# Uradni list L 301/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.301.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 301 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5318. november 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.301.slv

Uradni list

Evropske unije

L 301

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5318. november 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1051/2010 z dne 17. novembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1052/2010 z dne 17. novembra 2010 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih sedmih dneh novembra 2010 v okviru tarifne kvote za visokokakovostno goveje meso, ki se upravlja Uredba (ES) št. 620/2009 | 3 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/693/EU |
| | * | Odločba Komisije z dne 22. julija 2010 o uvedbi enotne oblike za drugo poročilo držav članic o izvajanju Direktive 2004/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4955) | 4 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (EU) št. 1051/2010 z dne 17. novembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (EU) št. 1052/2010 z dne 17. novembra 2010 o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih sedmih dneh novembra 2010 v okviru tarifne kvote za visokokakovostno goveje meso, ki se upravlja Uredba (ES) št. 620/2009

3

SKLEPI

2010/693/EU

*

Odločba Komisije z dne 22. julija 2010 o uvedbi enotne oblike za drugo poročilo držav članic o izvajanju Direktive 2004/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4955)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4955)

4

| | | IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom |
| --- | --- | --- |
| | * | Odločba Nadzornega organa EFTE št. 303/09/COL z dne 8. julija 2009 o programu za pomorski promet v obliki sheme davka na tonažo in sheme za vračilo za zaposlitev pomorščakov (Islandija) | 10 |

IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

*

Odločba Nadzornega organa EFTE št. 303/09/COL z dne 8. julija 2009 o programu za pomorski promet v obliki sheme davka na tonažo in sheme za vračilo za zaposlitev pomorščakov (Islandija)

10

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 18.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1051/2010

z dne 17. novembra 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. novembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 61,0 |
| MA | 70,9 |
| MK | 55,8 |
| ZZ | 62,6 |
| 0707 00 05 | AL | 59,4 |
| EG | 161,4 |
| JO | 174,9 |
| MK | 59,4 |
| TR | 78,1 |
| ZZ | 106,6 |
| 0709 90 70 | MA | 75,1 |
| TR | 153,7 |
| ZZ | 114,4 |
| 0805 20 10 | MA | 63,2 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 102,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 62,8 |
| TN | 78,6 |
| TR | 62,8 |
| UY | 58,6 |
| ZZ | 65,7 |
| 0805 50 10 | AR | 39,2 |
| TR | 71,7 |
| UY | 57,1 |
| ZZ | 56,0 |
| 0806 10 10 | BR | 268,6 |
| TR | 151,9 |
| US | 291,7 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 197,9 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| CL | 84,2 |
| CN | 82,6 |
| MK | 27,2 |
| NZ | 99,1 |
| US | 96,5 |
| ZA | 102,1 |
| ZZ | 81,1 |
| 0808 20 50 | CN | 83,8 |
| ZZ | 83,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

61,0

MA

70,9

MK

55,8

ZZ

62,6

0707 00 05

AL

59,4

EG

161,4

JO

174,9

MK

59,4

TR

78,1

ZZ

106,6

0709 90 70

MA

75,1

TR

153,7

ZZ

114,4

0805 20 10

MA

63,2

ZA

141,4

ZZ

102,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

62,8

TN

78,6

TR

62,8

UY

58,6

ZZ

65,7

0805 50 10

AR

39,2

TR

71,7

UY

57,1

ZZ

56,0

0806 10 10

BR

268,6

TR

151,9

US

291,7

ZA

79,2

ZZ

197,9

0808 10 80

AR

75,7

CL

84,2

CN

82,6

MK

27,2

NZ

99,1

US

96,5

ZA

102,1

ZZ

81,1

0808 20 50

CN

83,8

ZZ

83,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 18.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/3

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1052/2010

z dne 17. novembra 2010

o izdaji uvoznih dovoljenj na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih sedmih dneh novembra 2010 v okviru tarifne kvote za visokokakovostno goveje meso, ki se upravlja Uredba (ES) št. 620/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 620/2009 z dne 13. julija 2009 o upravljanju uvozne tarifne kvote za visokokakovostno goveje meso (3) določa podrobna pravila za vložitev zahtevkov in izdajo uvoznih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 620/2009 z dne 13. julija 2009 o upravljanju uvozne tarifne kvote za visokokakovostno goveje meso (3) določa podrobna pravila za vložitev zahtevkov in izdajo uvoznih dovoljenj.

| (2) | Člen 7(2) Uredbe (ES) št. 1301/2006 določa, da je treba v primerih, kadar količine, zajete v zahtevkih za izdajo dovoljenja, presegajo količine, ki so na voljo za obdobje kvote, določiti koeficient dodelitve za količine, zajete v posameznem zahtevku za izdajo dovoljenja. Zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 620/2009 med 1. in 7. novembra 2010, presegajo količine, ki so na voljo. Zato je treba določiti koeficient dodelitve in v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja – |
| --- | --- |

(2)

Člen 7(2) Uredbe (ES) št. 1301/2006 določa, da je treba v primerih, kadar količine, zajete v zahtevkih za izdajo dovoljenja, presegajo količine, ki so na voljo za obdobje kvote, določiti koeficient dodelitve za količine, zajete v posameznem zahtevku za izdajo dovoljenja. Zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 620/2009 med 1. in 7. novembra 2010, presegajo količine, ki so na voljo. Zato je treba določiti koeficient dodelitve in v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zahtevki za uvozna dovoljenja iz kvote z zaporedno številko 09.4449, vloženi med 1. in 7. novembra 2010, v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 620/2009, se pomnožijo s koeficientom dodelitve 97,748351 %.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. novembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 182, 15.7.2009, str. 25.

3

---

SKLEPI

| 18.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/4

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 22. julija 2010

o uvedbi enotne oblike za drugo poročilo držav članic o izvajanju Direktive 2004/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4955)

(2010/693/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/42/ES z dne 21. aprila 2004 o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin zaradi uporabe organskih topil v nekaterih barvah in lakih in proizvodih za ličenje vozil ter o spremembi Direktive 1999/13/ES (1) in zlasti člena 7 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 3(1) Direktive 2004/42/ES države članice zagotovijo, da se proizvodi, določeni v Prilogi I k navedeni direktivi, dajejo v promet na njihovem ozemlju po datumih, določenih v Prilogi II k navedeni direktivi, samo, če njihova vsebnost hlapnih organskih spojin (v nadaljnjem besedilu: HOS) ne presega ustreznih mejnih vrednosti, ki so prav tako določene v Prilogi II k navedeni direktivi, in če je njihova vsebnost HOS ustrezno označena v skladu s členom 4 navedene direktive. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 3(1) Direktive 2004/42/ES države članice zagotovijo, da se proizvodi, določeni v Prilogi I k navedeni direktivi, dajejo v promet na njihovem ozemlju po datumih, določenih v Prilogi II k navedeni direktivi, samo, če njihova vsebnost hlapnih organskih spojin (v nadaljnjem besedilu: HOS) ne presega ustreznih mejnih vrednosti, ki so prav tako določene v Prilogi II k navedeni direktivi, in če je njihova vsebnost HOS ustrezno označena v skladu s členom 4 navedene direktive.

| (2) | V skladu s členom 7 Direktive 2004/42/ES morajo države članice na osnovi enotne oblike, ki jo je razvila Evropska komisija, sporočati rezultate programov spremljanja, določenih s členom 6 navedene direktive, ter kategorije in količine proizvodov, za katere so bila podeljena dovoljenja. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Direktive 2004/42/ES morajo države članice na osnovi enotne oblike, ki jo je razvila Evropska komisija, sporočati rezultate programov spremljanja, določenih s členom 6 navedene direktive, ter kategorije in količine proizvodov, za katere so bila podeljena dovoljenja.

| (3) | Obliko za prvo poročilo, ki je zajemalo obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2007, je določila Odločba Komisije 2007/205/ES (2). Treba je uvesti enotno obliko za drugo poročilo in s tem državam članicam omogočiti, da izpolnijo svojo obveznost predložitve poročila, ki bo zajemalo obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2010. |
| --- | --- |

(3)

Obliko za prvo poročilo, ki je zajemalo obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2007, je določila Odločba Komisije 2007/205/ES (2). Treba je uvesti enotno obliko za drugo poročilo in s tem državam članicam omogočiti, da izpolnijo svojo obveznost predložitve poročila, ki bo zajemalo obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2010.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 12(2) Direktive 2004/42/ES – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 12(2) Direktive 2004/42/ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Države članice morajo uporabiti obliko, določeno v Prilogi k tej direktivi, za namene priprave poročila iz člena 7 Direktive 2004/42/ES, ki bo zajemalo obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 22. julija 2010

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 143, 30.4.2004, str. 87.

1

(2)  UL L 91, 31.3.2007, str. 48.

2

---

PRILOGA

SKUPNA OBLIKA ZA PREDLOŽITEV POROČILA O IZVAJANJU DIREKTIVE 2004/42/ES ZA OBDOBJE OD 1. JANUARJA DO 31. DECEMBRA 2010

1.   Splošni podatki in administrativna ureditev

1.1   Pristojni organ za to poročilo:

| Ime | |
| --- | --- |
| Naslov | |
| Kontaktna oseba | |
| E-naslov | |
| Telefonska številka | |

Ime

Naslov

Kontaktna oseba

E-naslov

Telefonska številka

1.2   V okviru izvajanja Direktive 2004/42/ES navedite organ ali organe, imenovane v skladu s členom 5 navedene direktive in odgovorne za:

| (a) | vzpostavitev, uskladitev in upravljanje programa spremljanja (na državni ravni); |
| --- | --- |

(a)

vzpostavitev, uskladitev in upravljanje programa spremljanja (na državni ravni);

| (b) | izvajanje nadzora in pregledov na terenu (na regionalni in/ali lokalni ravni); |
| --- | --- |

(b)

izvajanje nadzora in pregledov na terenu (na regionalni in/ali lokalni ravni);

| (c) | zagotavljanje uveljavitve nacionalnih določb, sprejetih z namenom izvajanja navedene direktive. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje uveljavitve nacionalnih določb, sprejetih z namenom izvajanja navedene direktive.

1.3   Če pri izvajanju Direktive 2004/42/ES sodeluje več organov, navedite, kateri ukrepi so uporabljeni za zagotovitev čim bolj enotnega izvajanja Direktive na celotnem območju.

2.   Program spremljanja (člen 6 Direktive 2004/42/ES)

2.1   Ali ste v prejšnjem poročilu predložili kopijo nacionalnega programa spremljanja?

 da  ne

Ali se je od obdobja, zajetega v prejšnjem poročilu, program spremljanja spremenil?

 da  ne

Če obstaja pisna različica programa spremljanja, ki ni bila predložena skupaj s prvim poročilom o spremljanju, ali če je bil program spremljanja od predložitve zadnjega poročila spremenjen, predložite kopijo novega ali spremenjenega programa spremljanja v prilogi k temu poročilu.

2.2   Če opis programa spremljanja v pisni obliki ni predložen, program na kratko opišite, zlasti naslednje elemente:

| (a) | kako se preverja skladnost z mejnimi vrednostmi vsebnosti HOS iz Priloge II k Direktivi 2004/42/ES; |
| --- | --- |

(a)

kako se preverja skladnost z mejnimi vrednostmi vsebnosti HOS iz Priloge II k Direktivi 2004/42/ES;

| (b) | kako se preverja izpolnjevanje zahtev v zvezi z označevanjem iz člena 4 Direktive 2004/42/ES; |
| --- | --- |

(b)

kako se preverja izpolnjevanje zahtev v zvezi z označevanjem iz člena 4 Direktive 2004/42/ES;

| (c) | po kakšnem ključu se izbirajo izvajalci, ki so v določenem letu pregledani; |
| --- | --- |

(c)

po kakšnem ključu se izbirajo izvajalci, ki so v določenem letu pregledani;

| (d) | kako in v kolikšni meri se izvaja spremljanje v letih, ko ni treba Komisiji predložiti nikakršnega poročila. |
| --- | --- |

(d)

kako in v kolikšni meri se izvaja spremljanje v letih, ko ni treba Komisiji predložiti nikakršnega poročila.

2.3   Če je možno, ocenite število aktivnih izvajalcev v državi članici za vsako izmed naslednjih kategorij:

| | Ocenjeno število |
| --- | --- |
| Proizvajalci | |
| Uvozniki | |
| Trgovci na debelo | |
| Trgovci na drobno | |

Ocenjeno število

Proizvajalci

Uvozniki

Trgovci na debelo

Trgovci na drobno

2.4   Ob upoštevanju tržne strukture iz točke 2.3 zgoraj, katere od naslednjih izvajalcev zajema ta program spremljanja? (1):

 proizvajalci  uvozniki  trgovci na debelo  trgovci na drobno

 drugo (navedite): ...

2.5   Če je možno, ocenite količino proizvodov (po teži ali prostornini) na trgu, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2004/42/ES, za leto 2010.

2.6   Navedite oceno tržnega deleža, ki naj bi ga program spremljanja preveril v danem letu, glede na količino proizvodov, danih na trg.

 0–20 %  21–40 %  41–60 %  61–80 %  81–100 %

2.7   Preglede se večinoma opravlja s pomočjo (1):

|  | obiskov na kraju samem, ne da bi izvajalca vnaprej obvestili |
| --- | --- |
|  | obiskov na kraju samem z vnaprejšnjim obvestilom izvajalcu |
|  | drugo (navedite): ... |



obiskov na kraju samem, ne da bi izvajalca vnaprej obvestili



obiskov na kraju samem z vnaprejšnjim obvestilom izvajalcu



drugo (navedite): ...

2.8   Kako pristojni organi preverijo skladnost proizvodov z mejnimi vrednostmi vsebnosti HOS iz Priloge II k Direktivi 2004/42/ES (1)?

|  | : | A | : | z vzorčenjem in analizo proizvoda, ki ju z analitskimi metodami iz Priloge III k Direktivi 2004/42/ES izvede akreditirani laboratorij |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | : | B | : | z uporabo poročila o analizi proizvoda, ki jo z uporabo analitskih metod iz Priloge III k Direktivi 2004/42/ES opravi izvajalec (proizvajalec, uvoznik, trgovec na debelo, trgovec na drobno) |
|  | : | C | : | drugo (navedite): ... |



:

A

:

z vzorčenjem in analizo proizvoda, ki ju z analitskimi metodami iz Priloge III k Direktivi 2004/42/ES izvede akreditirani laboratorij



:

B

:

z uporabo poročila o analizi proizvoda, ki jo z uporabo analitskih metod iz Priloge III k Direktivi 2004/42/ES opravi izvajalec (proizvajalec, uvoznik, trgovec na debelo, trgovec na drobno)



:

C

:

drugo (navedite): ...

2.9   Ali so pregledi označevanja proizvodov izvedeni s pomočjo (1):

|  | : | A | : | vizualnih pregledov na kraju samem |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | : | B | : | predložitve vzorčnih oznak organom pregleda, opredeljenim v točki 1.2(b) |
|  | : | C | : | drugo (navedite): ... |



:

A

:

vizualnih pregledov na kraju samem



:

B

:

predložitve vzorčnih oznak organom pregleda, opredeljenim v točki 1.2(b)



:

C

:

drugo (navedite): ...

2.10   Pregled izvajalca se opravi (2):

|  | sistematično in več kot enkrat na leto za najpomembnejše izvajalce |
| --- | --- |
|  | sistematično in enkrat na leto za najpomembnejše izvajalce |
|  | naključno za vse izvajalce |
|  | naključno za manjše izvajalce |
|  | drugo (navedite): ... |



sistematično in več kot enkrat na leto za najpomembnejše izvajalce



sistematično in enkrat na leto za najpomembnejše izvajalce



naključno za vse izvajalce



naključno za manjše izvajalce



drugo (navedite): ...

2.11   Če je možno, predložite oceno skupnih stroškov v EUR na leto, povezanih z izvajanjem programa spremljanja (osebje, vzorčenje in analiza, pregledi označevanja, izvrševanje in drugi stroški).

Ocena stroškov spremljanja na leto v EUR:

|  | manj kot 20 000 EUR |
| --- | --- |
|  | 20 000 do 40 000 EUR |
|  | 41 000 do 60 000 EUR |
|  | več kot 60 000 EUR |



manj kot 20 000 EUR



20 000 do 40 000 EUR



41 000 do 60 000 EUR



več kot 60 000 EUR

3.   Ključni rezultati programa spremljanja, izvedenega leta 2010 (člen 7 Direktive 2004/42/ES)

3.1   Povzetek pregledov

V razpredelnicah A, B in C navedite število opravljenih pregledov vsebnosti HOS in opažen delež neskladnosti z mejnimi vrednostmi iz Priloge II k Direktivi 2004/42/ES na ravni držav članic.

Države članice lahko s pomočjo ekstrapolacije podatkov od ustreznega števila organov predložijo svoje ocene števila opravljenih pregledov vsebnosti HOS in opažen delež neskladnosti z mejnimi vrednostmi iz Priloge II k Direktivi 2004/42/ES na ravni držav članic. Kjer so podatki v razpredelnicah A, B in C ocenjene vrednosti, navedite še oceno tržnega deleža, ki ga ti organi pokrivajo, glede na količino proizvodov, danih na trg.

 0–20 %  21–40 %  41–60 %  61–80 %  81–100 %

3.1.1   Razpredelnica A (3)

Podatke za objekte, kjer je bil opravljen pregled vsebnosti HOS ali označevanja ali obojega, vpišite v razpredelnico A.

| Razpredelnica A | Proizvajalci | Uvozniki | Trgovci na debelo | Trgovci na drobno | Drugo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Število objektov, kjer je bil opravljen pregled vsebnosti HOS in označevanja |

Razpredelnica A

Proizvajalci

Uvozniki

Trgovci na debelo

Trgovci na drobno

Drugo

1.

Število objektov, kjer je bil opravljen pregled vsebnosti HOS in označevanja

| 2. | Število objektov, kjer je bil opravljen pregled vsebnosti HOS |
| --- | --- |

2.

Število objektov, kjer je bil opravljen pregled vsebnosti HOS

| 3. | Število objektov, kjer je bil opravljen pregled označevanja |
| --- | --- |

3.

Število objektov, kjer je bil opravljen pregled označevanja

3.1.2   Razpredelnica B

Za objekte, kjer je bil opravljen pregled vsebnosti HOS (podatki iz 1. in 2. vrstice razpredelnice A), izpolnite razpredelnico B.

| Razpredelnica B | Proizvajalci | Uvozniki | Trgovci na debelo | Trgovci na drobno | Drugo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število vzorcev proizvodov, analiziranih s pomočjo metod iz točke 2.8.A ali 2.8.B te priloge | | | | | |
| Število vzorcev proizvodov, analiziranih s pomočjo metode iz točke 2.8.C te priloge, kjer je primerno | | | | | |
| Delež v odstotkih vzorcev, neskladnih z mejnimi vrednostmi HOS faze I (4) | | | | | |
| Delež v odstotkih vzorcev, neskladnih z mejnimi vrednostmi HOS faze II (4) | | | | | |

Razpredelnica B

Proizvajalci

Uvozniki

Trgovci na debelo

Trgovci na drobno

Drugo

Število vzorcev proizvodov, analiziranih s pomočjo metod iz točke 2.8.A ali 2.8.B te priloge

Število vzorcev proizvodov, analiziranih s pomočjo metode iz točke 2.8.C te priloge, kjer je primerno

Delež v odstotkih vzorcev, neskladnih z mejnimi vrednostmi HOS faze I (4)

Delež v odstotkih vzorcev, neskladnih z mejnimi vrednostmi HOS faze II (4)

3.1.3   Razpredelnica C

Za objekte, kjer je bil opravljen pregled označevanja (podatki iz 1. in 3. vrstice razpredelnice A), izpolnite razpredelnico C.

| Razpredelnica C | Proizvajalci | Uvozniki | Trgovci na debelo | Trgovci na drobno | Drugo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število nalepk, pregledanih z vizualnim pregledom s pomočjo metod iz točke 2.9.A te priloge | | | | | |
| Število nalepk, pregledanih s pomočjo katere koli druge metode iz točke 2.9.B ali 2.9.C te priloge | | | | | |
| Delež v odstotkih nalepk, ki niso skladne z zahtevami za označevanje | | | | | |

Razpredelnica C

Proizvajalci

Uvozniki

Trgovci na debelo

Trgovci na drobno

Drugo

Število nalepk, pregledanih z vizualnim pregledom s pomočjo metod iz točke 2.9.A te priloge

Število nalepk, pregledanih s pomočjo katere koli druge metode iz točke 2.9.B ali 2.9.C te priloge

Delež v odstotkih nalepk, ki niso skladne z zahtevami za označevanje

3.2   Katere kategorije proizvodov iz Priloge I k Direktivi 2004/42/ES so bile še posebej neskladne z (1) mejnimi vrednosti vsebnosti HOS iz Priloge II; in (2) zahtevami za označevanje proizvodov iz člena 4? (navedite do pet najpogostejših kategorij)?

3.3   Kateri ukrepi so bili v primeru neskladnosti sprejeti za zagotovitev skladnosti z Direktivo 2004/42/ES?

4.   Oprostitve v skladu s členom 3(2) Direktive 2004/42/ES

4.1   Kako je bil vzpostavljen režim odstopanja iz člena 3(2) Direktive 2004/42/ES?

4.2   Kakšen sistem nadzora je vzpostavljen za zagotovitev, da se proizvodi iz Priloge I k Direktivi 2004/42/ES, ki niso skladni z mejnimi vrednostmi iz Priloge II k Direktivi 2004/42/ES, ne prodajajo nobenemu izvajalcu, razen obratom, ki so registrirani ali pooblaščeni v skladu s členoma 3 in 4 Direktive Sveta 1999/13/ES (5)?

4.3   Če je na voljo, predložite oceno količine oproščenih proizvodov (v skladu z razvrstitvijo v Prilogi I k Direktivi 2004/42/ES) leta 2010.

5.   Posamezna dovoljenja, podeljena v skladu s členom 3(3) Direktive 2004/42/ES

5.1   Je bila uporabljena možnost podelitve posameznih dovoljenj, določenih v členu 3(3) Direktive 2004/42/ES, za namene obnove in vzdrževanja stavb in starinskih vozil s posebno zgodovinsko ali kulturno vrednostjo?

5.2   Če je bila, na kratko opišite delovanje sistema, oblikovanega za dodelitev posameznih dovoljenj:

| (a) | Kateri organi so odgovorni za izdajo posameznih dovoljenj? |
| --- | --- |

(a)

Kateri organi so odgovorni za izdajo posameznih dovoljenj?

| (b) | Kateri organi so odgovorni za označevanje stavb in/ali starinskih vozil s posebno zgodovinsko in kulturno vrednostjo? |
| --- | --- |

(b)

Kateri organi so odgovorni za označevanje stavb in/ali starinskih vozil s posebno zgodovinsko in kulturno vrednostjo?

| (c) | V skladu s katerim merilom je bila določena posebna zgodovinska in kulturna vrednost? |
| --- | --- |

(c)

V skladu s katerim merilom je bila določena posebna zgodovinska in kulturna vrednost?

| (d) | Če je možno, predložite oceno števila stavb in/ali starinskih vozil, ki so jih pristojni organi označili kot posebno zgodovinsko in kulturno vrednost. |
| --- | --- |

(d)

Če je možno, predložite oceno števila stavb in/ali starinskih vozil, ki so jih pristojni organi označili kot posebno zgodovinsko in kulturno vrednost.

| (e) | Kako je zagotovljeno, da se zadevni proizvodi






  — | prodajajo le v „strogo omejenih“ količinah, |
| --- | --- | --- |

(e)

Kako je zagotovljeno, da se zadevni proizvodi

—

prodajajo le v „strogo omejenih“ količinah,

| — | uporabljajo le za namene obnove in vzdrževanja označenih stavb in starinskih vozil? |
| --- | --- |

—

uporabljajo le za namene obnove in vzdrževanja označenih stavb in starinskih vozil?

| (f) | Opišite kategorije in količine proizvodov, ki so pridobili dovoljenje v skladu s členom 3(3) Direktive 2004/42/ES, če je možno s pomočjo naslednje razpredelnice:







  Kategorije | Skladnost s Prilogo I k Direktivi 2004/42/ES | Količine proizvodov „pripravljenih za uporabo“, katerim je bilo dodeljeno dovoljenje (po teži ali prostornini) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kategorija 1 | | |
| Kategorija 2 itd. | | |

(f)

Opišite kategorije in količine proizvodov, ki so pridobili dovoljenje v skladu s členom 3(3) Direktive 2004/42/ES, če je možno s pomočjo naslednje razpredelnice:

Kategorije

Skladnost s Prilogo I k Direktivi 2004/42/ES

Količine proizvodov „pripravljenih za uporabo“, katerim je bilo dodeljeno dovoljenje (po teži ali prostornini)

Kategorija 1

Kategorija 2 itd.

6.   Drugi ustrezni podatki

6.1   Katere so bile glavne težave pri vzpostavljanju in izvajanju programa spremljanja, vključno s težavami z izvajanjem Direktive ali administrativnimi težavami pri izvajanju konkretnega programa spremljanja? Kako so bile te težave odpravljene?

6.2   Navedite kakršne koli dodatne ustrezne pripombe, predloge ali podatke v zvezi z izvajanjem Direktive 2004/42/ES.

---

(1)  Možnih je več odgovorov.

(2)  Možnih je več odgovorov.

(3)  Skupno število ali ocena števila obiskanih objektov je vsota 1., 2., in 3. vrstice.

(4)  Navedene so v delu A Priloge II k Direktivi 2004/42/ES. Za proizvode za ličenje vozil se uporablja samo faza I.

(5)  UL L 85, 29.3.1999, str. 1.

---

IV Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

| 18.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 301/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 301/10

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 303/09/COL

z dne 8. julija 2009

o programu za pomorski promet v obliki sheme davka na tonažo in sheme za vračilo za zaposlitev pomorščakov

(Islandija)

NADZORNI SVET EFTE JE (1) –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2) ter zlasti členov 61 do 63 Sporazuma in Protokola 26 k Sporazumu,

ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (3) ter zlasti člena 24 Sporazuma,

ob upoštevanju člena 1(2) dela I in člena 4(4), člena 6 in člena 7(5) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (4),

ob upoštevanju smernic Nadzornega organa o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP (5) ter zlasti poglavja o pomoči za pomorski promet (6),

ob upoštevanju Odločbe Nadzornega organa z dne 14. julija 2004 o izvedbenih določbah iz člena 27 dela II Protokola 3 (7),

po pozivu zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe na podlagi teh določb (8),

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

1.   POSTOPEK

Z dopisom z dne 23. marca 2007 (ev. št. 415003) so islandski organi v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 Nadzorni organ obvestili o načrtovani pomoči sektorju pomorskega prometa.

Po več izmenjavah dopisov (9) je Nadzorni organ z dopisom z dne 19. decembra 2007 obvestil islandske organe, da se je odločil sprožiti postopek iz člena 1(2) dela I Protokola 3 v zvezi z državno pomočjo pomorskemu prometu v Islandiji v obliki sheme davka na tonažo in sheme za vračilo za zaposlitev pomorščakov.

Odločba nadzornega organa št. 721/07/COL o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije. (10) Nadzorni organ je pozval zainteresirane stranke, naj v zvezi z navedeno odločbo predložijo svoje pripombe.

Nadzorni organ ni prejel nobenih pripomb zainteresiranih strank.

2.   OPIS PREDLAGANIH UKREPOV

S priglasitvijo sta bila posredovana dva ločena ukrepa: shema davka na tonažo in posebna shema za vračilo za lastnike ladij. Ta dva ukrepa bosta opisana v nadaljevanju.

2.1   NASLOV IN CILJ PRIGLAŠENIH SHEM

Shema „Ríkisstyrkur vegan kaupskipaútgerðar á Íslandi“, tj. državna pomoč pomorskemu prometu v Islandiji, vključuje oba priglašena ukrepa. Cilj sheme je podpreti pomorski promet v Islandiji z dajanjem prednosti lastnikom ladij in spodbudo le-tem, da se raje registrirajo v Islandiji, kot da plujejo pod zastavo ugodnosti.

2.2   NACIONALNA PRAVNA PODLAGA ZA PRIGLAŠENA UKREPA

Pravna podlaga za zgoraj navedena ukrepa je Zakon 86/2007 o obdavčitvi dejavnosti trgovskih plovil „Lög um skattlagningu kaupskipaútgerðar“ (v nadaljnjem besedilu: Zakon o davku na tonažo). Ta zakon je bil sprejet v Parlamentu 17. marca 2007 in objavljen v Uradnem listu dne 30. marca 2007. V skladu s členom 17 Zakona o davku na tonažo je začel veljati 1. januarja 2008.

Zakon o davku na tonažo je treba obravnavati skupaj z Zakonom 38/2007 um íslenska alþjóðlega skipaskrá o islandskem mednarodnem ladijskem registru (11) (v nadaljnjem besedilu: IIS), ki je začel veljati 1. januarja 2008 (12).

2.3   ZAKON O DAVKU NA TONAŽO

V Islandiji je splošna stopnja davka od dobička pravnih oseb 15 % (13). Zakon o davku na tonažo določa, da lahko ladjarske družbe namesto običajnega 15-odstotnega davka od dobička iz ladijskih prevozov izkoristijo ugodnejši davek na tonažo, izračunan na podlagi domnevnega dnevnega dobička, odvisnega od dejanske tonaže zadevne ladje. Če želi ladjarska družba še naprej slediti običajnim predpisom o davku od dobička pravnih oseb za obračunavanje svojega dobička, lahko to tudi stori.

Domnevni dobiček, dobljen z uporabo določene stopnje glede na dejansko tonažo, je tako predmet splošnega davka od dobička pravnih oseb.

Režim davka na tonažo tako izvzema upravičena podjetja iz plačila rednega davka pravnih oseb na dobiček iz pomorstva, v kolikor se dobiček v okviru sheme pridrži v podjetju. Izvzetje ne velja za obresti, za dobiček od neto trgovanja z delnicami ali za prihodek iz drugih virov.

2.3.1   
  Upravičene dejavnosti

Shema zajema ladje, registrirane v IIS, z bruto tonažo (BT) 100 ali več, ki se uporabljajo za prevoz ljudi ali tovora v tujino in prevoz tovora doma. Člen 3 Zakona o davku na tonažo določa, da je treba prevoz tovora ali potnikov izvajati s pomočjo:

| 1. | trgovskega plovila v lasti upravljavca plovila; |
| --- | --- |

1.

trgovskega plovila v lasti upravljavca plovila;

| 2. | trgovskega plovila, zakupljenega brez posadke (zakup ladijskega prostora); |
| --- | --- |

2.

trgovskega plovila, zakupljenega brez posadke (zakup ladijskega prostora);

| 3. | trgovskega plovila, zakupljenega s posadko (časovni zakup). |
| --- | --- |

3.

trgovskega plovila, zakupljenega s posadko (časovni zakup).

Delovanje trgovskih plovil ne vključuje zakupa plovila brez posadke za obdobja, daljša od treh let. Islandski organi so navedli, da v primerjavi s plovili, ki so v lasti upravljavca plovila, ne obstaja poseben predpis glede deleža trgovskih plovil, ki se lahko zakupijo s posadko ali brez nje.

Člen 4 Zakona o davku na tonažo določa, da naslednje dejavnosti niso upravičene po Zakonu: ribolov, gradbena dela v pristaniščih, potapljanje, pilotažo in reševanje, izobraževalne in šolske dejavnosti ali druge družbene dejavnosti, športne, zabavne dejavnosti in prostočasne dejavnosti, vključno z opazovanjem kitov in prevozom potnikov med pristanišči znotraj Islandije, ki niso pristanišča pristanka med državami.

Islandski organi so potrdili, da vlečenje in poglabljanje dna nista upravičena po tem zakonu.

Člen 3 Zakona o davku na tonažo določa, da so upravičene naslednje pomožne dejavnosti:

| 1. | uporaba zabojnikov pri prevozu tovora; |
| --- | --- |

1.

uporaba zabojnikov pri prevozu tovora;

| 2. | upravljanje naprav za nakladanje, razkladanje in vzdrževanje; |
| --- | --- |

2.

upravljanje naprav za nakladanje, razkladanje in vzdrževanje;

| 3. | upravljanje prodaje vozovnic in potniških terminalov; |
| --- | --- |

3.

upravljanje prodaje vozovnic in potniških terminalov;

| 4. | upravljanje pisarn in upravnih prostorov; |
| --- | --- |

4.

upravljanje pisarn in upravnih prostorov;

| 5. | prodaja potrošniških izdelkov na trgovskih plovilih. |
| --- | --- |

5.

prodaja potrošniških izdelkov na trgovskih plovilih.

2.3.2   
  Registracija v IIS in popolna davčna obveznost

V skladu s členom 1 Zakona o davku na tonažo

„se lahko družbe z omejeno odgovornostjo in delniške družbe, obdavčene na podlagi točke 1 odstavka 1 člena 2 Zakona 90/2003 o davku od dohodka, ki upravljajo trgovska plovila, registrirana v islandskem mednarodnem ladijskem registru (IIS), odločijo za plačilo davkov na dejavnosti njihovih trgovskih ladij v skladu s tem zakonom namesto z Zakonom št. 90/2003.“

Poleg zahteve v zvezi z upravičenimi dejavnostmi Zakon o davku na tonažo določa, da morata biti izpolnjena naslednja pogoja:

| — | prvič, plovila morajo biti registrirana v IIS. Islandski organi trdijo, da registracija v IIS ne pomeni tako imenovane povezave z zastavo. Ne zahteva se nobena izrecna povezava z zastavo z Islandijo strictu sensu. Dejansko se v skladu s členom 6 Zakona št. 38/2007 o IIS „trgovsko plovilo, registrirano v islandskem mednarodnem ladijskem registru, obravnavana kot islandsko plovilo in ima pravico pluti pod državno zastavo Islandije“. Islandski organi torej opisujejo povezavo z zastavo kot pravico in ne pogoj za upravičenost po shemi.
  Ladja, ki ne pluje pod islandsko zastavo, lahko še vedno uporablja davek na tonažo, če je registrirana v IIS. Glede tega člen 4 istega zakona določa, da je registracija odprta, če „je lastnik trgovskega plovila državljan Islandije, državljan druge države Evropskega gospodarskega prostora ali ustanovne države Evropskega združenja za prosto trgovino, državljan Ferskih otokov ali pravna oseba, registrirana v Islandiji“; |
| --- | --- |

—

prvič, plovila morajo biti registrirana v IIS. Islandski organi trdijo, da registracija v IIS ne pomeni tako imenovane povezave z zastavo. Ne zahteva se nobena izrecna povezava z zastavo z Islandijo strictu sensu. Dejansko se v skladu s členom 6 Zakona št. 38/2007 o IIS „trgovsko plovilo, registrirano v islandskem mednarodnem ladijskem registru, obravnavana kot islandsko plovilo in ima pravico pluti pod državno zastavo Islandije“. Islandski organi torej opisujejo povezavo z zastavo kot pravico in ne pogoj za upravičenost po shemi.

strictu sensu

Ladja, ki ne pluje pod islandsko zastavo, lahko še vedno uporablja davek na tonažo, če je registrirana v IIS. Glede tega člen 4 istega zakona določa, da je registracija odprta, če „je lastnik trgovskega plovila državljan Islandije, državljan druge države Evropskega gospodarskega prostora ali ustanovne države Evropskega združenja za prosto trgovino, državljan Ferskih otokov ali pravna oseba, registrirana v Islandiji“;

| — | drugič, družbe z omejeno odgovornostjo in delniške družbe morajo biti obdavčene v skladu s pododstavkom 1 člena 2(1) Zakona št. 90/2003 o davku od dohodka (v nadaljnjem besedilu: Zakon o davku od dohodka). Ta določba določa, da so podjetja s sedežem v Islandiji zavezana v Islandiji plačevati davek na njihov celotni dohodek (popolna davčna obveznost). Za pravno osebo s sedežem v Islandiji se šteje tista, ki je registrirana v Islandiji, tista, ki ima po lokalnih predpisih v Islandiji stalno prebivališče, ali tista, ki ima dejanski upravni sedež v Islandiji. Člen 3 Zakona o davku od dohodka določa, da so podjetja, ki nimajo sedeža v Islandiji, zavezana davku od dohodka z virom v Islandiji (obdavčitev v državi vira). Islandski organi so potrdili, da ni nujno, da so podjetja registrirana kot islandska podjetja po islandskem korporacijskem pravu, da bi bila upravičena. Tako podjetja, registrirana po pravu družb druge države EGP, izpolnjujejo pogoje za shemo davka na tonažo, če so izpolnjene dodatne zahteve. |
| --- | --- |

—

drugič, družbe z omejeno odgovornostjo in delniške družbe morajo biti obdavčene v skladu s pododstavkom 1 člena 2(1) Zakona št. 90/2003 o davku od dohodka (v nadaljnjem besedilu: Zakon o davku od dohodka). Ta določba določa, da so podjetja s sedežem v Islandiji zavezana v Islandiji plačevati davek na njihov celotni dohodek (popolna davčna obveznost). Za pravno osebo s sedežem v Islandiji se šteje tista, ki je registrirana v Islandiji, tista, ki ima po lokalnih predpisih v Islandiji stalno prebivališče, ali tista, ki ima dejanski upravni sedež v Islandiji. Člen 3 Zakona o davku od dohodka določa, da so podjetja, ki nimajo sedeža v Islandiji, zavezana davku od dohodka z virom v Islandiji (obdavčitev v državi vira). Islandski organi so potrdili, da ni nujno, da so podjetja registrirana kot islandska podjetja po islandskem korporacijskem pravu, da bi bila upravičena. Tako podjetja, registrirana po pravu družb druge države EGP, izpolnjujejo pogoje za shemo davka na tonažo, če so izpolnjene dodatne zahteve.

2.3.3   
  Določitev davčne osnove

Določitev davčne osnove

V skladu s členom 6 Zakona o davku na tonažo se davčna osnova (domnevni dobiček) določi na naslednji način:

| — | do in vključno s 25 000 NT – 30 ISK na 100 NT; |
| --- | --- |

—

do in vključno s 25 000 NT – 30 ISK na 100 NT;

| — | od 25 000 NT – 10 ISK na 100 NT. |
| --- | --- |

—

od 25 000 NT – 10 ISK na 100 NT.

Kakršni koli odbitki od davčne osnove niso dovoljeni.

2.3.4   
  Obdavčenje glede na Zakon o davku od dohodka in ločeno knjigovodstvo

Obdavčenje glede na Zakon o davku od dohodka in ločeno knjigovodstvo

Člen 4 Zakona o davku na tonažo določa, da bi moral biti upravljavec plovila, ki poleg dejavnosti, upravičenih do davka na tonažo, izvaja še druge dejavnosti, v skladu z Zakonom o davku od dohodka obdavčen tudi za te dejavnosti.

Člen 7 Zakona o davku na tonažo določa, da bi morali biti dohodek od delovanja in stroški delovanja trgovskih plovil ločeni od dohodka in stroškov drugih dejavnosti sorazmerno s knjigovodskimi vrednostmi sredstev, uporabljenih pri delovanju trgovskih plovil na eni strani in pri drugih uporabah na drugi strani.

Člen 9 Zakona o davku na tonažo določa, da se stroški delovanja trgovskih plovil ne smejo odšteti od dohodka upravljavca plovila, ki je obdavčen po Zakonu o davku od dohodka. Stroški, z izjemo finančnih stroškov, ki so istočasno povezani s pridobivanjem dohodka iz delovanja trgovskih plovil in s pridobivanjem drugega dohodka, bi morali biti razdeljeni sorazmerno z dohodkom. Če se obrestni odhodki, amortizacija in izguba zaradi menjalnega tečaja v skladu s členom 49 Zakona o davku od dohodka istočasno nanašajo na pridobivanje dohodka iz delovanja trgovskih plovil in pridobivanje drugega dohodka, se takšni finančni stroški razdelijo sorazmerno s knjigovodskimi vrednostmi sredstev, uporabljenih pri delovanju trgovskih plovil na eni strani in pri drugih uporabah na drugi strani. Stroški, za katere se šteje, da so povezani z ustvarjanjem dohodka, z izjemo dohodka iz delovanja trgovskih plovil, so pravno urejeni z Zakonom o davku od dohodka.

Člen 11 Zakona o davku na tonažo določa, da se izgube iz delovanja trgovskih plovil v skladu z Zakonom o davku od dohodka ne bi smele odšteti od obdavčenja drugih dejavnosti.

2.3.5   
  Trajanje sheme in obdobje blokade

Trajanje sheme in obdobje blokade

Islandski organi so navedli, da sta shemi priglašeni za neomejeno trajanje, vendar da so ju po preteku določenega obdobja pripravljeni ponovno priglasiti zaradi potrditve Nadzornega organa.

V skladu s členom 2 Zakona o davku na tonažo je za shemo davka na tonažo predvideno obdobje blokade tri leta. To pomeni, da mora lastnik ladje, ki izbere davek na tonažo, ravnati v skladu s to shemo tri leta.

2.4   POSEBNO VRAČILO ZA DAVEK OD DOHODKA POMORŠČAKOV

Islandski organi so priglasili tudi sistem podpore za bruto plače pomorščakov, po katerem lahko lastniki ladij prejmejo podporo v višini do 90 % davka od dohodka, izračunanega na podlagi bruto plač zaposlenih pomorščakov. Da bi bili upravičeni do podpore, morajo biti lastniki ladij družba z omejeno odgovornostjo ali delniška družba s popolno davčno obveznostjo v Islandiji, njihova plovila morajo biti registrirana v IIS, zaposlovati pa morajo pomorščake, ki izpolnjujejo pogoje za obdavčitev v Islandiji.

Člen 16 Zakona o davku na tonažo določa:

„Družbe z omejeno odgovornostjo in delniške družbe, obdavčene v skladu s točko 1 odstavka 1 člena 2 Zakona št. 90/2003 o davku od dohodka, ki upravljajo trgovska plovila, prim. člen 3, registrirana v islandskem mednarodnem ladijskem registru (IIS), prejmejo subvencijo, ki ustreza 90 % pravilno določene višine davka od dohodka in občinskega davka od dohodka davčnega odtegljaja plač posadke zadevnih trgovskih plovil, ob upoštevanju osebnih davčnih olajšav in olajšav pomorščakov. Davčni odtegljaj se sicer odtegne tako, da se 5 % plača v državno blagajno, 5 % pa občini članov zadevne posadke. Ta odtegnitev nadomešča odtegnitev davčnega odtegljaja in razdelitev po Zakonu o davčnem odtegljaju, Zakonu o davku od dohodka in Zakonu o občinski davčni osnovi.

Minister za finance opredeli izvajanje plačil iz odstavka 1, vključno z obliko vloge za pridobitev subvencije, s plačilnimi roki in z izravnavanjem z neplačanimi javnimi izdatki.“

Islandski organi so potrdili, da razen zaposlitve v trgovsko-ladjarskem podjetju in davčne obveznosti v Islandiji ne obstajajo nobena druga merila upravičenosti za pomorščake. Vračilo se izplača samo za davek od dohodka, izračunanega na podlagi plač pomorščakov. Ne zajema nobenih prispevkov za socialno varnost. Islandski organi so tudi potrdili, da islandsko državljanstvo pri tem nima nobene vloge. Ni nujno, da pomorščak prebiva v Islandiji, da bi bil lastnik ladje upravičen do podpore.

2.5   PREJEMNIKI POMOČI, PRORAČUN, TRAJANJE IN ZAČETEK VELJAVNOSTI PRIGLAŠENIH UKREPOV

Islandski organi niso predložili natančnih podatkov v zvezi z zmanjšanjem državnega prihodka, ki bo posledica izvajanja sheme davka na tonažo, v primerjavi z davčnimi prihodki, ki bi bili posledica uporabe običajnega davka na pravne osebe.

Islandski organi so navedli, da je strošek priglašenih ukrepov odvisen od števila plovil, registriranih v IIS. Pričakovali so, da se bo registriralo 12 plovil, za katere je predviden davek na tonažo v povprečju 120 000 ISK. Davek na tonažo bi tako znašal 1 440 000 ISK. Vendar predhodna ocena ne navaja zneska običajnega davka na pravne osebe, ki bi ga teh 12 ladij moralo sicer plačati.

Islandski organi so navedli, da niso prejeli nobene vloge za registracijo v islandskem ladijskem registru.

Islandski organi niso omejili trajanja teh dveh shem.

2.6   KUMULACIJA

V skladu s poglavjem 11 Smernic za pomorski promet sta znižanje davkov in prispevkov za socialno varnost za pomorščake na ničlo ter znižanje davkov na dobiček pravnih oseb iz ladijskih prevozov v skladu s shemami, ki so že odobrene v drugih državah EGP, najvišja možna dovoljena raven pomoči. Da bi se izognili izkrivljanju konkurence, drugi sistemi pomoči ne smejo nuditi večjih ugodnosti, kot je ta. Ta pomoč ne sme v nobenem primeru presegati skupne vrednosti davkov in prispevkov za socialno varnost iz ladijskih prevozov in za pomorščake.

Islandski organi so potrdili, da bodo kumulacijo obeh shem z drugimi ukrepi podpore spremljali islandski davčni organi in da bo upoštevana najvišja intenzivnost pomoči.

2.7   PODATKI O PRIČAKOVANEM MAKROEKONOMSKEM DONOSU POMORSKEGA GROZDA

V skladu s poglavjem 12(2) Smernic za pomorski promet so islandski organi izvedli analizo učinka stroškov za določitev makroekonomskega donosa priglašenih shem davkov. Glede na analizo je težko predvideti gospodarski učinek Zakona o davku na tonažo, saj je le-ta odvisen od števila ladij, registriranih v IIS. V oceni ustvarjenih ali ohranjenih delovnih mest islandski organi ocenjujejo, da je učinek obeh ukrepov podpore takšen, da bo v prihodnjih šestih letih 200 pomorščakov zaposlenih v novih posadkah na upravičenih trgovskih plovilih.

3.   POMISLEKI V ODLOČITVI O SPROŽITVI POSTOPKA

POMISLEKI V ODLOČITVI O SPROŽITVI POSTOPKA

19. decembra 2007 se je Nadzorni organ odločil, da sproži uradni postopek preiskave za predlagano državno pomoč pomorskemu prometu v Islandiji v obliki sheme davka na tonažo in sheme za vračilo za zaposlitev pomorščakov (14).

14

Nadzorni organ je izrazil dvome v odločitev o sprožitvi postopka v zvezi s shemo davka na tonažo glede zahteve po registraciji plovila v IIS, ki iz sheme izključuje delovanje ladij, registriranih v drugih državah EGP, ter zahteve po popolni davčni obveznosti, ki dejavnosti, povezane z obdavčitvijo v državi vira, izključuje iz uporabe davka na tonažo.

Poleg tega je imel Nadzorni organ pomisleke v zvezi z zahtevo, da se lahko v IIS registrirajo samo pravne osebe s sedežem v Islandiji, obravnavanjem družb za upravljanje ladij, določitvijo davčne osnove in s trajanjem obdobja, v katerem morajo lastniki ladij ravnati v skladu s shemo davka na tonažo („obdobje blokade“).

Glede sheme za vračilo za pomorščake je Nadzorni organ izrazil dvom v zvezi z zahtevama po registraciji v IIS in obvezni popolni davčni obveznosti. Poleg tega je Nadzorni organ v zvezi z rednim potniškim prevozom med pristanišči EGP dvomil, da bi bila pomoč dodeljena samo za zaposlovanje pomorščakov EGP.

4.   PRIPOMBE ISLANDSKIH ORGANOV

PRIPOMBE ISLANDSKIH ORGANOV

Islandski organi so v dopisu z dne 15. februarja 2008 (ev. št. 465550) Nadzornemu organu predložili nekaj pripomb tako v zvezi s shemo davka na tonažo kot tudi v zvezi s shemo za vračilo za pomorščake.

Islandski organi so imeli naslednje pripombe:

| — | noben lastnik ladje ni oddal vloge za registracijo v IIS; |
| --- | --- |

—

noben lastnik ladje ni oddal vloge za registracijo v IIS;

| — | za upravičenost morajo biti podjetja davčno zavezana v Islandiji, vendar ni nujno, da so v islandskem korporacijskem pravu registrirana kot islandska podjetja; |
| --- | --- |

—

za upravičenost morajo biti podjetja davčno zavezana v Islandiji, vendar ni nujno, da so v islandskem korporacijskem pravu registrirana kot islandska podjetja;

| — | v zvezi z razmerjem med ladjami, ki so v lasti lastnikov ladij, in ladjami, ki jih upravlja posadka, ne veljajo nobena posebna pravila; |
| --- | --- |

—

v zvezi z razmerjem med ladjami, ki so v lasti lastnikov ladij, in ladjami, ki jih upravlja posadka, ne veljajo nobena posebna pravila;

| — | plovila, ki so v lasti pravnih oseb v drugih državah EGP z omejeno davčno obveznostjo v Islandiji, niso upravičena do registracije v IIS; |
| --- | --- |

—

plovila, ki so v lasti pravnih oseb v drugih državah EGP z omejeno davčno obveznostjo v Islandiji, niso upravičena do registracije v IIS;

| — | člen 3 Zakona o davku na tonažo določa, da obdavčenje po tem zakonu vključuje delovanje vseh trgovskih plovil, ki izpolnjujejo pogoje za registracijo v IIS. Ob odločitvi za režim davka na tonažo podjetja pristanejo na obdavčitev vseh njihovih upravičenih plovil in sorodnih dejavnosti z davkom na tonažo (tako imenovano pravilo vse ali nič); |
| --- | --- |

—

člen 3 Zakona o davku na tonažo določa, da obdavčenje po tem zakonu vključuje delovanje vseh trgovskih plovil, ki izpolnjujejo pogoje za registracijo v IIS. Ob odločitvi za režim davka na tonažo podjetja pristanejo na obdavčitev vseh njihovih upravičenih plovil in sorodnih dejavnosti z davkom na tonažo (tako imenovano pravilo vse ali nič);

| — | davčne stopnje: islandski organi so zatrdili, da so stopnje davka na tonažo v skladu s tistimi, ki jih je odobril Nadzorni organ v odobrenih norveških shemah za davek na tonažo; |
| --- | --- |

—

davčne stopnje: islandski organi so zatrdili, da so stopnje davka na tonažo v skladu s tistimi, ki jih je odobril Nadzorni organ v odobrenih norveških shemah za davek na tonažo;

| — | trajanje sheme: islandski organi so navedli, da so pripravljeni ponovno priglasiti shemi, kot izhaja iz dogovora z Nadzornim organom; |
| --- | --- |

—

trajanje sheme: islandski organi so navedli, da so pripravljeni ponovno priglasiti shemi, kot izhaja iz dogovora z Nadzornim organom;

| — | kumulacija: islandski organi so navedli, da bodo zagotovili upoštevanje pravil glede kumulacije. |
| --- | --- |

—

kumulacija: islandski organi so navedli, da bodo zagotovili upoštevanje pravil glede kumulacije.

Islandski organi niso imeli pripomb v zvezi z dolžino obdobja blokade.

II.   OCENA

OCENA

1.   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

Člen 61(1) Sporazuma EGP se glasi:

„Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“.

Posamezna merila bodo obravnavana v nadaljevanju.

1.1   PRISOTNOST DRŽAVNIH SREDSTEV

Ukrep pomoči mora biti odobren s strani države ali iz državnih sredstev.

Uporaba nižjega davka na tonažo namesto običajnega davka na pravne osebe vodi do izgub državnih prihodkov. Shema za pomorščake pomeni enako izgubo državnih prihodkov, saj bo država lastnikom ladij odobrila neposredno pomoč, ki ustreza 90 % davka od dohodka, ki bi ga sicer dolgoval pomorščak, plačal pa lastnik ladje. Kot rezultat teh dveh shem se država odpove davčnemu prihodku, ki bi ga sicer prejela od zadevnih podjetij. Odsotnost teh sredstev pomeni obremenitev državnih sredstev zaradi stroškov, ki običajno izhajajo iz proračunov sodelujočih podjetij (15). Izguba davčnega prihodka je enakovredna porabi državnih sredstev v obliki davčnih izdatkov (16).

15

16

1.2   DAJANJE PREDNOSTI POSAMEZNIM PODJETJEM ALI PROIZVODNJI POSAMEZNEGA BLAGA

Ukrepa dajeta lastnikom ladij prednosti v obliki subvencij in davčnih ugodnosti. Ukrepa sta omejena na pomorski sektor in torej dajeta prednost le posameznim podjetjem. Posledično ju je treba obravnavati kot selektivna v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP (17).

17

1.3   IZKRIVLJANJE KONKURENCE IN UČINEK NA TRGOVINO MED POGODBENICAMI

Ukrep pomoči mora izkrivljati konkurenco in vplivati na trgovino med pogodbenicami.

Lastniki ladij, ki koristijo ugodnosti shem, izvajajo gospodarsko dejavnost, ki je konkurenčna dejavnostim drugih lastnikov ladij/podjetij iz drugih držav EGP. Režim davka na tonažo in režim za pomorščake krepita položaj lastnikov ladij glede na njihove konkurente znotraj EGP ter med Islandijo in drugimi državami EGP in tretjimi državami. Iz tega sledi, da ukrepa vplivata na trgovino med pogodbenicami.

1.4   SKLEPNA UGOTOVITEV

Nadzorni organ zato meni, da priglašena ukrepa podpore (shema davka na tonažo in shema za pomorščake) pomenita državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Dejansko Smernice za pomorski promet natančno določajo, da „se ti ukrepi davčne olajšave, ki se na poseben način izvajajo v pomorstvu, štejejo za državno pomoč. Ravno tako je državna pomoč tudi sistem davka na tonažo, ki nadomešča običajen sistem davka na pravne osebe“.

2.   POSTOPKOVNE ZAHTEVE

POSTOPKOVNE ZAHTEVE

V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 „mora biti Nadzorni organ Efte o shemah glede odobritve ali spremembe pomoči obveščen dovolj zgodaj, da lahko predloži svoje pripombe[...]. Zadevna država ne sme izvajati predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta končna odločitev“.

S predložitvijo priglasitve teh dveh ukrepov podpore, posredovane z dopisom Islandske misije pri Evropski uniji z dne 23. marca 2007 (ev. št. 415003), so islandski organi izpolnili zahtevo za priglasitev.

Vendar pa so islandski organi priglašena ukrepa začeli izvajati preden je Nadzorni organ sprejel končno odločitev o tem. Nadzorni organ zato zaključuje, da islandski organi niso spoštovali svojih obveznosti iz člena 1(3) dela I Protokola 3.

3.   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

ZDRUŽLJIVOST POMOČI

Po členu 61(3)(c) Sporazuma EGP se lahko pomoč za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij obravnava kot združljiva z izvajanjem Sporazuma EGP, kadar ne vpliva negativno na trgovinske pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. Nadzorni organ obravnava člen 61(3)(c) Sporazuma EGP skupaj s Smernicami za pomorski promet, s čimer vzpostavlja pravno podlago za ocenjevanje združljivosti priglašenih ukrepov.

Smernice za pomorski promet v poglavju 1.2(c) odstavek 4 omogočajo državam Efte, da podpirajo sektor pomorskega prometa: „pomorski sektorji so neločljivo povezani s pomorskim prometom. Ta povezava je močan argument v korist pozitivnih ukrepov, katerih cilj je vzdrževati ladjevje, ki je odvisno od ladijskega prometa EGP. Ker je pomorski promet na splošno eden od členov v prometni verigi in konkretno eden od členov v verigi pomorskih panog, imajo ukrepi za vzdrževanje konkurenčnosti evropskega ladjevja posledice tudi za naložbe na kopnem in s pomorstvom povezane panoge ter na prispevek pomorskega prometa h gospodarstvu EGP kot celote in na delovna mesta na splošno“.

Oba priglašena ukrepa se nanašata na pomoč za tekoče poslovanje, tj. pomoč, ki je namenjena razbremenitvi podjetja stroškov, ki bi jih sicer nosilo pri vsakodnevnem izvajanju običajnih dejavnosti. Pomoč za tekoče poslovanje sicer običajno ne bi smela biti dovoljena, razen če je izrecno odobrena v Smernicah Nadzornega organa o državni pomoči. Smernice Nadzornega organa za pomorski promet določajo možnost odobritve pomoči za tekoče poslovanje v obliki davka na tonažo v poglavju 3.1 in v obliki zmanjšanja stroškov, povezanih z delom, v poglavju 3.2.

Nadzorni organ je v svoji analizi pregledal pogoje, ki so skupni shemi davka na tonažo in shemi za pomorščake (3.1), nato pa še pogoje, ki so specifični za shemo davka na tonažo (3.2) in shemo za pomorščake (3.3).

3.1   POGOJ, KI JE SKUPEN SHEMI DAVKA NA TONAŽO IN SHEMI ZA VRAČILO ZA POMORŠČAKE: ZAHTEVA PO REGISTRACIJI PLOVILA V IIS IN S TEM IZKLJUČITVE LADIJ, KI SO REGISTRIRANE V DRUGIH DRŽAVAH EGP

Zahteva iz člena 1 Zakona o davku na tonažo po registraciji ladij v IIS z namenom uporabe sheme davka na tonažo vodi do izključitve plovil, ki niso registrirana v Islandiji. Ta omejitev velja tudi takrat, kadar je delovanje takšnih plovil obdavčeno v Islandiji. Tako je lahko lastnik ladij z dvema ladjama, od katerih je ena registrirana v IIS, druga pa v drugi državi EGP, v Islandiji obdavčen za dobiček iz delovanja obeh ladij (18). Vendar pa je samo za ladjo, registrirano v IIS, upravičen do ugodnosti davka na tonažo.

18

Uveljavljeno je, da morajo države EGP, čeprav je neposredno obdavčenje v njihovi pristojnosti, to pristojnost izvajati dosledno v skladu z zakonodajo EGP (19). Pravica do ustanavljanja vključuje pravico državljanov (fizične in pravne osebe) ene od držav EGP, da ustanovi in vodi podjetje v drugi državi EGP pod pogoji, ki jih država gostiteljica v zakonodaji določi za svoje državljane. Odprava omejitev pravice do ustanavljanja se nanaša na omejitve glede ustanavljanja agencij, podružnic in hčerinskih družb (20). Poleg tega se prepoved omejitev pravice do ustanavljanja nanaša na tudi davčne določbe (21). Posledično to vključuje pravico podjetja, ki je ustanovljeno v eni državi EGP in ima sedež, statutarni sedež, glavno upravo ali glavni kraj poslovanja znotraj EGP, da bi izvajalo dejavnosti v drugi državi EGP preko podružnice ali agencije in bi bilo obdavčeno enako kot druga podjetja, ustanovljena v tisti državi. Razlika v obdavčenju je lahko združljiva z določbami Sporazuma EGP samo, če se nanaša na okoliščine, ki niso objektivno primerljive, ali če je utemeljena s pomembnimi razlogi v javnem interesu (22).

19

20

21

22

Registracija ladje lahko pomeni ustanovitev, kadar ladja pomeni orodje za izvajanje gospodarske dejavnosti, ki vključuje stalno poslovno enoto. Omejitve glede registracije ladij v drugih državah EGP so torej lahko v nasprotju s pravico do ustanavljanja iz člena 31 EGP (23).

23

Kot je ponazorjeno zgoraj, je lastnik ladje s popolno davčno obveznostjo v Islandiji in trgovskimi plovili, registriranimi v drugi državi EGP, obdavčen manj ugodno kot lastnik ladje s popolno davčno obveznostjo v Islandiji in trgovskimi plovili, registriranimi v IIS. Razlika v obdavčenju pomeni omejitev pravice do ustanavljanja, saj odvrača lastnike ladij od registracije ladij v drugih državah EGP.

Islandski organi niso predstavili nobenega prepričljivega prevladujočega razloga v javnem interesu, ki bi lahko utemeljil takšno omejitev ustanavljanja lastnikov ladij v drugih državah EGP. Nadzorni organ tudi ni predstavil nobenega razloga, zakaj je takšna omejitev svobode do ustanavljanja potrebna za dosego cilja sheme davka na tonažo, ki je izboljšati pogoje konkurenčnosti lastnikov ladij v Islandiji v primerjavi s pogoji v pristojnostih izven EGP.

Nadzorni organ nadalje meni, da islandska zahteva po registraciji ni združljiva s poglavjem 3.1(7) Smernic za pomorski promet, ki določa, da bi morala shema oprostitve davka zahtevati povezavo z „zastavo EGP“. Smernice za pomorski promet razlagajo, da takšno pravilo obstaja z namenom „spodbujanja konkurenčnosti ladjevja EGP na globalnem pomorskem trgu“. Ubeseditev „država EGP“, ki se uporablja v luči tega cilja, ne podpira uvedbe zahteve po registraciji v tisti državi Efte, ki dodeli pomoč. Podpira pa stališče, da bi moralo biti merilo registracija v kateri koli državi EGP (24).

24

Islandski organi so zatrdili, da ne zahtevajo tako imenovane „povezave z zastavo“, saj lahko vsaka ladja, registrirana v IIS, še vedno svobodno pluje pod drugo zastavo. Kot je razloženo zgoraj v poglavju 2.3.2, člen 6 Zakona št. 38/2007 o IIS določa, da se trgovsko plovilo, registrirano v IIS, obravnava kot islandsko plovilo ne glede na to, ali pluje pod islandsko zastavo.

Nadzorni organ meni, da argument glede prostovoljne uporabe islandske zastave ni odločilen, saj omejitev svobode do ustanavljanja, navedena zgoraj, izhaja iz zahtev po registraciji. Torej, četudi je lastniku ladje dovoljeno, da pluje pod zastavo, ki ni islandska, se mora še vedno registrirati v IIS, da bi lahko koristil ugodnejši davek na tonažo. Kljub zahtevam Nadzornega organa islandski organi niso predstavili nobenih argumentov, zakaj je zahteva po takšni dvojni registraciji potrebna in sorazmerna za dosego ciljev sheme davka na tonažo.

Nadzorni organ torej zaključuje, da zahteva po registraciji ni združljiva z izvajanjem Sporazuma EGP, zlasti ne s pravico do ustanavljanja iz člena 31 EGP, in zato glede na pravila o državni pomoči EGP ne more biti dovoljena.

Glede na zgoraj navedeno Nadzorni organ meni, da ni treba podrobno analizirati pomisleka iz Odločbe št. 721/07/COL glede zahteve po popolni davčni obveznosti za koriščenje ugodnosti sheme davka na tonažo in sheme za vračilo za pomorščake. V vsakem primeru bodo, kot je navedeno zgoraj v opombi 18, sporazumi držav EGP o izogibanju dvojnemu obdavčenju povzročili, da bodo dejavnosti ladjarskih družb obdavčene v državi, kjer je sedež dejanske uprave družbe. Tako bodo ladjarske družbe, ustanovljene v EGP, ki imajo omejeno davčno obveznost v Islandiji, obdavčene samo v državi EGP, v kateri so bile ustanovljene.

3.2   POGOJI, SPECIFIČNI ZA SHEMO DAVKA NA TONAŽO

3.2.1   
  Določitev davčne osnove

Določitev davčne osnove

Poglavje 3.1(18) Smernic za pomorski promet določa, da bo Komisija odobrila samo tiste sheme, ki povzročajo davčno obremenitev za isto tonažo „v celoti v skladu z že odobrenimi shemami. Na podlagi izkušenj Nadzorni organ ugotavlja, da se lahko nekatere države namesto izračunavanja virtualnih dobičkov, ki so navadno obdavčeni z običajno stopnjo davka na pravne osebe, odločijo za neposredno določitev posebnih stopenj davka na tonažo. Nadzorni organ bo prav tako poskušal obdržati pravično ravnotežje v skladu z že odobrenimi shemami“.

Nadzorni organ je stopnje, ki so jih priglasili islandski organi, primerjal s stopnjami, uporabljenimi v shemah, odobrenih v drugih državah EGP:

| Islandija | Danska | Litva | Italija | Norveška (25) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vse vrednosti do 25 000 NT | do 1 000 NT | do 1 000 NT | do 1 000 NT | brez davka na prvih 1 000 NT |
| 30 ISK (0,17 EUR) na 100 NT | 0,90 EUR na 100 NT | 0,93 EUR na 100 NT | 0,90 EUR na 100 NT | |
| | od 1 001 NT do 10 000 NT | od 1 001 NT do 10 000 NT | od 1 001 NT do 10 000 NT | od 1 001 NT do 10 000 NT |
| | 0,70 EUR na 100 NT | 0,67 EUR na 100 NT | 0,70 EUR na 100 NT | 0,22 EUR na 100 NT |
| | od 10 001 do 25 000 NT | od 10 001 do 25 000 NT | od 10 001 do 25 000 NT | od 10 001 do 25 000 NT |
| | 0,40 EUR na 100 NT | 0,43 EUR na 100 NT | 0,40 EUR na 100 NT | 0,15 EUR na 100 NT |
| več kot 25 000 NT | več kot 25 000 NT | več kot 25 000 NT | več kot 25 000 NT | več kot 25 000 NT |
| 10 ISK (0,06 EUR) na 100 NT | 0,30 EUR na 100 NT | 0,27 EUR na 100 NT | 0,20 EUR na 100 NT | 0,07 EUR na 100 NT |
| Vse vrednosti so prikazane za dan |

Islandija

Danska

Litva

Italija

Norveška (25)

25

vse vrednosti do 25 000 NT

vse vrednosti do 25 000 NT

do 1 000 NT

do 1 000 NT

do 1 000 NT

do 1 000 NT

do 1 000 NT

do 1 000 NT

brez davka na prvih 1 000 NT

brez davka na prvih 1 000 NT

30 ISK (0,17 EUR) na 100 NT

0,90 EUR na 100 NT

0,93 EUR na 100 NT

0,90 EUR na 100 NT

od 1 001 NT do 10 000 NT

od 1 001 NT do 10 000 NT

od 1 001 NT do 10 000 NT

od 1 001 NT do 10 000 NT

od 1 001 NT do 10 000 NT

od 1 001 NT do 10 000 NT

od 1 001 NT do 10 000 NT

od 1 001 NT do 10 000 NT

0,70 EUR na 100 NT

0,67 EUR na 100 NT

0,70 EUR na 100 NT

0,22 EUR na 100 NT

od 10 001 do 25 000 NT

od 10 001 do 25 000 NT

od 10 001 do 25 000 NT

od 10 001 do 25 000 NT

od 10 001 do 25 000 NT

od 10 001 do 25 000 NT

od 10 001 do 25 000 NT

od 10 001 do 25 000 NT

0,40 EUR na 100 NT

0,43 EUR na 100 NT

0,40 EUR na 100 NT

0,15 EUR na 100 NT

več kot 25 000 NT

več kot 25 000 NT

več kot 25 000 NT

več kot 25 000 NT

več kot 25 000 NT

več kot 25 000 NT

več kot 25 000 NT

več kot 25 000 NT

več kot 25 000 NT

več kot 25 000 NT

10 ISK (0,06 EUR) na 100 NT

0,30 EUR na 100 NT

0,27 EUR na 100 NT

0,20 EUR na 100 NT

0,07 EUR na 100 NT

Vse vrednosti so prikazane za dan

Kot je razvidno iz zgornje tabele, islandska shema uporablja davčno osnovo, ki je znatno nižja kot v ostalih štirih državah EGP (27).

27

Komisija je sprejela nižje davčne stopnje samo v zelo posebnih okoliščinah (28). Islandski organi Nadzornemu organu niso predložili nobenih podatkov v zvezi z obstojem izrednih okoliščin, ki bi upravičile uporabo nižjih davčnih stopenj.

28

Nadzorni organ meni, da stopnja islandske davčne osnove ni usklajena s stopnjami, ki se uporabljajo v drugih državah EGP, saj je znatno nižja in zato ni v skladu s poglavjem 3.1(18) Smernic za pomorski promet.

3.2.2   
  Obdobje, v katerem mora lastnik ladje upoštevati shemo davka na tonažo

Obdobje, v katerem mora lastnik ladje upoštevati shemo davka na tonažo

Obdobje, v katerem mora lastnik ladij upoštevati shemo davka na tonažo, traja tri leta.

Nadzorni organ je zavzel stališče, da bi moralo biti znotraj držav EGP uvedeno obdobje desetih let (29).

29

Pristop Nadzornega organa je usklajen s pristopom Komisije. Najmanjše dovoljeno obdobje trajanja v drugih režimih davka na tonažo EU je deset let. Komisija poudarja, da zaradi omogočanja različnih meril za različne sheme davka na tonažo obstaja tveganje, da se ustvarijo nepravične prednosti, in da lahko pride do konkurence med državami članicami na ravni shem davka na tonažo. Posledično je Komisija izrazila dvome glede poljske davčne sheme, ki je dovoljevala najmanjše obdobje petih let, pri čemer je poudarila, da to lahko vodi do škodljivega razlikovanja med sistemi davka na tonažo, saj lahko povzroči večjo zaželenost poljskega davčnega sistema in vodi do prehajanja pod zastave drugih držav znotraj Skupnosti (30).

30

Nadzorni organ meni, da ta vidik priglašene sheme ni združljiv s členom 61 EGP.

3.2.3   
  Obravnavanje družb za upravljanje ladij

Obravnavanje družb za upravljanje ladij

Nadzorni organ je v svoji Odločbi št. 755/08/COL navedel, da dvomi v združljivost priglašene sheme s Sporazumom EGP glede obravnavanja družb za upravljanje ladij.

Islandski organi Nadzornemu organu niso predložili nobenih podatkov, ki bi izkoreninili vzbujeni dvom.

Glede na zgornje vidike o nezdružljivosti priglašene sheme s Sporazumom EGP Nadzorni organ meni, da ni treba podrobneje analizirati pomisleka iz Odločbe št. 721/07/COL glede družb za upravljanje ladij.

3.3   POGOJI, SPECIFIČNI ZA SHEMO ZA VRAČILO ZA POMORŠČAKE

3.3.1   
  Redni potniški prevozi med pristanišči EGP: pomoč bi morala biti dodeljena samo za zaposlovanje pomorščakov EGP

Redni potniški prevozi med pristanišči EGP: pomoč bi morala biti dodeljena samo za zaposlovanje pomorščakov EGP

V skladu s poglavjem 3.2(2) Smernic za pomorski promet je lahko podpora dodeljena samo v obliki znižanja prispevkov za socialno varnost za pomorščake EGP, zaposlene na ladjah, registriranih v državi EGP, ter znižanja stopnje davka na dohodek za pomorščake EGP na ladjah, registriranih v državi EGP. Islandski organi so priglasili pomoč za prispevke za pomorščake, za katere lahko lastniki ladij prejmejo vračilo v višini 90 %.

V skladu s poglavjem 3.2(2) Smernic za pomorski promet so pomorščaki EGP opredeljeni kot:

| — | državljani držav EGP, kadar gre za pomorščake, zaposlene na plovilih (vključno z ro-ro trajekti), ki nudijo redne potniške prevoze med pristanišči EGP, |
| --- | --- |

—

državljani držav EGP, kadar gre za pomorščake, zaposlene na plovilih (vključno z ro-ro trajekti), ki nudijo redne potniške prevoze med pristanišči EGP,

| — | vsi pomorščaki, davčno zavezani v državi EGP, kadar gre za vse ostale. |
| --- | --- |

—

vsi pomorščaki, davčno zavezani v državi EGP, kadar gre za vse ostale.

Islandski organi niso predložili pisne opredelitve pojma pomorščak v zakonodajnem ali upravnem aktu, vendar so potrdili, da državljanstvo ni zahteva, kot tudi ne stalno prebivališče. Državljani tretjih držav bi bili prav tako upravičeni do sheme. Nadzorni organ je v svoji Odločbi št. 721/07/COL navedel, da bi morala biti pomoč v skladu s poglavjem 3.2(2) Smernic za pomorski promet za potniške prevoze med pristanišči EGP dodeljena samo za zaposlovanje pomorščakov EGP.

Islandski organi Nadzornemu organu niso predložili nobenih podatkov, ki bi bili v nasprotju z njegovo oceno.

Na podlagi predloženih podatkov Nadzorni organ torej meni, da ta vidik sheme ni združljiv s Sporazumom EGP.

4.   SKLEPNA UGOTOVITEV

SKLEPNA UGOTOVITEV

Na podlagi navedene ocene Nadzorni organ meni, da program za pomorski promet v obliki sheme davka na tonažo in sheme za vračilo za zaposlitev pomorščakov ni združljiv s pravili o državni pomoči Sporazuma EGP.

Nadzorni organ razume, da kljub dejstvu, da je sprejetje zakonodaje samo po sebi pomenilo zgoraj navedeno obveznost obveščanja, v okviru ukrepov, ki so bili predmet uradne preiskave, ni bilo izvedenih nobenih plačil in zato niso potrebne nobene določbe o vračilu –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Program za pomorski promet v obliki sheme davka na tonažo in sheme za vračilo za zaposlitev pomorščakov ni združljiv z izvajanjem Sporazuma EGP v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Člen 2

Islandski organi v dveh mesecih od uradnega obvestila o tej odločbi obvestijo Nadzorni organ Efte o ukrepih za uskladitev s to odločbo.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Republiko Islandijo.

Člen 4

Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 8. julija 2009

Za Nadzorni organ Efte

Per SANDERUD

Predsednik

Kristján A. STEFÁNSSON

Član kolegija

---

(1)  V nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ.

1

(2)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP.

2

(3)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

3

(4)  V nadaljnjem besedilu: Protokol 3.

4

(5)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP in člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ki jih je Nadzorni organ sprejel in izdal dne 19. januarja 1994, objavljene v Uradnem listu Evropske unije v nadaljnjem besedilu: UL L 231, 3.9.1994, str. 1. in v Dopolnilu EGP št. 32, 3.9.1994, str. 1 (v nadaljnjem besedilu: Smernice o državni pomoči). Posodobljena različica Smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

5

Uradnem listu Evropske unije

(6)  V nadaljnjem besedilu: Smernice za pomorski promet.

6

(7)  Odločba št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004, objavljena v UL L 139, 25.5.2006, str. 37. in v Dopolnilu EGP št. 26, 25.5.2006, str. 1. kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 319/05/COL z dne 14. decembra 2005, objavljeno v UL C 286, 23.11.2006, str. 9. in v Dopolnilu EGP št. 57, 23.11.2006, str. 31.

7

(8)  Objavljeno v UL C 96, 17.4.2008, str. 37. in v Dopolnilu EGP št. 20, 17.4.2008, str. 17.

8

(9)  Za podrobnejše informacije o različnih dopisih med Nadzornim organom in islandskimi organi se uporablja sklic na odločbo Nadzornega organa o sprožitvi uradnega postopka preiskave, Odločba št. 721/07/COL, objavljena v UL C 93, 17.4.2008, str. 37. in v Dopolnilu EGP št. 20, 17.4.2008, str. 17.

9

(10)  Glej opombo 8 za sklic na UL.

10

(11)  Islandski ladijski register, ki zajema ribiške ladje, jadrnice, trajekte itd., že obstaja in ne bo nadomeščen z novo uvedenim IIS. Registra bosta delovala hkrati.

11

(12)  Islandski organi so navedli, da je islandska vlada parlamentu predložila osnutek zakona, ki naj bi preložil začetek veljavnosti Zakona št. 38/2007 do 1. januarja 2009. Osnutek zakona je bil predložen parlamentu 28. novembra 2007 in obravnavan 4. decembra 2007. Vendar se o osnutku zakonu niso sporazumeli in tako ni bil nikoli poslan parlamentu v drugo obravnavo. Oba zakona, št. 86/2007 in 38/2007, sta zato začela veljati 1. januarja 2008.

12

(13)  V času priglasitve sheme je bila stopnja davka na pravne osebe 18 %. Ta stopnja se je znižala na 15 % z zakonom z dne 7. junija 2007 („Lög um breyting á lögum nr. 90/2003, um tekjuskatt, með síðari breytingum, og lögum nr. 86/2007, um skattlagningu kaupskipaútgerðar“).

13

Lög um breyting á lögum nr. 90/2003, um tekjuskatt, með síðari breytingum, og lögum nr. 86/2007, um skattlagningu kaupskipaútgerðar

(14)  Za podrobnejšo analizo pomislekov s strani Nadzornega organa glej Odločbo št. 721/07/COL, poglavje 3.

14

(15)  Zadeva C-156/98, Nemčija proti Komisiji, Recueil 2000, str. I-6857, točka 26.

15

Nemčija

Komisiji

(16)  Glej med drugim poglavje 3(3) Smernic o državni pomoči glede uporabe pravil o državni pomoči pri ukrepih, povezanih z neposrednim obdavčenjem podjetij.

16

(17)  Zadeva C-75/97, Belgija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-3671, točka 33.

17

Belgija

Komisiji,

(18)  Kjer veljajo sporazumi o izogibanju dvojnemu obdavčenju, ima pravico do obdavčenja običajno država, v kateri je sedež dejanske uprave podjetja, vključno s poslovanjem, ki se vrši v drugih državah EGP preko podružnice, itd. Tako bi bilo v zgoraj navedenem primeru trajno ustanovljeno podjetje v Islandiji obdavčeno v Islandiji tudi za dohodek, ustvarjen zunaj islandskega ozemlja. Kljub vsemu pa bi bil po režimu davka na tonažo obdavčen samo dobiček iz ladje, registrirane v islandskem mednarodnem ladijskem registru. Dobiček iz delovanja druge ladje bi bil obdavčen v skladu z običajno davčno ureditvijo podjetja. Islandski organi so potrdili takšno razumevanje.

18

(19)  Zadeva E-6/98, Vlada Norveške proti Nadzornemu organu Efta, [1999] Poročilo Sodišča Efta, str. 74, odstavek 34; zadeva E-1/04, Fokus Bank, [2004] Poročilo Sodišča Efta, str. 11, odstavek 20.

19

Vlada Norveške

Nadzornemu organu Efta,

Fokus Bank,

(20)  Glej na primer zadevo C-270/83, Komisija proti Franciji, Recueil 1986, str. 273, točka 13, in zadevo C-311/97, Royal Bank of Scotland, Recueil 1999, str.-2651, točka 22.

20

Komisija

Franciji,

Royal Bank of Scotland,

(21)  Zadeva C-471/04, Keller Holding, ZOdl. 2006, str. I-2017, točka 49.

21

Keller Holding,

(22)  Zadeva 270/83, Komisija proti Franciji, Recueil 1986, str. 273, točka 13; zadeva C-311/97, Royal Bank of Scotland, navedeno zgoraj, odstavki 23–31, in zadeva C-253/03, CLT-UFA SA, ZOdl. 2006, str. I-1831, točke 14–17.

22

Komisija

Franciji,

Royal Bank of Scotland,

CLT-UFA SA,

(23)  Zadeva C-221/89, Factortame Ltd. in drugi, Recueil 1991, str. I-3905, točki 22 in 23.

23

Factortame Ltd. in drugi,

(24)  Kot je bilo v Odločbi št. 755/08/COL z dne 3. decembra 2008, v kateri je shema določala, da se zahteva povezava z zastavo ene od držav EGP.

24

(25)  Na Norveškem se domnevni dobiče ne izračunava. Davek na tonažo se izračuna neposredno z množenjem davčnih stopenj z dejansko tonažo. Stopnje za Islandijo, Dansko, Litvo in Italijo so domnevni dobički, ki se nato obdavčijo z običajnim domačim davkom na pravne osebe. Zato kljub dejstvu, da so lahko stopnje na Norveškem in Islandiji zelo podobne, le-te vodijo do precej različnih stopenj davka, ki ga dejansko plača lastnik ladij. Tako bi, na primer, lastnik ladje s tonažo 30 000 NT na Norveškem plačal davek na tonažo v višini približno 46 EUR, v Islandiji pa v višini približno 7 EUR ().

25

(26)  Nadalje glej Odločbo Nadzornega organa o norveški shemi davka na tonažo, Odločba št. 755/08/COL z dne 3. decembra 2008.

(27)  Navedene stopnje so stopnje z dne sprejetja Odločbe; izražajo trenutne tečaje. Vendar Nadzorni organ meni, da stopnja islandske davčne osnove ni bila v skladu s stopnjami v drugih državah EGP niti pred vplivom finančne krize na islandsko króno, glej Odločbo št. 721/07/COL.

27

(28)  Glej Odločbo Komisije 2005/417/ES z dne 30. junija 2004 o nizu davčnih ukrepov, ki jih Belgija namerava izvajati v pomorskem prometu, UL L 150, 10.6.2005, str. 1. Belgijski organi so želeli ponuditi nižjo davčno stopnjo za večje ladje, ki naj bi prešle pod zastavo druge države. V belgijskem primeru je obstajala nižja stopnja za tranšo nad 40 000 ton, ki je bila sprejeta ob predpostavki, da je ladja nova ali da je bila registrirana pod zastavo tretje države v petih letih pred vstopom v belgijski sistem. Pomislek Komisije glede te razlike v davčni osnovi je bil, da nizka davčna stopnja lahko povzroči izkrivljanje konkurence, če spodbuja nebelgijske lastnike ladij, da svoje ladje prenesejo iz registra Skupnosti v belgijski register.

28

(29)  Glej Odločbo št. 755/08/COL z dne 3. decembra 2008 o priglasitvi sprememb norveškega posebnega davčnega sistema za ladjarstvo.

29

(30)  Odločba N 93/2006 – Poljska.

30

---