vai |
| --- | --- | --- |

2)

ja elektroenerģijas kopējais imports no valstīm, kuru PSO piedalās ITC mehānismā, ir lielāks par elektroenerģijas kopējo eksportu uz valstīm, kuru PSO piedalās ITC mehānismā, tīrās plūsmas samazina par zemāko no šādām vērtībām:

a)

tīrās eksporta plūsmas no šīm trešām valstīm; vai

| b) | tīrās importa plūsmas no valstīm, kuru pārvades sistēmas operators piedalās ITC mehānismā. |
| --- | --- |

b)

tīrās importa plūsmas no valstīm, kuru pārvades sistēmas operators piedalās ITC mehānismā.

| 1.8. | Šajā pielikumā slodze ir kopējais elektroenerģijas daudzums, kas no nacionālajām pārvades sistēmām tiek novadīts pieslēgtajās sadales sistēmās, pie pārvades sistēmai pieslēgtajiem patērētājiem un elektroenerģijas ražotājiem patēriņam elektroenerģijas ražošanā. |
| --- | --- |

1.8.

Šajā pielikumā slodze ir kopējais elektroenerģijas daudzums, kas no nacionālajām pārvades sistēmām tiek novadīts pieslēgtajās sadales sistēmās, pie pārvades sistēmai pieslēgtajiem patērētājiem un elektroenerģijas ražotājiem patēriņam elektroenerģijas ražošanā.

2.   Līdzdalība ITC mehānismā

| 2.1. | Visi regulatori (pārvaldes iestādes) nodrošina, lai to kompetencē ietilpstošie pārvades sistēmu operatori piedalītos ITC mehānismā un lai nekādas papildu maksas par tīklu izmantošanu pārrobežu elektroenerģijas plūsmām netiktu ietvertas maksās, ko pārvades sistēmu operatori iekasē par piekļuvi tīkliem. |
| --- | --- |

2.1.

Visi regulatori (pārvaldes iestādes) nodrošina, lai to kompetencē ietilpstošie pārvades sistēmu operatori piedalītos ITC mehānismā un lai nekādas papildu maksas par tīklu izmantošanu pārrobežu elektroenerģijas plūsmām netiktu ietvertas maksās, ko pārvades sistēmu operatori iekasē par piekļuvi tīkliem.

| 2.2. | ITC mehānismā var piedalīties pārvades sistēmu operatori no trešām valstīm, kas ar Eiropas Savienību noslēgušas nolīgumus, ar kuriem pieņem un piemēro Eiropas Savienības elektroenerģijas jomas tiesību aktus.
  Jo īpaši ITC mehānismā var piedalīties pārvades sistēmu operatori, kas darbojas Enerģētikas kopienas līguma (1) 9. pantā noteiktajās teritorijās.
  Pārvades sistēmu operatori no trešām valstīm, kas piedalās ITC mehānismā, kā dalībnieki ir līdzvērtīgi dalībvalstu pārvades sistēmu operatoriem. |
| --- | --- |

2.2.

ITC mehānismā var piedalīties pārvades sistēmu operatori no trešām valstīm, kas ar Eiropas Savienību noslēgušas nolīgumus, ar kuriem pieņem un piemēro Eiropas Savienības elektroenerģijas jomas tiesību aktus.

Jo īpaši ITC mehānismā var piedalīties pārvades sistēmu operatori, kas darbojas Enerģētikas kopienas līguma (1) 9. pantā noteiktajās teritorijās.

Pārvades sistēmu operatori no trešām valstīm, kas piedalās ITC mehānismā, kā dalībnieki ir līdzvērtīgi dalībvalstu pārvades sistēmu operatoriem.

3.   Daudzpusēji nolīgumi

| 3.1. | Elektroenerģijas ENTSO saistībā ar kompensāciju par izmaksām, kas rodas, tīklus izmantojot pārrobežu elektroenerģijas plūsmām, sekmē daudzpusēju nolīgumu slēgšanu starp pārvades sistēmu operatoriem, kuri piedalās ITC mehānismā, un pārvades sistēmu operatoriem no trešām valstīm, kas ar Eiropas Savienību nav noslēgušas nolīgumus, ar kuriem pieņem un piemēro Eiropas Savienības elektroenerģijas jomas tiesību aktus, un kas 2009. gada 16. decembrī parakstīja brīvprātīgu vienošanos starp pārvades sistēmu operatoriem par pārvades sistēmu operatoru savstarpējo kompensāciju. |
| --- | --- |

3.1.

Elektroenerģijas ENTSO saistībā ar kompensāciju par izmaksām, kas rodas, tīklus izmantojot pārrobežu elektroenerģijas plūsmām, sekmē daudzpusēju nolīgumu slēgšanu starp pārvades sistēmu operatoriem, kuri piedalās ITC mehānismā, un pārvades sistēmu operatoriem no trešām valstīm, kas ar Eiropas Savienību nav noslēgušas nolīgumus, ar kuriem pieņem un piemēro Eiropas Savienības elektroenerģijas jomas tiesību aktus, un kas 2009. gada 16. decembrī parakstīja brīvprātīgu vienošanos starp pārvades sistēmu operatoriem par pārvades sistēmu operatoru savstarpējo kompensāciju.

| 3.2. | Šādu daudzpusēju nolīgumu mērķis ir panākt, lai trešo valstu pārvades sistēmu operatoriem tiktu piemēroti līdzvērtīgi noteikumi kā pārvades sistēmu operatoriem no valsts, kas piedalās ITC mehānismā. |
| --- | --- |

3.2.

Šādu daudzpusēju nolīgumu mērķis ir panākt, lai trešo valstu pārvades sistēmu operatoriem tiktu piemēroti līdzvērtīgi noteikumi kā pārvades sistēmu operatoriem no valsts, kas piedalās ITC mehānismā.

| 3.3. | Vajadzības gadījumā šādos daudzpusējos nolīgumos var ieteikt atbilstīgi koriģēt kopējo kompensāciju, lai atlīdzinātu infrastruktūras pieejamības nodrošināšanu pārrobežu elektroenerģijas plūsmām, ko nosaka atbilstoši 5. punktam. Visas korekcijas apstiprina Komisija, ņemot vērā Aģentūras atzinumu. |
| --- | --- |

3.3.

Vajadzības gadījumā šādos daudzpusējos nolīgumos var ieteikt atbilstīgi koriģēt kopējo kompensāciju, lai atlīdzinātu infrastruktūras pieejamības nodrošināšanu pārrobežu elektroenerģijas plūsmām, ko nosaka atbilstoši 5. punktam. Visas korekcijas apstiprina Komisija, ņemot vērā Aģentūras atzinumu.

| 3.4. | Trešo valstu pārvades sistēmu operatoriem nedrīkst piemērot labvēlīgākus noteikumus nekā pārvades sistēmu operatoriem, kas piedalās ITC mehānismā. |
| --- | --- |

3.4.

Trešo valstu pārvades sistēmu operatoriem nedrīkst piemērot labvēlīgākus noteikumus nekā pārvades sistēmu operatoriem, kas piedalās ITC mehānismā.

| 3.5. | Visus minētos daudzpusējos nolīgumus elektroenerģijas ENTSO iesniedz Komisijai, kas sniedz atzinumu, vai daudzpusējā nolīguma darbība sekmē iekšējā elektroenerģijas tirgus izveidi un funkcionēšanu un pārrobežu tirdzniecību. Komisija atzinumā jo īpaši norāda, vai:






  1) | nolīgums attiecas tikai uz kompensāciju starp pārvades sistēmu operatoriem (PSO) attiecībā uz izmaksām, kas rodas, izmantojot tīklu pārrobežu elektroenerģijas plūsmām; |
| --- | --- | --- |

3.5.

Visus minētos daudzpusējos nolīgumus elektroenerģijas ENTSO iesniedz Komisijai, kas sniedz atzinumu, vai daudzpusējā nolīguma darbība sekmē iekšējā elektroenerģijas tirgus izveidi un funkcionēšanu un pārrobežu tirdzniecību. Komisija atzinumā jo īpaši norāda, vai:

1)

nolīgums attiecas tikai uz kompensāciju starp pārvades sistēmu operatoriem (PSO) attiecībā uz izmaksām, kas rodas, izmantojot tīklu pārrobežu elektroenerģijas plūsmām;

| 2) | ir ievērotas 3.2. un 3.4. punkta prasības. |
| --- | --- |

2)

ir ievērotas 3.2. un 3.4. punkta prasības.

| 3.6. | Gatavojot 3.5. punktā minēto atzinumu, Komisija apspriežas ar visām dalībvalstīm, jo īpaši ņemot vērā to dalībvalstu viedokli, kam ir kopēja robeža ar attiecīgo trešo valsti.
  Sagatavojot atzinumu, Komisija var apspriesties ar Aģentūru. |
| --- | --- |

3.6.

Gatavojot 3.5. punktā minēto atzinumu, Komisija apspriežas ar visām dalībvalstīm, jo īpaši ņemot vērā to dalībvalstu viedokli, kam ir kopēja robeža ar attiecīgo trešo valsti.

Sagatavojot atzinumu, Komisija var apspriesties ar Aģentūru.

4.   Kompensācija par zudumiem

| 4.1. | Kompensāciju par zudumiem, kas rodas nacionālajās pārvades sistēmās, tīklus izmantojot pārrobežu elektroenerģijas plūsmām, aprēķina atsevišķi no kompensācijas par izmaksām, kas rodas saistībā ar infrastruktūras pieejamības nodrošināšanu pārrobežu elektroenerģijas plūsmām. |
| --- | --- |

4.1.

Kompensāciju par zudumiem, kas rodas nacionālajās pārvades sistēmās, tīklus izmantojot pārrobežu elektroenerģijas plūsmām, aprēķina atsevišķi no kompensācijas par izmaksām, kas rodas saistībā ar infrastruktūras pieejamības nodrošināšanu pārrobežu elektroenerģijas plūsmām.

| 4.2. | Nacionālajā pārvades sistēmā radušos zudumus nosaka, aprēķinot starpību starp:






  1) | zudumiem, kas faktiski attiecīgajā periodā radušies pārvades sistēmā;
  un |
| --- | --- | --- |

4.2.

Nacionālajā pārvades sistēmā radušos zudumus nosaka, aprēķinot starpību starp:

1)

zudumiem, kas faktiski attiecīgajā periodā radušies pārvades sistēmā;

un

| 2) | zudumiem pārvades sistēmā, kas pēc aprēķiniem attiecīgajā periodā būtu radušies sistēmā, ja nenotiktu elektroenerģijas tranzīts. |
| --- | --- |

2)

zudumiem pārvades sistēmā, kas pēc aprēķiniem attiecīgajā periodā būtu radušies sistēmā, ja nenotiktu elektroenerģijas tranzīts.

| 4.3. | Elektroenerģijas ENTSO atbild par 4.2. punktā minētajiem aprēķiniem un pienācīgā formātā publicē aprēķinus un aprēķina metodi. Aprēķinu var atvasināt no aplēsēm par vairākiem laika brīžiem attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

4.3.

Elektroenerģijas ENTSO atbild par 4.2. punktā minētajiem aprēķiniem un pienācīgā formātā publicē aprēķinus un aprēķina metodi. Aprēķinu var atvasināt no aplēsēm par vairākiem laika brīžiem attiecīgajā periodā.

| 4.4. | Zudumus nacionālajā pārvades sistēmā, kas rodas, tīklus izmantojot pārrobežu elektroenerģijas plūsmām, aprēķina pēc tādas pašas kārtības, kādu regulatīvā iestāde apstiprinājusi attiecībā uz visiem zudumiem nacionālajās pārvades sistēmās. Aģentūra pārbauda kritērijus, ko izmanto, lai novērtētu zudumus valsts līmenī, un īpašu uzmanību pievērš tam, vai zudumu novērtēšana ir taisnīga un nediskriminējoša.
  Ja attiecīgais regulators nav apstiprinājis kārtību, kā aprēķina zudumus laika periodam, uz kuru attiecas ITC mehānisms, zudumu vērtību ITC mehānismā aprēķina elektroenerģijas ENTSO. |
| --- | --- |

4.4.

Zudumus nacionālajā pārvades sistēmā, kas rodas, tīklus izmantojot pārrobežu elektroenerģijas plūsmām, aprēķina pēc tādas pašas kārtības, kādu regulatīvā iestāde apstiprinājusi attiecībā uz visiem zudumiem nacionālajās pārvades sistēmās. Aģentūra pārbauda kritērijus, ko izmanto, lai novērtētu zudumus valsts līmenī, un īpašu uzmanību pievērš tam, vai zudumu novērtēšana ir taisnīga un nediskriminējoša.

Ja attiecīgais regulators nav apstiprinājis kārtību, kā aprēķina zudumus laika periodam, uz kuru attiecas ITC mehānisms, zudumu vērtību ITC mehānismā aprēķina elektroenerģijas ENTSO.

5.   Kompensācija par infrastruktūras nodrošināšanu pārrobežu elektroenerģijas plūsmām

| 5.1. | Pēc Aģentūras priekšlikuma, ko iesniedz saskaņā ar 5.3. punktu, Komisija nosaka pārrobežu infrastruktūras kompensācijas summu gadā, ko proporcionāli sadala starp PSO kā kompensāciju par izmaksām, kas rodas, nodrošinot infrastruktūras pieejamību pārrobežu elektroenerģijas plūsmām. Ja Komisija nepiekrīt Aģentūras priekšlikumam, tā lūdz Aģentūru sniegt atkārtotu atzinumu. |
| --- | --- |

5.1.

Pēc Aģentūras priekšlikuma, ko iesniedz saskaņā ar 5.3. punktu, Komisija nosaka pārrobežu infrastruktūras kompensācijas summu gadā, ko proporcionāli sadala starp PSO kā kompensāciju par izmaksām, kas rodas, nodrošinot infrastruktūras pieejamību pārrobežu elektroenerģijas plūsmām. Ja Komisija nepiekrīt Aģentūras priekšlikumam, tā lūdz Aģentūru sniegt atkārtotu atzinumu.

| 5.2. | Ikgadējo pārrobežu infrastruktūras kompensācijas summu proporcionāli sadala starp pārvades sistēmu operatoriem, kuri atbild par nacionālajām pārvades sistēmām, samērā ar:






  1) | tranzīta koeficientu, kas izsaka attiecīgās nacionālās pārvades sistēmas tranzīta daļu visu nacionālo pārvades sistēmu kopējā tranzītā; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Ikgadējo pārrobežu infrastruktūras kompensācijas summu proporcionāli sadala starp pārvades sistēmu operatoriem, kuri atbild par nacionālajām pārvades sistēmām, samērā ar:

1)

tranzīta koeficientu, kas izsaka attiecīgās nacionālās pārvades sistēmas tranzīta daļu visu nacionālo pārvades sistēmu kopējā tranzītā;

| 2) | slodzes koeficientu, kas izsaka elektroenerģijas tranzīta kvadrātu kā attiecīgās nacionālās pārvades sistēmas slodzes plus tranzīta daļu attiecībā pret elektroenerģijas tranzīta kvadrātu kā visu nacionālo pārvades sistēmu slodzes plus tranzīta daļu. |
| --- | --- |

2)

slodzes koeficientu, kas izsaka elektroenerģijas tranzīta kvadrātu kā attiecīgās nacionālās pārvades sistēmas slodzes plus tranzīta daļu attiecībā pret elektroenerģijas tranzīta kvadrātu kā visu nacionālo pārvades sistēmu slodzes plus tranzīta daļu.

Tranzīta koeficienta svērums ir 75 %, bet slodzes koeficienta svērums ir 25 %.

| 5.3. | Aģentūra sagatavo priekšlikumu par kopējo pārrobežu infrastruktūras kompensāciju summu gadā, kā minēts 5.1. punktā, pamatojoties uz Savienības mēroga novērtējumu par elektroenerģijas pārvades infrastruktūru, kas ir saistīta ar pārrobežu plūsmu sekmēšanu. Aģentūra dara visu iespējamo, lai novērtējumu veiktu divu gadu laikā kopš šīs regulas piemērošanas dienas. Elektroenerģijas ENTSO sniedz Komisijai un Aģentūrai palīdzību, kas vajadzīga minētā novērtējuma veikšanai.
  Novērtējumā veic tehnisko un ekonomisko aprēķinu par ilgtermiņa vidējām papildizmaksām gadā, kas rodas, nodrošinot elektroenerģijas pārvades infrastruktūras pieejamību pārrobežu elektroenerģijas plūsmām attiecīgajā periodā, un tā pamatā izmanto atzītas standarta izmaksu aprēķina metodikas.
  Ja infrastruktūru finansē no citiem avotiem, nevis no maksas par piekļuvi tīklam, ko piemēro saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/200914. pantu, atbilstīgi koriģē novērtējumu par izmaksām, ko veido infrastruktūras pieejamības nodrošināšana pārrobežu elektroenerģijas plūsmām.
  Minētajā Eiropas Savienības mēroga novērtējumā par elektroenerģijas pārvades infrastruktūru ietver infrastruktūru visās dalībvalstīs un trešās valstīs, kas piedalās ITC mehānismā, un sistēmās, ko ekspluatē pārvades sistēmu operatori, kuri ir noslēguši 3. punktā minētos daudzpusējos nolīgumus. |
| --- | --- |

5.3.

Aģentūra sagatavo priekšlikumu par kopējo pārrobežu infrastruktūras kompensāciju summu gadā, kā minēts 5.1. punktā, pamatojoties uz Savienības mēroga novērtējumu par elektroenerģijas pārvades infrastruktūru, kas ir saistīta ar pārrobežu plūsmu sekmēšanu. Aģentūra dara visu iespējamo, lai novērtējumu veiktu divu gadu laikā kopš šīs regulas piemērošanas dienas. Elektroenerģijas ENTSO sniedz Komisijai un Aģentūrai palīdzību, kas vajadzīga minētā novērtējuma veikšanai.

Novērtējumā veic tehnisko un ekonomisko aprēķinu par ilgtermiņa vidējām papildizmaksām gadā, kas rodas, nodrošinot elektroenerģijas pārvades infrastruktūras pieejamību pārrobežu elektroenerģijas plūsmām attiecīgajā periodā, un tā pamatā izmanto atzītas standarta izmaksu aprēķina metodikas.

Ja infrastruktūru finansē no citiem avotiem, nevis no maksas par piekļuvi tīklam, ko piemēro saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/200914. pantu, atbilstīgi koriģē novērtējumu par izmaksām, ko veido infrastruktūras pieejamības nodrošināšana pārrobežu elektroenerģijas plūsmām.

Minētajā Eiropas Savienības mēroga novērtējumā par elektroenerģijas pārvades infrastruktūru ietver infrastruktūru visās dalībvalstīs un trešās valstīs, kas piedalās ITC mehānismā, un sistēmās, ko ekspluatē pārvades sistēmu operatori, kuri ir noslēguši 3. punktā minētos daudzpusējos nolīgumus.

| 5.4. | Kamēr Aģentūra nav veikusi 5.3. punktā minēto novērtējumu un Komisija nav noteikusi ikgadējo pārrobežu infrastruktūras kompensācijas summu saskaņā ar 5.1. punktu, pārrobežu infrastruktūras kompensācijas summa ir EUR 100 000 000 gadā. |
| --- | --- |

5.4.

Kamēr Aģentūra nav veikusi 5.3. punktā minēto novērtējumu un Komisija nav noteikusi ikgadējo pārrobežu infrastruktūras kompensācijas summu saskaņā ar 5.1. punktu, pārrobežu infrastruktūras kompensācijas summa ir EUR 100 000 000 gadā.

| 5.5. | Iesniedzot 5.1. punktā minēto priekšlikumu, Aģentūra Komisijai iesniedz arī atzinumu par to, cik lietderīgi ir izmantot ilgtermiņa vidējās papildizmaksas, kad tiek novērtētas izmaksas, kas rodas, izmantojot infrastruktūru pārrobežu elektroenerģijas plūsmām. |
| --- | --- |

5.5.

Iesniedzot 5.1. punktā minēto priekšlikumu, Aģentūra Komisijai iesniedz arī atzinumu par to, cik lietderīgi ir izmantot ilgtermiņa vidējās papildizmaksas, kad tiek novērtētas izmaksas, kas rodas, izmantojot infrastruktūru pārrobežu elektroenerģijas plūsmām.

6.   Iemaksas ITC fondā

| 6.1. | Pārvades sistēmu operatoru iemaksas ITC fondā ir proporcionāli atkarīgas no to tīro plūsmu absolūtās vērtības, kas ieplūst to nacionālajā pārvades sistēmā un izplūst no tās, izsakot to kā daļu no to tīro plūsmu absolūtās vērtības summas, kas ieplūst visās nacionālajās pārvades sistēmās un izplūst no tām. |
| --- | --- |

6.1.

Pārvades sistēmu operatoru iemaksas ITC fondā ir proporcionāli atkarīgas no to tīro plūsmu absolūtās vērtības, kas ieplūst to nacionālajā pārvades sistēmā un izplūst no tās, izsakot to kā daļu no to tīro plūsmu absolūtās vērtības summas, kas ieplūst visās nacionālajās pārvades sistēmās un izplūst no tām.

7.   Pārvades sistēmas izmantošanas maksa par trešo valstu elektroenerģijas importu un eksportu

| 7.1. | Pārvades sistēmas izmantošanas maksu iekasē par visu plānoto trešo valstu elektroenerģijas importu un eksportu, ja:






  1) | attiecīgā valsts ar Eiropas Savienību nav noslēgusi nolīgumu, ar kuru pieņem un piemēro Eiropas Savienības elektroenerģijas jomas tiesību aktus;
  vai |
| --- | --- | --- |

7.1.

Pārvades sistēmas izmantošanas maksu iekasē par visu plānoto trešo valstu elektroenerģijas importu un eksportu, ja:

1)

attiecīgā valsts ar Eiropas Savienību nav noslēgusi nolīgumu, ar kuru pieņem un piemēro Eiropas Savienības elektroenerģijas jomas tiesību aktus;

vai

| 2) | pārvades sistēmas operators, kas atbild par sistēmu, no kuras importē elektroenerģiju vai uz kuru eksportē elektroenerģiju, nav noslēdzis 3. punktā minēto daudzpusējo nolīgumu. |
| --- | --- |

2)

pārvades sistēmas operators, kas atbild par sistēmu, no kuras importē elektroenerģiju vai uz kuru eksportē elektroenerģiju, nav noslēdzis 3. punktā minēto daudzpusējo nolīgumu.

Maksu nosaka euro par megavatstundu.

| 7.2. | Katrs ITC mehānisma dalībnieks iekasē pārvades sistēmas izmantošanas maksu par plānotu elektroenerģijas importu un eksportu starp nacionālo pārvades sistēmu un trešās valsts pārvades sistēmu. |
| --- | --- |

7.2.

Katrs ITC mehānisma dalībnieks iekasē pārvades sistēmas izmantošanas maksu par plānotu elektroenerģijas importu un eksportu starp nacionālo pārvades sistēmu un trešās valsts pārvades sistēmu.

| 7.3. | Elektroenerģijas ENTSO jau iepriekš aprēķina katra gada maksu par pārvades sistēmu izmantošanu. To nosaka, aplēšot, cik lielu iemaksu par megavatstundu PSO no līdzdalīgās valsts iemaksā ITC fondā, pamatojoties uz prognozētajām pārrobežu elektroenerģijas plūsmām attiecīgajā gadā. |
| --- | --- |

7.3.

Elektroenerģijas ENTSO jau iepriekš aprēķina katra gada maksu par pārvades sistēmu izmantošanu. To nosaka, aplēšot, cik lielu iemaksu par megavatstundu PSO no līdzdalīgās valsts iemaksā ITC fondā, pamatojoties uz prognozētajām pārrobežu elektroenerģijas plūsmām attiecīgajā gadā.

B   DAĻA

Pamatnostādnes par kopējo regulatīvo pieeju pārvades maksu noteikšanā

| 1. | Vidējās pārvades maksas gadā, ko maksā ražotāji katrā dalībvalstī, nepārsniedz 3. punktā noteiktās robežas. |
| --- | --- |

1.

Vidējās pārvades maksas gadā, ko maksā ražotāji katrā dalībvalstī, nepārsniedz 3. punktā noteiktās robežas.

| 2. | Vidējās pārvades maksas gadā, ko maksā ražotāji, ir kopējās pārvades maksas gadā, ko maksā ražotāji, dalītas ar kopējo uzskaitīto enerģiju, ko ražotāji gadā ievada dalībvalsts pārvades sistēmā.
  Šā pielikuma 3. punktā izklāstītajā aprēķinā pārvades maksas neietver:






  1) | ražotāju maksas par fiziskiem aktīviem, kas nepieciešami savienojumam ar sistēmu vai sistēmas modernizācijai; |
| --- | --- | --- |

2.

Vidējās pārvades maksas gadā, ko maksā ražotāji, ir kopējās pārvades maksas gadā, ko maksā ražotāji, dalītas ar kopējo uzskaitīto enerģiju, ko ražotāji gadā ievada dalībvalsts pārvades sistēmā.

Šā pielikuma 3. punktā izklāstītajā aprēķinā pārvades maksas neietver:

1)

ražotāju maksas par fiziskiem aktīviem, kas nepieciešami savienojumam ar sistēmu vai sistēmas modernizācijai;

| 2) | ražotāju maksas saistībā ar papildpakalpojumiem; |
| --- | --- |

2)

ražotāju maksas saistībā ar papildpakalpojumiem;

| 3) | īpašas sistēmas zudumu maksas, ko maksā ražotāji. |
| --- | --- |

3)

īpašas sistēmas zudumu maksas, ko maksā ražotāji.

| 3. | Vidējā pārvades maksas vērtība gadā, ko maksā ražotāji, ir no 0 līdz 0,5 EUR/MWh, izņemot tās, ko piemēro Dānijā, Zviedrijā, Somijā, Rumānijā, Īrijā, Lielbritānijā un Ziemeļīrijā.
  Vidējā pārvades maksas vērtība gadā, ko maksā ražotāji Dānijā, Zviedrijā un Somijā, ir no 0 līdz 1,2 EUR/MWh.
  Vidējā pārvades maksas vērtība gadā, ko maksā ražotāji Īrijā, Lielbritānijā un Ziemeļīrijā, ir no 0 līdz 2,5 EUR/MWh, bet Rumānijā – no 0 līdz 2,0 EUR/MWh. |
| --- | --- |

3.

Vidējā pārvades maksas vērtība gadā, ko maksā ražotāji, ir no 0 līdz 0,5 EUR/MWh, izņemot tās, ko piemēro Dānijā, Zviedrijā, Somijā, Rumānijā, Īrijā, Lielbritānijā un Ziemeļīrijā.

Vidējā pārvades maksas vērtība gadā, ko maksā ražotāji Dānijā, Zviedrijā un Somijā, ir no 0 līdz 1,2 EUR/MWh.

Vidējā pārvades maksas vērtība gadā, ko maksā ražotāji Īrijā, Lielbritānijā un Ziemeļīrijā, ir no 0 līdz 2,5 EUR/MWh, bet Rumānijā – no 0 līdz 2,0 EUR/MWh.

| 4. | Aģentūra uzrauga, cik pareizas ir pieļaujamo pārvades maksu robežas, jo īpaši ņemot vērā to ietekmi uz finansējumu pārvades jaudai, kas dalībvalstīm jānodrošina, lai sasniegtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/28/EK (2) noteiktos mērķus, un ietekmi uz sistēmas lietotājiem kopumā. |
| --- | --- |

4.

Aģentūra uzrauga, cik pareizas ir pieļaujamo pārvades maksu robežas, jo īpaši ņemot vērā to ietekmi uz finansējumu pārvades jaudai, kas dalībvalstīm jānodrošina, lai sasniegtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/28/EK (2) noteiktos mērķus, un ietekmi uz sistēmas lietotājiem kopumā.

| 5. | Līdz 2014. gada 1. janvārim Aģentūra sniedz Komisijai atzinumu par pienācīgām maksu robežām laikam pēc 2015. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

5.

Līdz 2014. gada 1. janvārim Aģentūra sniedz Komisijai atzinumu par pienācīgām maksu robežām laikam pēc 2015. gada 1. janvāra.

---

(1)  OV L 198, 20.7.2006., 18. lpp.

(2)  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

---

| 24.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/12

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 839/2010

(2010. gada 23. septembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 24. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 23. septembrī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 72,7 |
| MK | 76,7 |
| TR | 64,0 |
| XS | 58,9 |
| ZZ | 68,1 |
| 0707 00 05 | TR | 124,4 |
| ZZ | 124,4 |
| 0709 90 70 | TR | 120,2 |
| ZZ | 120,2 |
| 0805 50 10 | AR | 138,0 |
| CL | 107,8 |
| IL | 127,1 |
| TR | 118,8 |
| UY | 134,8 |
| ZA | 115,7 |
| ZZ | 123,7 |
| 0806 10 10 | EG | 75,0 |
| TR | 121,1 |
| US | 185,0 |
| ZZ | 127,0 |
| 0808 10 80 | AR | 78,0 |
| BR | 74,7 |
| CL | 125,9 |
| NZ | 112,4 |
| US | 128,5 |
| ZA | 97,2 |
| ZZ | 102,8 |
| 0808 20 50 | CN | 84,3 |
| ZA | 98,9 |
| ZZ | 91,6 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| IL | 178,5 |
| MK | 45,0 |
| ZZ | 92,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

72,7

MK

76,7

TR

64,0

XS

58,9

ZZ

68,1

0707 00 05

TR

124,4

ZZ

124,4

0709 90 70

TR

120,2

ZZ

120,2

0805 50 10

AR

138,0

CL

107,8

IL

127,1

TR

118,8

UY

134,8

ZA

115,7

ZZ

123,7

0806 10 10

EG

75,0

TR

121,1

US

185,0

ZZ

127,0

0808 10 80

AR

78,0

BR

74,7

CL

125,9

NZ

112,4

US

128,5

ZA

97,2

ZZ

102,8

0808 20 50

CN

84,3

ZA

98,9

ZZ

91,6

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

BA

53,5

IL

178,5

MK

45,0

ZZ

92,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 24.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/14

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 840/2010

(2010. gada 23. septembris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par liellopu un teļa gaļu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punktu un 170. pantu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktu starpību starp minētās regulas I pielikuma XV daļā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Savienības tirgū var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktu starpību starp minētās regulas I pielikuma XV daļā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Savienības tirgū var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli liellopu un teļa gaļas tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar noteikumiem un kritērijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162., 163., 164., 167., 168. un 169. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli liellopu un teļa gaļas tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar noteikumiem un kritērijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162., 163., 164., 167., 168. un 169. pantā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 1. punktu eksporta kompensācijas var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 1. punktu eksporta kompensācijas var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (4) | Kompensāciju var piešķirt tikai par produktiem, kurus ir atļauts laist brīvā apgrozībā Savienībā un kuriem ir veselības marķējums, kas paredzēts 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2). Šiem produktiem ir jāatbilst arī prasībām, kas noteiktas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (4). |
| --- | --- |

(4)

Kompensāciju var piešķirt tikai par produktiem, kurus ir atļauts laist brīvā apgrozībā Savienībā un kuriem ir veselības marķējums, kas paredzēts 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2). Šiem produktiem ir jāatbilst arī prasībām, kas noteiktas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (4).

| (5) | Atbilstīgi nosacījumiem 7. panta 2. punkta trešajā daļā Komisijas 2007. gada 21. novembra Regulā (EK) Nr. 1359/2007, ar ko paredz nosacījumus īpašu eksporta kompensāciju piešķiršanai noteiktiem atkaulotas liellopu gaļas izcirtņiem (5), izmaksājamo īpašo kompensāciju samazina, ja eksportējamais atkaulotās gaļas daudzums ir 85 %–95 % no kopējā atkauloto izcirtņu svara. |
| --- | --- |

(5)

Atbilstīgi nosacījumiem 7. panta 2. punkta trešajā daļā Komisijas 2007. gada 21. novembra Regulā (EK) Nr. 1359/2007, ar ko paredz nosacījumus īpašu eksporta kompensāciju piešķiršanai noteiktiem atkaulotas liellopu gaļas izcirtņiem (5), izmaksājamo īpašo kompensāciju samazina, ja eksportējamais atkaulotās gaļas daudzums ir 85 %–95 % no kopējā atkauloto izcirtņu svara.

| (6) | Pašreiz piemērojamās kompensācijas ir noteiktas ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 649/2010 (6). Tā kā ir jānosaka jaunas kompensācijas, minētā regula ir jāatceļ. |
| --- | --- |

(6)

Pašreiz piemērojamās kompensācijas ir noteiktas ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 649/2010 (6). Tā kā ir jānosaka jaunas kompensācijas, minētā regula ir jāatceļ.

| (7) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(7)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Eksporta kompensācijas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. pantā, piešķir par šīs Regulas pielikumā minētajiem produktiem un daudzumiem saskaņā ar šā panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

2.   Produktiem, par kuriem atbilstīgi 1. punktam ir tiesības saņemt kompensāciju, ir jāatbilst attiecīgajām Regulas (EK) Nr. 852/2004 un Regulas (EK) Nr. 853/2004 prasībām, jo īpaši prasībām par sagatavošanu apstiprinātā uzņēmumā, un Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma I sadaļas III nodaļā noteiktajām prasībām par veselības marķējumu.

2. pants

Gadījumā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1359/2007 7. panta 2. punkta trešajā daļā, kompensāciju par produktiem ar kodu 0201 30 00 9100 samazina par EUR 3,5/100 kg.

3. pants

Ar šo atceļ Regulu (ES) Nr. 649/2010.

4. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 24. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 23. septembrī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

2

(3)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.

4

(5)  OV L 304, 22.11.2007., 21. lpp.

5

(6)  OV L 191, 23.7.2010., 3. lpp.

6

---

PIELIKUMS

No 2010. gada 24. septembrī piemērotās eksporta kompensācijas liellopu gaļas nozarē

| Produktu kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg dzīvsvara | 12,9 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg dzīvsvara | 12,9 |
| 0201 10 00 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 10,8 |
| 0201 10 00 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 24,4 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 14,4 |
| 0201 20 20 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 24,4 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 14,4 |
| 0201 20 30 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 10,8 |
| 0201 20 50 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 30,5 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 17,9 |
| 0201 20 50 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 10,8 |
| 0201 30 00 9050 | US (4) | EUR/100 kg tīrā svara | 3,3 |
| CA (5) | EUR/100 kg tīrā svara | 3,3 |
| 0201 30 00 9060 (7) | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 11,3 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 3,8 |
| 0201 30 00 9100 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg tīrā svara | 42,4 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 24,9 |
| EG | EUR/100 kg tīrā svara | 51,7 |
| 0201 30 00 9120 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg tīrā svara | 25,4 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 15,0 |
| EG | EUR/100 kg tīrā svara | 31,0 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 2,7 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 2,7 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 2,7 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 2,7 |
| 0202 30 90 9100 | US (4) | EUR/100 kg tīrā svara | 3,3 |
| CA (5) | EUR/100 kg tīrā svara | 3,3 |
| 0202 30 90 9200 (7) | B02 | EUR/100 kg tīrā svara | 11,3 |
| B03 | EUR/100 kg tīrā svara | 3,8 |
| 1602 50 31 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg tīrā svara | 11,6 |
| 1602 50 31 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg tīrā svara | 10,3 |
| 1602 50 95 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg tīrā svara | 11,6 |
| 1602 50 95 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg tīrā svara | 10,3 |
| NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķa kodi ir definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Galamērķa kodi ir definēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.).
  Pārējie galamērķi ir definēti šādi:







  B00 | : | jebkurš galamērķis (trešās valstis, citas teritorijas, pārtikas piegādes un galamērķi, kas pielīdzināmi eksportam no Savienības). |
| B02 | : | B04 un EG galamērķi. |
| B03 | : | Albānija, Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova (), Melnkalne, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, piegādes un rezerves (Komisijas Regulas (EK) Nr. 612/2009 33. un 42. pantā un, attiecīgā gadījumā, 41. pantā paredzētie galamērķi (OV L 186, 17.7.2009., 1. lpp.)). |
| B04 | : | Turcija, Ukraina, Baltkrievija, Moldova, Krievija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Kazahstāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Kirgizstāna, Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Libāna, Sīrija, Irāka, Irāna, Izraēla, Jordānas Rietumkrasts/Gazas josla, Jordānija, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Jemena, Pakistāna, Šrilanka, Mjanma (Birma), Taizeme, Vjetnama, Indonēzija, Filipīnas, Ķīna, Ziemeļkoreja, Honkonga, Sudāna, Mauritānija, Mali, Burkinafaso, Nigēra, Čada, Kaboverde, Senegāla, Gambija, Gvineja-Bisava, Gvineja, Sjerraleone, Libērija, Kotdivuāra, Gana, Togo, Benina, Nigērija, Kamerūna, Centrālāfrikas Republika, Ekvatoriālā Gvineja, Santome un Prinsipi, Gabona, Kongo, Kongo (Demokrātiskā Republika), Ruanda, Burundi, Svētās Helēnas sala un piederīgās teritorijas, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibutija, Somālija, Uganda, Tanzānija, Seišelu salas un piederīgās teritorijas, Britu teritorija Indijas okeānā, Mozambika, Maurīcija, Komoru salas, Majota, Zambija, Malāvija, Dienvidāfrika, Lesoto. |

Produktu kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg dzīvsvara

12,9

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg dzīvsvara

12,9

0201 10 00 9110 (2)

B02

EUR/100 kg tīrā svara

18,3

B03

EUR/100 kg tīrā svara

10,8

0201 10 00 9130 (2)

B02

EUR/100 kg tīrā svara

24,4

B03

EUR/100 kg tīrā svara

14,4

0201 20 20 9110 (2)

B02

EUR/100 kg tīrā svara

24,4

B03

EUR/100 kg tīrā svara

14,4

0201 20 30 9110 (2)

B02

EUR/100 kg tīrā svara

18,3

B03

EUR/100 kg tīrā svara

10,8

0201 20 50 9110 (2)

B02

EUR/100 kg tīrā svara

30,5

B03

EUR/100 kg tīrā svara

17,9

0201 20 50 9130 (2)

B02

EUR/100 kg tīrā svara

18,3

B03

EUR/100 kg tīrā svara

10,8

0201 30 00 9050

US (4)

EUR/100 kg tīrā svara

3,3

CA (5)

EUR/100 kg tīrā svara

3,3

0201 30 00 9060 (7)

B02

EUR/100 kg tīrā svara

11,3

B03

EUR/100 kg tīrā svara

3,8

0201 30 00 9100 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg tīrā svara

42,4

B03

EUR/100 kg tīrā svara

24,9

EG

EUR/100 kg tīrā svara

51,7

0201 30 00 9120 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg tīrā svara

25,4

B03

EUR/100 kg tīrā svara

15,0

EG

EUR/100 kg tīrā svara

31,0

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg tīrā svara

8,1

B03

EUR/100 kg tīrā svara

2,7

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg tīrā svara

8,1

B03

EUR/100 kg tīrā svara

2,7

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg tīrā svara

8,1

B03

EUR/100 kg tīrā svara

2,7

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg tīrā svara

8,1

B03

EUR/100 kg tīrā svara

2,7

0202 30 90 9100

US (4)

EUR/100 kg tīrā svara

3,3

CA (5)

EUR/100 kg tīrā svara

3,3

0202 30 90 9200 (7)

B02

EUR/100 kg tīrā svara

11,3

B03

EUR/100 kg tīrā svara

3,8

1602 50 31 9125 (6)

B00

EUR/100 kg tīrā svara

11,6

1602 50 31 9325 (6)

B00

EUR/100 kg tīrā svara

10,3

1602 50 95 9125 (6)

B00

EUR/100 kg tīrā svara

11,6

1602 50 95 9325 (6)

B00

EUR/100 kg tīrā svara

10,3

NB: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķa kodi ir definēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķa kodi ir definēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.).

Pārējie galamērķi ir definēti šādi:

B00

:

jebkurš galamērķis (trešās valstis, citas teritorijas, pārtikas piegādes un galamērķi, kas pielīdzināmi eksportam no Savienības).

B02

:

B04 un EG galamērķi.

B03

:

Albānija, Horvātija, Bosnija un Hercegovina, Serbija, Kosova (), Melnkalne, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, piegādes un rezerves (Komisijas Regulas (EK) Nr. 612/2009 33. un 42. pantā un, attiecīgā gadījumā, 41. pantā paredzētie galamērķi (OV L 186, 17.7.2009., 1. lpp.)).

B04

:

Turcija, Ukraina, Baltkrievija, Moldova, Krievija, Gruzija, Armēnija, Azerbaidžāna, Kazahstāna, Turkmenistāna, Uzbekistāna, Tadžikistāna, Kirgizstāna, Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Libāna, Sīrija, Irāka, Irāna, Izraēla, Jordānas Rietumkrasts/Gazas josla, Jordānija, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Apvienotie Arābu Emirāti, Omāna, Jemena, Pakistāna, Šrilanka, Mjanma (Birma), Taizeme, Vjetnama, Indonēzija, Filipīnas, Ķīna, Ziemeļkoreja, Honkonga, Sudāna, Mauritānija, Mali, Burkinafaso, Nigēra, Čada, Kaboverde, Senegāla, Gambija, Gvineja-Bisava, Gvineja, Sjerraleone, Libērija, Kotdivuāra, Gana, Togo, Benina, Nigērija, Kamerūna, Centrālāfrikas Republika, Ekvatoriālā Gvineja, Santome un Prinsipi, Gabona, Kongo, Kongo (Demokrātiskā Republika), Ruanda, Burundi, Svētās Helēnas sala un piederīgās teritorijas, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibutija, Somālija, Uganda, Tanzānija, Seišelu salas un piederīgās teritorijas, Britu teritorija Indijas okeānā, Mozambika, Maurīcija, Komoru salas, Majota, Zambija, Malāvija, Dienvidāfrika, Lesoto.

---

(1)  Kā tas definēts Apvienoto Nāciju Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244.

(2)  Iekļaut produktu šajā apakšpozīcijā var tad, ja tiek uzrādīts Komisijas Regulas (EK) Nr. 433/2007 pielikumā norādītais apliecinājums (OV L 104, 21.4.2007., 3. lpp.).

(3)  Kompensāciju piešķir, ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1359/2007 (OV L 304, 22.11.2007., 21. lpp.) un – attiecīgā gadījumā – Komisijas Regulā (EK) Nr. 1741/2006 (OV L 329, 25.11.2006., 7. lpp.).

(4)  Eksports atbilstīgi nosacījumiem, kas paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1643/2006 (OV L 308, 8.11.2006., 7. lpp.).

(5)  Eksports atbilstīgi nosacījumiem, kas paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1041/2008 (OV L 281, 24.10.2008., 3. lpp.).

(6)  Kompensācijas piešķir, ja ir ievēroti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1731/2006 paredzētie noteikumi (OV L 325, 24.11.2006., 12. lpp.).

(7)  Liesas liellopu gaļas daudzumu (izņemot taukus) nosaka atbilstīgi Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2429/86 pielikumā iekļautajai analīzes procedūrai (OV L 210, 1.8.1986., 39. lpp.).

Termiņš “vidējais daudzums” attiecas uz tāda parauga daudzumu, kas definēts 2. panta 1. punktā Komisijas Regulā (EK) Nr. 765/2002 (OV L 117, 4.5.2002., 6. lpp.). Paraugu ņem no attiecīgā sūtījuma daļas, kas varētu būt visbīstamākā.

---

| 24.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/18

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 841/2010

(2010. gada 23. septembris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas mājputnu gaļai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punktu un 170. pantu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktu starpību starp minētās regulas I pielikuma XX daļā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Savienības tirgū var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktu starpību starp minētās regulas I pielikuma XX daļā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Savienības tirgū var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli mājputnu gaļas tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar noteikumiem un kritērijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162., 163., 164., 167. un 169. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli mājputnu gaļas tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar noteikumiem un kritērijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162., 163., 164., 167. un 169. pantā.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 1. punktā paredzēts, ka eksporta kompensācijas var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 1. punktā paredzēts, ka eksporta kompensācijas var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (4) | Kompensāciju var piešķirt tikai par produktiem, kurus ir atļauts laist brīva apgrozībā Savienībā un kuriem ir identifikācijas marķējums, kas paredzēts 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004 par īpašiem higiēnas noteikumiem attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2). Tāpat šiem produktiem jāatbilst prasībām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (3). |
| --- | --- |

(4)

Kompensāciju var piešķirt tikai par produktiem, kurus ir atļauts laist brīva apgrozībā Savienībā un kuriem ir identifikācijas marķējums, kas paredzēts 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004 par īpašiem higiēnas noteikumiem attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2). Tāpat šiem produktiem jāatbilst prasībām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (3).

| (5) | Pašreiz piemērojamās kompensācijas ir noteiktas ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 525/2010 (4). Tā kā ir jānosaka jaunas kompensācijas, minētā regula ir jāatceļ. |
| --- | --- |

(5)

Pašreiz piemērojamās kompensācijas ir noteiktas ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 525/2010 (4). Tā kā ir jānosaka jaunas kompensācijas, minētā regula ir jāatceļ.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Eksporta kompensācijas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. pantā, piešķir par šīs Regulas pielikumā minētajiem produktiem un daudzumiem saskaņā ar šā panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

2.   Produktiem, par kuriem atbilstīgi 1. punktam ir tiesības saņemt kompensāciju, ir jāatbilst attiecīgajām Regulas (EK) Nr. 852/2004 un Regulas (EK) Nr. 853/2004 prasībām, jo īpaši prasībām par sagatavošanu apstiprinātā uzņēmumā un Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļā noteiktajām prasībām par identifikācijas marķējumu.

2. pants

Ar šo atceļ Regulu (ES) Nr. 525/2010.

3. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 24. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 23. septembrī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

2

(3)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 152, 18.6.2010., 5. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Mājputnu gaļas eksporta kompensācijas, kuras piemēro no 2010. gada 24. septembra

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apjoms |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0207 12 10 9900 | V03 | EUR/100 kg | 32,50 |
| 0207 12 90 9190 | V03 | EUR/100 kg | 32,50 |
| 0207 12 90 9990 | V03 | EUR/100 kg | 32,50 |
| NB: Produktu kodi, kā arī A sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Pārējie galamērķi ir šādi:






  V03: | A24, Angola, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Omāna, Apvienotie Arābu Emirāti, Jordānija, Jemena, Libāna, Irāka, Irāna. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apjoms

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0207 12 10 9900

V03

EUR/100 kg

32,50

0207 12 90 9190

V03

EUR/100 kg

32,50

0207 12 90 9990

V03

EUR/100 kg

32,50

NB: Produktu kodi, kā arī A sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

V03:

A24, Angola, Saūda Arābija, Kuveita, Bahreina, Katara, Omāna, Apvienotie Arābu Emirāti, Jordānija, Jemena, Libāna, Irāka, Irāna.

---

| 24.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/20

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 842/2010

(2010. gada 23. septembris),

ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 143. pantu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 614/2009 par vienotu sistēmu tirdzniecībai ar ovalbumīnu un laktalbumīnu (2) un jo īpaši tās 3. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) tika noteikti sīki izstrādāti noteikumi par papildu ievedmuitas sistēmas ieviešanu un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) tika noteikti sīki izstrādāti noteikumi par papildu ievedmuitas sistēmas ieviešanu un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu ievešanai, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. Tāpēc reprezentatīvās cenas ir jāpublicē. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu ievešanai, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. Tāpēc reprezentatīvās cenas ir jāpublicē.

| (3) | Ņemot vērā stāvokli tirgū, šis grozījums ir jāpiemēro pēc iespējas drīzāk. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā stāvokli tirgū, šis grozījums ir jāpiemēro pēc iespējas drīzāk.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 23. septembrī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 181, 14.7.2009., 8. lpp.

2

(3)  OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Komisijas 2010. gada 23. septembrī Regulai, ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Regulas 3. panta 3. punktā minētais nodrošinājums
  (EUR/100 kg) | Izcelsme (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi” | 137,4 | 0 | BR |
| 146,0 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi” | 127,2 | 0 | BR |
| 143,2 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Atkauloti, saldēti gaiļu vai vistu gabali | 212,6 | 26 | BR |
| 269,1 | 9 | AR |
| 334,7 | 0 | CL |
| 0207 14 50 | Saldētas krūtiņas un to gabali | 188,4 | 7 | BR |
| 0207 14 60 | Saldētas kājas un to gabali | 137,9 | 2 | BR |
| 0207 27 10 | Atkauloti, saldēti tītaru gabali | 283,3 | 4 | BR |
| 314,5 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Olu dzeltenumi | 318,9 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Žāvētas olas bez čaumalām | 347,8 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi | 285,8 | 0 | BR |
| 3502 11 90 | Žāvēts olu albumīns | 544,8 | 0 | AR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Regulas 3. panta 3. punktā minētais nodrošinājums

(EUR/100 kg)

Izcelsme (1)

0207 12 10

Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi”

137,4

0

BR

146,0

0

AR

0207 12 90

Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi”

127,2

0

BR

143,2

0

AR

0207 14 10

Atkauloti, saldēti gaiļu vai vistu gabali

212,6

26

BR

269,1

9

AR

334,7

0

CL

0207 14 50

Saldētas krūtiņas un to gabali

188,4

7

BR

0207 14 60

Saldētas kājas un to gabali

137,9

2

BR

0207 27 10

Atkauloti, saldēti tītaru gabali

283,3

4

BR

314,5

0

CL

0408 11 80

Olu dzeltenumi

318,9

0

AR

0408 91 80

Žāvētas olas bez čaumalām

347,8

0

AR

1602 32 11

Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi

285,8

0

BR

3502 11 90

Žāvēts olu albumīns

544,8

0

AR

---

(1)  Valstu nomenklatūra noteikta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Ar kodu “ZZ” apzīmē “citu izcelsmi”.”

1

---

| 24.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/22

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 843/2010

(2010. gada 23. septembris),

ar ko nosaka sausā vājpiena minimālo pārdošanas cenu 7. individuālajā uzaicinājumā uz konkursu saskaņā ar konkursa procedūru, kas uzsākta ar Regulu (ES) Nr. 447/2010

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 43. panta j) punktu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 447/2010 (2) ir uzsākta konkursa procedūra sausā vājpiena pārdošanai saskaņā ar nosacījumiem, kuri izklāstīti Komisijas 2009. gada 11. decembra Regulā (ES) Nr. 1272/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopīgus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz lauksaimniecības produktu iepirkšanu un pārdošanu valsts intervencē (3). |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 447/2010 (2) ir uzsākta konkursa procedūra sausā vājpiena pārdošanai saskaņā ar nosacījumiem, kuri izklāstīti Komisijas 2009. gada 11. decembra Regulā (ES) Nr. 1272/2009, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopīgus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz lauksaimniecības produktu iepirkšanu un pārdošanu valsts intervencē (3).

| (2) | Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc individuālajiem uzaicinājumiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1272/2009 46. panta 1. punktu Komisijai ir jānosaka minimālā pārdošanas cena vai jānolemj minimālo pārdošanas cenu nenoteikt. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā piedāvājumus, kas saņemti pēc individuālajiem uzaicinājumiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1272/2009 46. panta 1. punktu Komisijai ir jānosaka minimālā pārdošanas cena vai jānolemj minimālo pārdošanas cenu nenoteikt.

| (3) | Pamatojoties uz piedāvājumiem, kas saņemti 7. individuālajā uzaicinājumā uz konkursu, ir jānosaka minimālā pārdošanas cena. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz piedāvājumiem, kas saņemti 7. individuālajā uzaicinājumā uz konkursu, ir jānosaka minimālā pārdošanas cena.

| (4) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(4)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

7. individuālajā uzaicinājumā uz konkursu sausā vājpiena pārdošanai saskaņā ar konkursa procedūru, kura uzsākta ar Regulu (ES) Nr. 447/2010 un kurā piedāvājumu iesniegšanas termiņš bija 2010. gada 21. septembris, sausā vājpiena minimālā pārdošanas cena ir 214,00 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 24. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 23. septembrī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 126, 22.5.2010., 19. lpp.

2

(3)  OV L 349, 29.12.2009., 1. lpp.

3

---

LĒMUMI

| 24.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 250/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 250/23

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 23. jūnijs)

par nodokļu atbalstu, ko Francija piešķīrusi Fondam zvejniecības risku novēršanai un zvejniecības uzņēmumiem (valsts atbalsts C 24/08 (ex NN 38/07))

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3938)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/569/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta, pirmo daļu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (2) un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētajām personām ir lūgts iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar minētajiem pantiem (3),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Pārbaudot atbalstu, kas piešķirts Fondam zvejniecības risku novēršanai (turpmāk FPAP) un zvejniecības uzņēmumiem (pārbaudes noslēdzās ar Komisijas Lēmumu 2008/936/EK (4)), Komisija uzzināja par īpaša nodokļu režīma esamību par labu FPAP un tā dalībniekiem. |
| --- | --- |

(1)

Pārbaudot atbalstu, kas piešķirts Fondam zvejniecības risku novēršanai (turpmāk FPAP) un zvejniecības uzņēmumiem (pārbaudes noslēdzās ar Komisijas Lēmumu 2008/936/EK (4)), Komisija uzzināja par īpaša nodokļu režīma esamību par labu FPAP un tā dalībniekiem.

| (2) | Šis nodokļu režīms netika pārbaudīts procedūras laikā, kas noslēdzās ar 2008. gada 20. maija lēmumu, jo tas bija jauns fakts, kuru Komisija oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanas brīdī nezināja (5). |
| --- | --- |

(2)

Šis nodokļu režīms netika pārbaudīts procedūras laikā, kas noslēdzās ar 2008. gada 20. maija lēmumu, jo tas bija jauns fakts, kuru Komisija oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanas brīdī nezināja (5).

| (3) | Ņemot vērā to, ka tās rīcībā tomēr bija pietiekami skaidri fakti, kas ļāva secināt par nelikumīga atbalsta esamību, Komisija nolēma uzsākt nodokļu atbalsta iepriekšējo pārbaudi (6). Šīs analīzes beigās ar lēmumu, kuru Komisija pieņēma tajā pašā dienā – 2008. gada 20. maijā (7), tā uzsāka oficiālu pārbaudes procedūru attiecībā uz minēto atbalstu. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā to, ka tās rīcībā tomēr bija pietiekami skaidri fakti, kas ļāva secināt par nelikumīga atbalsta esamību, Komisija nolēma uzsākt nodokļu atbalsta iepriekšējo pārbaudi (6). Šīs analīzes beigās ar lēmumu, kuru Komisija pieņēma tajā pašā dienā – 2008. gada 20. maijā (7), tā uzsāka oficiālu pārbaudes procedūru attiecībā uz minēto atbalstu.

| (4) | Komisija aicināja ieinteresētās personas viena mēneša laikā no publikācijas datuma iesniegt savus apsvērumus. No ieinteresētajām personām netika saņemts neviens apsvērums. |
| --- | --- |

(4)

Komisija aicināja ieinteresētās personas viena mēneša laikā no publikācijas datuma iesniegt savus apsvērumus. No ieinteresētajām personām netika saņemts neviens apsvērums.

| (5) | Francija savus apsvērumus par oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanu nosūtīja ar 2008. gada 8. septembra vēstuli. |
| --- | --- |

(5)

Francija savus apsvērumus par oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanu nosūtīja ar 2008. gada 8. septembra vēstuli.

| (6) | Turklāt 2008. gada 29. novembra vēstulē saistībā ar atbalsta atgūšanas procedūru, kas bija Lēmumu 2008/936/EK temats, Francija iesniedza informāciju, saskaņā ar kuru FPAP2008. gada 27. februārī ir likvidēts, un no tā ir iekasēta no valsts saņemto avansu starpība. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt 2008. gada 29. novembra vēstulē saistībā ar atbalsta atgūšanas procedūru, kas bija Lēmumu 2008/936/EK temats, Francija iesniedza informāciju, saskaņā ar kuru FPAP2008. gada 27. februārī ir likvidēts, un no tā ir iekasēta no valsts saņemto avansu starpība.

2.   ATBALSTA APRAKSTS

| (7) | Komisija attiecībā uz FPAP funkcionēšanas un darbības veida detalizētu aprakstu atsaucas uz Lēmumu 2008/936/EK. |
| --- | --- |

(7)

Komisija attiecībā uz FPAP funkcionēšanas un darbības veida detalizētu aprakstu atsaucas uz Lēmumu 2008/936/EK.

| (8) | Īpašais nodokļu režīms, kas pastāvēja par labu FPAP un tā dalībniekiem, ir aprakstīts divās vēstulēs, kuras Francijas ministrija, kas atbildīga par budžetu, nosūtījusi Komisijai pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanu, kas noslēdzās ar Lēmumu 2008/936/EK. (8) |
| --- | --- |

(8)

Īpašais nodokļu režīms, kas pastāvēja par labu FPAP un tā dalībniekiem, ir aprakstīts divās vēstulēs, kuras Francijas ministrija, kas atbildīga par budžetu, nosūtījusi Komisijai pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanu, kas noslēdzās ar Lēmumu 2008/936/EK. (8)

| (9) | Pirmā, 2004. gada 5. februāra, vēstule, attiecas uz FPAP izveidi, kura statūtu projektu apstiprināja dibināšanas sapulcē, kas notika 2004. gada 10. februārī. Vēstulē ir norādīts, ka:






  “— | fondam, kas izveidots kā profesionāla apvienība, nav jāmaksā uzņēmuma peļņas nodoklis par iemaksām, kuras veic zvejas kuģu kapteiņi, un par finanšu produktiem, kas rodas no naudas ieguldījumiem, |
| --- | --- | --- |

(9)

Pirmā, 2004. gada 5. februāra, vēstule, attiecas uz FPAP izveidi, kura statūtu projektu apstiprināja dibināšanas sapulcē, kas notika 2004. gada 10. februārī. Vēstulē ir norādīts, ka:

“—

fondam, kas izveidots kā profesionāla apvienība, nav jāmaksā uzņēmuma peļņas nodoklis par iemaksām, kuras veic zvejas kuģu kapteiņi, un par finanšu produktiem, kas rodas no naudas ieguldījumiem,

| — | iemaksas būs atskaitāmas no zvejas kuģu kapteiņu apliekamajiem ienākumiem to iemaksāšanas gadā. Izņēmuma gadījumā pirmajām iemaksām, kas iemaksātas vēlākais 2004. gada 30. martā, tiks piemēroti atskaitījumi saskaņā ar 2003. gada ienākumiem.” |
| --- | --- |

—

iemaksas būs atskaitāmas no zvejas kuģu kapteiņu apliekamajiem ienākumiem to iemaksāšanas gadā. Izņēmuma gadījumā pirmajām iemaksām, kas iemaksātas vēlākais 2004. gada 30. martā, tiks piemēroti atskaitījumi saskaņā ar 2003. gada ienākumiem.”

| (10) | Tajā ir arī norādījums par summām, kurām varētu piemērot minētos atskaitījumus: zvejas kuģu kapteiņu ikgadējās iemaksas, kas atskaitāmas no apliekamajiem ienākumiem, būtu no 1 000 līdz 15 000 euro. |
| --- | --- |

(10)

Tajā ir arī norādījums par summām, kurām varētu piemērot minētos atskaitījumus: zvejas kuģu kapteiņu ikgadējās iemaksas, kas atskaitāmas no apliekamajiem ienākumiem, būtu no 1 000 līdz 15 000 euro.

| (11) | Otrā, 2004. gada 28. novembra vēstule, attiecas uz dalībnieku veikto iemaksu atskaitījumu no ienākumiem. Tā ir saistīta ar tās garantiju konvencijas grozījumiem, kura saista FPAP ar tā dalībniekiem; saskaņā ar šiem grozījumiem ir atļauta pārskaitīto, bet neizmantoto iemaksu atmaksa dalībniekiem. |
| --- | --- |

(11)

Otrā, 2004. gada 28. novembra vēstule, attiecas uz dalībnieku veikto iemaksu atskaitījumu no ienākumiem. Tā ir saistīta ar tās garantiju konvencijas grozījumiem, kura saista FPAP ar tā dalībniekiem; saskaņā ar šiem grozījumiem ir atļauta pārskaitīto, bet neizmantoto iemaksu atmaksa dalībniekiem.

| (12) | Tajā ir norādīts, ka:






  “— | iemaksas, kuras dalībnieki iemaksājuši saskaņā ar šo jauno konvenciju, to iemaksāšanas gadā būs atskaitāmas, nepārsniedzot 10 000 euro viena gada laikā vienam dalībniekam, šos griestus paaugstinot par 25 % no ienākumu daļas, kas ir no 40 000 līdz 80 000 euro, |
| --- | --- | --- |

(12)

Tajā ir norādīts, ka:

“—

iemaksas, kuras dalībnieki iemaksājuši saskaņā ar šo jauno konvenciju, to iemaksāšanas gadā būs atskaitāmas, nepārsniedzot 10 000 euro viena gada laikā vienam dalībniekam, šos griestus paaugstinot par 25 % no ienākumu daļas, kas ir no 40 000 līdz 80 000 euro,

| — | iemaksas, kas būs iemaksātas, pārsniedzot iepriekš minētos ierobežojumus, saskaņā ar garantiju projektu, kuru īsteno fonds, būs pilnā apmērā atskaitāmas no dalībnieku apliekamajiem ienākumiem to iemaksas gadā.” |
| --- | --- |

—

iemaksas, kas būs iemaksātas, pārsniedzot iepriekš minētos ierobežojumus, saskaņā ar garantiju projektu, kuru īsteno fonds, būs pilnā apmērā atskaitāmas no dalībnieku apliekamajiem ienākumiem to iemaksas gadā.”

| (13) | Šajā vēstulē ir precizēts, ka “šā eksperimenta bilance” ir jāsagatavo līdz 2006. gada beigām un “jāizpēta, iespējams, nepieciešamie pielāgojumi”. Tātad nav runa par pastāvīgi noteiktu nodokļu režīmu. |
| --- | --- |

(13)

Šajā vēstulē ir precizēts, ka “šā eksperimenta bilance” ir jāsagatavo līdz 2006. gada beigām un “jāizpēta, iespējams, nepieciešamie pielāgojumi”. Tātad nav runa par pastāvīgi noteiktu nodokļu režīmu.

| (14) | Turklāt arī tad, ja šajā 2004. gada 28. novembra vēstulē ir paredzēts, ka iemaksas tiek atskaitītas no apliekamajiem ienākumiem to iemaksāšanas gadā, nekas neliecina par to, ka tiktu pārskatīts 2004. gada sākumā (līdz marta beigām) iemaksāto iemaksu atskaitījums no 2003. gada ienākumiem, kurš paredzēts 2004. gada 5. februāra vēstulē. |
| --- | --- |

(14)

Turklāt arī tad, ja šajā 2004. gada 28. novembra vēstulē ir paredzēts, ka iemaksas tiek atskaitītas no apliekamajiem ienākumiem to iemaksāšanas gadā, nekas neliecina par to, ka tiktu pārskatīts 2004. gada sākumā (līdz marta beigām) iemaksāto iemaksu atskaitījums no 2003. gada ienākumiem, kurš paredzēts 2004. gada 5. februāra vēstulē.

| (15) | No divām iepriekš minētajām vēstulēm izriet, ka nodokļu režīmam, kuru finanšu ministrija piemēroja FPAP un tā dalībniekiem, ir divi aspekti:






  — | pirmkārt, FPAP atbrīvojums no uzņēmuma peļņas nodokļa, |
| --- | --- | --- |

(15)

No divām iepriekš minētajām vēstulēm izriet, ka nodokļu režīmam, kuru finanšu ministrija piemēroja FPAP un tā dalībniekiem, ir divi aspekti:

—

pirmkārt, FPAP atbrīvojums no uzņēmuma peļņas nodokļa,

| — | otrkārt, iespēja FPAP dalībniekiem no saviem apliekamajiem ienākumiem atskaitīt iemaksas šajā fondā. |
| --- | --- |

—

otrkārt, iespēja FPAP dalībniekiem no saviem apliekamajiem ienākumiem atskaitīt iemaksas šajā fondā.

3.   OFICIĀLĀS PĀRBAUDES PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS IEMESLI

| (16) | Komisija uzskatīja, ka nodokļu režīms, kuru Francijas iestādes noteica par FPAP un tā dalībniekiem, tāpat kā lietas C-9/06 gadījumā, ir jāanalizē saistībā ar valsts atbalsta režīmu attiecībā uz labumiem, ko tas rada pašam FPAP, kā arī zvejniecības uzņēmumiem, kas ir tā biedri. |
| --- | --- |

(16)

Komisija uzskatīja, ka nodokļu režīms, kuru Francijas iestādes noteica par FPAP un tā dalībniekiem, tāpat kā lietas C-9/06 gadījumā, ir jāanalizē saistībā ar valsts atbalsta režīmu attiecībā uz labumiem, ko tas rada pašam FPAP, kā arī zvejniecības uzņēmumiem, kas ir tā biedri.

3.1.   Valsts atbalsta esamība

3.1.1.   Valsts atbalsts FPAP

| (17) | Kā minēts Lēmumā 2008/936/EK, saskaņā ar Eiropas Savienības konkurences tiesību aktiem FPAP ir uzskatāms par uzņēmumu. Tam, ka FPAP nav nolūka gūt peļņu vai tam, ka tā ir profesionāla apvienība, šajā gadījumā nav nozīmes. |
| --- | --- |

(17)

Kā minēts Lēmumā 2008/936/EK, saskaņā ar Eiropas Savienības konkurences tiesību aktiem FPAP ir uzskatāms par uzņēmumu. Tam, ka FPAP nav nolūka gūt peļņu vai tam, ka tā ir profesionāla apvienība, šajā gadījumā nav nozīmes.

| (18) | Līdz ar to Komisija uzskatīja, ka nodokļu režīms, kuru Francijas iestādes piemēroja FPAP, radīja tam papildu priekšrocības, salīdzinot ar pārējiem privātajiem investoriem, kas darbojas naftas produktu nākotnes līgumu tirgū:






  — | pirmkārt, atbrīvojums no uzņēmuma peļņas nodokļa, kas aprakstīts 9. apsvērumā, kurš FPAP atvieglo nodokļu slogu, kāds parasti ir to uzņēmumu budžetam, kuri darbojas šajā jomā, |
| --- | --- | --- |

(18)

Līdz ar to Komisija uzskatīja, ka nodokļu režīms, kuru Francijas iestādes piemēroja FPAP, radīja tam papildu priekšrocības, salīdzinot ar pārējiem privātajiem investoriem, kas darbojas naftas produktu nākotnes līgumu tirgū:

—

pirmkārt, atbrīvojums no uzņēmuma peļņas nodokļa, kas aprakstīts 9. apsvērumā, kurš FPAP atvieglo nodokļu slogu, kāds parasti ir to uzņēmumu budžetam, kuri darbojas šajā jomā,

| — | otrkārt, nodokļu priekšrocības, kas piešķirtas FPAP dalībniekiem, lai arī kāda veida tās būtu, veido stimulus, kas veicina FPAP ieņēmumus; tas palīdz FPAP palielināt savus naudas līdzekļus, kamēr citi uzņēmumi, kas darbojas šajā jomā, negūst labumu no šāda mehānisma. |
| --- | --- |

—

otrkārt, nodokļu priekšrocības, kas piešķirtas FPAP dalībniekiem, lai arī kāda veida tās būtu, veido stimulus, kas veicina FPAP ieņēmumus; tas palīdz FPAP palielināt savus naudas līdzekļus, kamēr citi uzņēmumi, kas darbojas šajā jomā, negūst labumu no šāda mehānisma.

| (19) | Pēc iepriekšējās pārbaudes veikšanas Komisija secināja, ka priekšrocības, kas minētas 17. apsvērumā, ir piešķīrusi valsts, un ka tās ir saistītas ar atteikšanos no valsts resursiem. |
| --- | --- |

(19)

Pēc iepriekšējās pārbaudes veikšanas Komisija secināja, ka priekšrocības, kas minētas 17. apsvērumā, ir piešķīrusi valsts, un ka tās ir saistītas ar atteikšanos no valsts resursiem.

| (20) | Visbeidzot, FPAP, pateicoties nodokļu pasākumiem, kas norādīti 17. apsvērumā, guva labumu no finanšu priekšrocības salīdzinājumā ar citām sabiedrībām, kas veic darbību nākotnes līgumu tirgos gan Francijā, gan citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(20)

Visbeidzot, FPAP, pateicoties nodokļu pasākumiem, kas norādīti 17. apsvērumā, guva labumu no finanšu priekšrocības salīdzinājumā ar citām sabiedrībām, kas veic darbību nākotnes līgumu tirgos gan Francijā, gan citās dalībvalstīs.

| (21) | Lēmumā par oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanu Komisija arī norādīja, ka tā uzskatīja, ka juridisko pamatu, kas ļāvis FPAP gūt labumu no atbrīvojuma no peļņas nodokļa, veidoja vispārējā nodokļu kodeksa 206. panta 1.a punkts (9), kurš noteiktos apstākļos ļauj piešķirt atbrīvojumu profesionālām apvienībām. Šādos apstākļos ir iespējams, ka FPAP gūst labumu arī no atbrīvojuma no uzņēmējdarbības nodokļa, kā ir paredzēts tā paša kodeksa 1447. pantā par labu organizācijām, kuras gūst labumu no atbrīvojuma, kas paredzēts tā paša kodeksa 206. panta 1.a punktā. |
| --- | --- |

(21)

Lēmumā par oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanu Komisija arī norādīja, ka tā uzskatīja, ka juridisko pamatu, kas ļāvis FPAP gūt labumu no atbrīvojuma no peļņas nodokļa, veidoja vispārējā nodokļu kodeksa 206. panta 1.a punkts (9), kurš noteiktos apstākļos ļauj piešķirt atbrīvojumu profesionālām apvienībām. Šādos apstākļos ir iespējams, ka FPAP gūst labumu arī no atbrīvojuma no uzņēmējdarbības nodokļa, kā ir paredzēts tā paša kodeksa 1447. pantā par labu organizācijām, kuras gūst labumu no atbrīvojuma, kas paredzēts tā paša kodeksa 206. panta 1.a punktā.

3.1.2.   Valsts atbalsts zvejniecības uzņēmumiem

| (22) | Finansiālās priekšrocības, kas paredzētas 17. apsvērumā, pateicoties FPAP īstenotajām darbībām naftas produktu nākotnes līgumu tirgos, ir ļāvušas zvejniecības uzņēmumiem, kuri ir FPAP dalībnieki, iegādāties degvielu par izdevīgākām cenām. |
| --- | --- |

(22)

Finansiālās priekšrocības, kas paredzētas 17. apsvērumā, pateicoties FPAP īstenotajām darbībām naftas produktu nākotnes līgumu tirgos, ir ļāvušas zvejniecības uzņēmumiem, kuri ir FPAP dalībnieki, iegādāties degvielu par izdevīgākām cenām.

| (23) | Zvejniecības uzņēmumu iespēja atskaitīt no saviem ienākumiem iemaksas FPAP, atviegloja slogu, kas parasti ir apgrūtinājis viņu budžetu. Par šo atskaitījumu iespēju lēmumu pieņēma ministrija, kas atbildīga par budžetu; tātad, tā ir saistāma ar valsti. |
| --- | --- |

(23)

Zvejniecības uzņēmumu iespēja atskaitīt no saviem ienākumiem iemaksas FPAP, atviegloja slogu, kas parasti ir apgrūtinājis viņu budžetu. Par šo atskaitījumu iespēju lēmumu pieņēma ministrija, kas atbildīga par budžetu; tātad, tā ir saistāma ar valsti.

| (24) | Uzņēmumi, kuriem bija iespēja veikt atskaitījumu, kas paredzēts 22. apsvērumā, guva labumu no finansiālām priekšrocībām salīdzinājumā ar pārējiem Eiropas Savienības zvejniecības uzņēmumiem. Tāpat šī finansiālā priekšrocība ietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm un kropļoja vai draudēja kropļot konkurenci. Tātad tas ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(24)

Uzņēmumi, kuriem bija iespēja veikt atskaitījumu, kas paredzēts 22. apsvērumā, guva labumu no finansiālām priekšrocībām salīdzinājumā ar pārējiem Eiropas Savienības zvejniecības uzņēmumiem. Tāpat šī finansiālā priekšrocība ietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm un kropļoja vai draudēja kropļot konkurenci. Tātad tas ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (25) | Otrkārt, ņemot vērā informāciju, kas ietverta “Zvejniecības risku novēršanas fonda detalizētajā rokasgrāmatā”, dokumentā, kas arī tika pievienots atbalsta C–9/06 oficiālās pārbaudes procedūras ietvaros, Komisija konstatēja: tā kā iemaksas FPAP, kas noteiktas uz deklaratīva pamata, ņemot vērā iespējamo degvielas patēriņu nākamajā gadā, tika aprēķinātas, par pamatu izmantojot augstāku patēriņu nekā faktiskais, visi nodokļu atskaitījumi palika īpašnieka rīcībā. Šāda sistēma šķietami stimulēja īpašniekus pārvērtēt savas vajadzības, ar vienīgo mērķi gūt labumu no nodokļu atskaitījumiem. |
| --- | --- |

(25)

Otrkārt, ņemot vērā informāciju, kas ietverta “Zvejniecības risku novēršanas fonda detalizētajā rokasgrāmatā”, dokumentā, kas arī tika pievienots atbalsta C–9/06 oficiālās pārbaudes procedūras ietvaros, Komisija konstatēja: tā kā iemaksas FPAP, kas noteiktas uz deklaratīva pamata, ņemot vērā iespējamo degvielas patēriņu nākamajā gadā, tika aprēķinātas, par pamatu izmantojot augstāku patēriņu nekā faktiskais, visi nodokļu atskaitījumi palika īpašnieka rīcībā. Šāda sistēma šķietami stimulēja īpašniekus pārvērtēt savas vajadzības, ar vienīgo mērķi gūt labumu no nodokļu atskaitījumiem.

| (26) | Pamatojoties uz to pašu dokumentu, Komisija arī konstatēja, ka dažiem dalībniekiem, kuru darbība nav saistīta ar zvejniecību, bet kuri ir “gatavi apvienībai sniegt morālu atbalstu”, arī varēja saņemt nodokļu atskaitījumus par savām iemaksām FPAP, arī tad, ja tos neskāra garantētie riski. |
| --- | --- |

(26)

Pamatojoties uz to pašu dokumentu, Komisija arī konstatēja, ka dažiem dalībniekiem, kuru darbība nav saistīta ar zvejniecību, bet kuri ir “gatavi apvienībai sniegt morālu atbalstu”, arī varēja saņemt nodokļu atskaitījumus par savām iemaksām FPAP, arī tad, ja tos neskāra garantētie riski.

3.2.   Saderība ar iekšējo tirgu

| (27) | Attiecībā uz šo jautājumu Komisija atsaucās uz analīzi, kas izvērsta Lēmumā 2008/936/EK. Komisija uzskatīja, ka runa ir par darbības atbalstu FPAP un zvejniecības uzņēmumiem un ka neviens LESD vai saistībā ar valsts atbalstu pieņemta Komisijas instrumenta noteikums neļauj uzskatīt šo atbalstu par tādu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz šo jautājumu Komisija atsaucās uz analīzi, kas izvērsta Lēmumā 2008/936/EK. Komisija uzskatīja, ka runa ir par darbības atbalstu FPAP un zvejniecības uzņēmumiem un ka neviens LESD vai saistībā ar valsts atbalstu pieņemta Komisijas instrumenta noteikums neļauj uzskatīt šo atbalstu par tādu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (28) | Rezultātā Komisija informēja Franciju par savām pamatotajām šaubām par atbalsta pasākumu saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(28)

Rezultātā Komisija informēja Franciju par savām pamatotajām šaubām par atbalsta pasākumu saderību ar iekšējo tirgu.

4.   FRANCIJAS KOMENTĀRI

4.1.   Nodokļu pasākumi par labu zvejniecības uzņēmumiem

| (29) | Francija uzskata, ka nodokļu pasākumi, kas nodrošināti zvejniecības uzņēmumiem, nav valsts atbalsts tādēļ, ka iemaksas, kuras zvejniecības uzņēmumi iemaksā FPAP, ir daļa no šo uzņēmumu pieskaitāmajiem izdevumiem savas darbības nodrošināšanai. Vai arī – saskaņā ar vispārējā nodokļu kodeksa 39. pantu šādas iemaksas ir atskaitāmas no apliekamajiem ienākumiem. Tātad iemaksu atskaitījumi atbilst vispārēja pasākuma īstenošanai, tādēļ tas nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(29)

Francija uzskata, ka nodokļu pasākumi, kas nodrošināti zvejniecības uzņēmumiem, nav valsts atbalsts tādēļ, ka iemaksas, kuras zvejniecības uzņēmumi iemaksā FPAP, ir daļa no šo uzņēmumu pieskaitāmajiem izdevumiem savas darbības nodrošināšanai. Vai arī – saskaņā ar vispārējā nodokļu kodeksa 39. pantu šādas iemaksas ir atskaitāmas no apliekamajiem ienākumiem. Tātad iemaksu atskaitījumi atbilst vispārēja pasākuma īstenošanai, tādēļ tas nav valsts atbalsts.

| (30) | Francija atzina, ka vēstulēs, kas minētas 7. apsvērumā, nav informācijas par iemaksu atmaksas režīmu. Tādējādi Francija precizē, ka tas nenozīmē, ka atmaksātās summas nebūtu tikušas apliktas ar nodokļiem. Patiesībā atbilstoši vispārējo tiesību aktu par apliekamo ienākumu noteikšanu principiem zvejniecības uzņēmumu, kuri ir FPAP dalībnieki, iemaksu atmaksa ir produkts, kas apliekams ar uzņēmuma ienākuma nodokli. Tāpat Francija precizē, ka gadījumā, ja degvielas cena pārsniedza garantijas konvencijā noteikto slieksni, kompensācija, kuru saņēma uzņēmumi, kas ir FPAP dalībnieki, bija uzskatāma par peļņu, kas apliekama ar ienākumu nodokli. Tādēļ dalībniekiem nebija nekādas intereses pārvērtēt savas vajadzības tādēļ, ka rezultātā tas izraisītu papildu aplikšanu ar nodokļiem. |
| --- | --- |

(30)

Francija atzina, ka vēstulēs, kas minētas 7. apsvērumā, nav informācijas par iemaksu atmaksas režīmu. Tādējādi Francija precizē, ka tas nenozīmē, ka atmaksātās summas nebūtu tikušas apliktas ar nodokļiem. Patiesībā atbilstoši vispārējo tiesību aktu par apliekamo ienākumu noteikšanu principiem zvejniecības uzņēmumu, kuri ir FPAP dalībnieki, iemaksu atmaksa ir produkts, kas apliekams ar uzņēmuma ienākuma nodokli. Tāpat Francija precizē, ka gadījumā, ja degvielas cena pārsniedza garantijas konvencijā noteikto slieksni, kompensācija, kuru saņēma uzņēmumi, kas ir FPAP dalībnieki, bija uzskatāma par peļņu, kas apliekama ar ienākumu nodokli. Tādēļ dalībniekiem nebija nekādas intereses pārvērtēt savas vajadzības tādēļ, ka rezultātā tas izraisītu papildu aplikšanu ar nodokļiem.

| (31) | Otrkārt, Francija norāda, ka atbalsta pasākuma selektīvo būtību var pamatot ar sistēmas būtību vai vispārējām iezīmēm. Tādēļ var būt likumīgi iemesli, kas pamato diferencētu attieksmi un tātad – izņēmuma gadījumos – priekšrocību piešķiršanu, kas no tās var izrietēt. Taču šajā gadījumā Francija nesniedza nekādus pierādījumus, kas liecinātu par diferencētu attieksmi par labu zvejniecības uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(31)

Otrkārt, Francija norāda, ka atbalsta pasākuma selektīvo būtību var pamatot ar sistēmas būtību vai vispārējām iezīmēm. Tādēļ var būt likumīgi iemesli, kas pamato diferencētu attieksmi un tātad – izņēmuma gadījumos – priekšrocību piešķiršanu, kas no tās var izrietēt. Taču šajā gadījumā Francija nesniedza nekādus pierādījumus, kas liecinātu par diferencētu attieksmi par labu zvejniecības uzņēmumiem.

4.2.   Nodokļu pasākumi par labu FPAP

| (32) | Francija uzskata, ka atbrīvojums no uzņēmuma peļņas nodokļa, kas piešķirts FPAP, ir pamatojams ar to, ka tam kā profesionālai apvienībai nav nolūka gūt peļņu. |
| --- | --- |

(32)

Francija uzskata, ka atbrīvojums no uzņēmuma peļņas nodokļa, kas piešķirts FPAP, ir pamatojams ar to, ka tam kā profesionālai apvienībai nav nolūka gūt peļņu.

| (33) | Francija norādīja, ka tas ir saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem. Patiešām, uzņēmuma peļņas nodokļa mērķis ir aplikt darbības, kuras veic peļņas nolūkā. Ņemot vērā šo principu, Francija atgādina, ka pati Komisija savā paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (10), (turpmāk “paziņojums par tiešajiem nodokļiem”) pauda viedokli, ka nodokļu sistēmas būtība var pamatot to, ka bezpeļņas uzņēmumi ir atbrīvojami no ienākumu nodokļa. |
| --- | --- |

(33)

Francija norādīja, ka tas ir saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem. Patiešām, uzņēmuma peļņas nodokļa mērķis ir aplikt darbības, kuras veic peļņas nolūkā. Ņemot vērā šo principu, Francija atgādina, ka pati Komisija savā paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (10), (turpmāk “paziņojums par tiešajiem nodokļiem”) pauda viedokli, ka nodokļu sistēmas būtība var pamatot to, ka bezpeļņas uzņēmumi ir atbrīvojami no ienākumu nodokļa.

5.   NOVĒRTĒJUMS

| (34) | Novērtējums, kas izklāstīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir jāpārskata un jāpapildina, ņemot vērā apsvērumus, kurus Francija iesniedza 2008. gada 8. septembrī un 29. novembrī (skatīt 5. un 6. apsvērumu). |
| --- | --- |

(34)

Novērtējums, kas izklāstīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir jāpārskata un jāpapildina, ņemot vērā apsvērumus, kurus Francija iesniedza 2008. gada 8. septembrī un 29. novembrī (skatīt 5. un 6. apsvērumu).

| (35) | Analīze ir veikta, ņemot vērā FPAP divējādo mērķi, tas ir, pirmkārt, gūt finanšu iespējas naftas vai tās produktu nākotnes līgumu tirgos un, otrkārt, pārskaitīt zvejniecības uzņēmumiem, kuri ir dalībnieki, summu, kas veido starpību starp mēneša vidējo bāzes cenu un “maksimālo segto cenu” jeb 0,30 euro apmērā par litru atkarībā no perioda. |
| --- | --- |

(35)

Analīze ir veikta, ņemot vērā FPAP divējādo mērķi, tas ir, pirmkārt, gūt finanšu iespējas naftas vai tās produktu nākotnes līgumu tirgos un, otrkārt, pārskaitīt zvejniecības uzņēmumiem, kuri ir dalībnieki, summu, kas veido starpību starp mēneša vidējo bāzes cenu un “maksimālo segto cenu” jeb 0,30 euro apmērā par litru atkarībā no perioda.

5.1.   Nodokļu pasākumi par labu zvejniecības uzņēmumiem

| (36) | Attiecīgais nodokļu pasākums ir iespēja no apliekamajiem ienākumiem atskaitīt iemaksas, kuras zvejniecības uzņēmums iemaksā FPAP. |
| --- | --- |

(36)

Attiecīgais nodokļu pasākums ir iespēja no apliekamajiem ienākumiem atskaitīt iemaksas, kuras zvejniecības uzņēmums iemaksā FPAP.

| (37) | Francija uzskata, ka šis atskaitījums nav valsts atbalsts tādēļ, ka šīs iemaksas ietilpst uzņēmumu pieskaitāmo izmaksu kategorijā un Francijas nodokļu sistēma paredz šo izmaksu atskaitīšanu no apliekamajiem ienākumiem. Šā iemesla dēļ tā bija vispārēja pasākuma īstenošana un šis atskaitījums nebija valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(37)

Francija uzskata, ka šis atskaitījums nav valsts atbalsts tādēļ, ka šīs iemaksas ietilpst uzņēmumu pieskaitāmo izmaksu kategorijā un Francijas nodokļu sistēma paredz šo izmaksu atskaitīšanu no apliekamajiem ienākumiem. Šā iemesla dēļ tā bija vispārēja pasākuma īstenošana un šis atskaitījums nebija valsts atbalsts.

| (38) | Komisija konstatē, ka pieskaitāmās izmaksas patiesi ir atskaitāmas no uzņēmuma ienākumiem saskaņā ar vispārējā nodokļu kodeksa 39. pantu. Tas ir vispārējs pasākums, kas piemērojams visiem uzņēmumiem neatkarīgi no to darbības jomas. Šī atskaitījumu iespēja izriet no nodokļu pasākumu kategorijas, kas atvērta visiem ekonomikas dalībniekiem, kuri paredzēti “paziņojuma par tiešajiem nodokļiem” 13. punktā. Tādēļ šis pasākums, kas piemērojams visiem uzņēmumiem un visa veida ražošanai, nav uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(38)

Komisija konstatē, ka pieskaitāmās izmaksas patiesi ir atskaitāmas no uzņēmuma ienākumiem saskaņā ar vispārējā nodokļu kodeksa 39. pantu. Tas ir vispārējs pasākums, kas piemērojams visiem uzņēmumiem neatkarīgi no to darbības jomas. Šī atskaitījumu iespēja izriet no nodokļu pasākumu kategorijas, kas atvērta visiem ekonomikas dalībniekiem, kuri paredzēti “paziņojuma par tiešajiem nodokļiem” 13. punktā. Tādēļ šis pasākums, kas piemērojams visiem uzņēmumiem un visa veida ražošanai, nav uzskatāms par valsts atbalstu.

| (39) | Francija norāda, ka iespēja atskaitīt izdevumus saistībā ar pieskaitītajām izmaksām tiek noteikta atkarībā no iemaksu objekta. Ja izmaksas ir radušās sabiedrības interesēs, tās principā ir atskaitāmas. Tātad iemaksas, kas iemaksātas profesionālām organizācijām (apvienībām, tirdzniecības kamerām ...) pēc definīcijas ir izdevumi, kas saistīti ar saimniecisko darbību un tādēļ tās ir atskaitāmas no apliekamajiem ienākumiem. Tā kā FPAP ir profesionāla apvienība, tad iemaksu atskaitīšanas iespējas izmantošanai piemērojama tāda pati pieeja. |
| --- | --- |

(39)

Francija norāda, ka iespēja atskaitīt izdevumus saistībā ar pieskaitītajām izmaksām tiek noteikta atkarībā no iemaksu objekta. Ja izmaksas ir radušās sabiedrības interesēs, tās principā ir atskaitāmas. Tātad iemaksas, kas iemaksātas profesionālām organizācijām (apvienībām, tirdzniecības kamerām ...) pēc definīcijas ir izdevumi, kas saistīti ar saimniecisko darbību un tādēļ tās ir atskaitāmas no apliekamajiem ienākumiem. Tā kā FPAP ir profesionāla apvienība, tad iemaksu atskaitīšanas iespējas izmantošanai piemērojama tāda pati pieeja.

| (40) | Turklāt Komisija Lēmuma 2008/936/EK 20. apsvērumā norādīja, ka “FPAP ir izveidots kā savstarpējās apdrošināšanas sabiedrība, kas saviem dalībniekiem apmaiņā pret to iemaksām piedāvā noteiktu skaitu pakalpojumu”. |
| --- | --- |

(40)

Turklāt Komisija Lēmuma 2008/936/EK 20. apsvērumā norādīja, ka “FPAP ir izveidots kā savstarpējās apdrošināšanas sabiedrība, kas saviem dalībniekiem apmaiņā pret to iemaksām piedāvā noteiktu skaitu pakalpojumu”.

| (41) | Apdrošināšanas iemaksas ir daļa izmaksu, kuras uzņēmumi veic, lai nodrošinātos pret dažādiem riskiem. Naftas cenu svārstību risks var būt viens no šiem riskiem. Šīs izmaksas ir tieši saistītas ar profesionālo darbību īstenošanu un neveicina uzņēmuma aktīvu palielināšanos; tāpat tās ir atskaitāmas no apliekamajiem ienākumiem kā pieskaitāmās izmaksas. Tātad ir uzskatāms, ka iemaksas FPAP, kas paredzētas naftas cenu svārstību riskam, ir atskaitāmas no uzņēmuma apliekamajiem ienākumiem saskaņā ar Francijas vispārējā nodokļu kodeksa 39. pantu. Šādos apstākļos runa ir par vispārēja pasākuma piemērošanu. Tādēļ atskaitījumu veikšanas iespējas izmantošana nav uzskatāma par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(41)

Apdrošināšanas iemaksas ir daļa izmaksu, kuras uzņēmumi veic, lai nodrošinātos pret dažādiem riskiem. Naftas cenu svārstību risks var būt viens no šiem riskiem. Šīs izmaksas ir tieši saistītas ar profesionālo darbību īstenošanu un neveicina uzņēmuma aktīvu palielināšanos; tāpat tās ir atskaitāmas no apliekamajiem ienākumiem kā pieskaitāmās izmaksas. Tātad ir uzskatāms, ka iemaksas FPAP, kas paredzētas naftas cenu svārstību riskam, ir atskaitāmas no uzņēmuma apliekamajiem ienākumiem saskaņā ar Francijas vispārējā nodokļu kodeksa 39. pantu. Šādos apstākļos runa ir par vispārēja pasākuma piemērošanu. Tādēļ atskaitījumu veikšanas iespējas izmantošana nav uzskatāma par valsts atbalstu.

5.2.   Nodokļu pasākumi par labu FPAP

| (42) | Komisija konstatē, ka FPAP ir likvidēts 2008. gada 27. februārī. Nodokļu noteikumi, kas paredzēti FPAP, beidzās tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(42)

Komisija konstatē, ka FPAP ir likvidēts 2008. gada 27. februārī. Nodokļu noteikumi, kas paredzēti FPAP, beidzās tajā pašā dienā.

| (43) | Tāpat Komisija atklāj, ka likvidācijas procedūras rezultātā FPAP ir pārtraucis jebkādas saimnieciskās darbības. FPAP darbības un aktīvi citam uzņēmumam nav tikuši nodoti. Turklāt finanšu līdzekļi, kas likvidācijas dienā bija FPAP rīcībā, ar OFIMER – valsts finansētas publiskas organizācijas, – starpniecību ir palikuši valstij. |
| --- | --- |

(43)

Tāpat Komisija atklāj, ka likvidācijas procedūras rezultātā FPAP ir pārtraucis jebkādas saimnieciskās darbības. FPAP darbības un aktīvi citam uzņēmumam nav tikuši nodoti. Turklāt finanšu līdzekļi, kas likvidācijas dienā bija FPAP rīcībā, ar OFIMER – valsts finansētas publiskas organizācijas, – starpniecību ir palikuši valstij.

| (44) | Šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka arī tad, ja nodokļu pasākumi, kas piemēroti FPAP, būtu radījuši priekšrocības FPAP un izkropļojuši konkurenci, šī kropļošana ir beigusies brīdī, kad FPAP izbeidza savu darbību un kad beidzās tā labā veiktie pasākumi. Šādos apstākļos Komisijas lēmums par šāda nodokļu atbalsta esamību un tā iespējamo saderību ar iekšējo tirgu nebūtu praktiski lietderīgs. |
| --- | --- |

(44)

Šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka arī tad, ja nodokļu pasākumi, kas piemēroti FPAP, būtu radījuši priekšrocības FPAP un izkropļojuši konkurenci, šī kropļošana ir beigusies brīdī, kad FPAP izbeidza savu darbību un kad beidzās tā labā veiktie pasākumi. Šādos apstākļos Komisijas lēmums par šāda nodokļu atbalsta esamību un tā iespējamo saderību ar iekšējo tirgu nebūtu praktiski lietderīgs.

| (45) | Rezultātā oficiālā pārbaudes procedūrai, kas uzsākta saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu, attiecībā uz FPAP vairs nav pamata. |
| --- | --- |

(45)

Rezultātā oficiālā pārbaudes procedūrai, kas uzsākta saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu, attiecībā uz FPAP vairs nav pamata.

6.   SECINĀJUMI

| (46) | Pamatojoties uz analīzi, kas izklāstīta 5.1. sadaļā, Komisija konstatē, ka nodokļu priekšrocības, kas piešķirtas FPAP dalībniekiem, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(46)

Pamatojoties uz analīzi, kas izklāstīta 5.1. sadaļā, Komisija konstatē, ka nodokļu priekšrocības, kas piešķirtas FPAP dalībniekiem, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (47) | Pamatojoties uz 5.2. sadaļā minētajiem apsvērumiem, Komisija konstatē, ka procedūrai pret FPAP nav pamata, |
| --- | --- |

(47)

Pamatojoties uz 5.2. sadaļā minētajiem apsvērumiem, Komisija konstatē, ka procedūrai pret FPAP nav pamata,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nodokļu pasākumi, kurus Francija piemērojusi zvejniecības uzņēmumiem, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

Oficiālā pārbaudes procedūra, kas saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu uzsākta attiecībā uz nodokļu pasākumiem par labu FPAP, ir izbeigta.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijai.

Briselē, 2010. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Maria DAMANAKI

---

(1)  Sākot ar 2009. gada 1. decembri, EK līguma 87. un 88. pants ir kļuvuši, attiecīgi, par Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. un 108. pantu. Abos gadījumos nosacījumi būtībā ir identiski. Šā lēmuma nolūkā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu atbilstīgā gadījumā uzskata par atsaucēm uz EK līguma 87. un 88. pantu.

1

(2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

2

(3)  OV C 161, 25.8.2008., 19. lpp.

3

(4)  OV L 334, 12.12.2008., 62. lpp.

4

(5)  OV C 91, 19.4.2006., 30. lpp.

5

(6)  NN 38/07.

6

(7)  Skatīt 3. zemsvītras piezīmi.

7

(8)  Patiesībā Nantes advokātu birojs “Ménard, Quimbert et associés”, kas darbojas kā FPAP aizstāvji, vienai no vēstulēm, kuras nosūtītas Komisijai pēc paziņojuma par oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, pievienoja tās ministrijas divu vēstuļu kopijas, kura atbildīga par budžetu, atklājot īpaša nodokļu režīma par labu FPAP un tā dalībniekiem pastāvēšanu. Pirmā ir par budžetu un budžeta reformu atbildīgā ministra vēstule, ko parakstījis Alain Lambert, un otra ir Valsts sekretāra budžeta un budžeta reformas jautājumos vēstule, ko parakstījis Dominique Bussereau. Abas vēstules ir adresētas FPAP priekšsēdētājam Merabet kungam.

8

FPAP

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

FPAP

Alain Lambert

Dominique Bussereau

FPAP

Merabet

(9)  Pieejams šādā elektroniskajā adresē: http://www.legifrance.gouv.fr/initRechCodeArticle.do

9

(10)  OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp., 25. punkts.

10

---