# Europos Sąjungos L 254/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.254.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 254 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. rugsėjo 29d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.254.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 254

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. rugsėjo 29d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2010 m. rugsėjo 27 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 855/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1631/2005, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės trichlorizocianuro rūgščiai | 1 |
| | * | 2010 m. rugsėjo 27 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 856/2010, kuriuo baigiama Reglamento (EB) Nr. 661/2008, kuriuo importuojamam Rusijos kilmės amonio nitratui nustatomas galutinis antidempingo muitas, dalinė tarpinė peržiūra | 5 |
| | * | 2010 m. rugsėjo 27 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 857/2010, kuriuo tam tikram importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatomas galutinis kompensacinis muitas ir galutinai surenkamas jam nustatytas laikinasis muitas | 10 |
| | * | 2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 858/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 951/2006 nuostatos dėl nekvotinių produktų eksporto ir eksporto licencijų | 29 |
| | | 2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 859/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 31 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2010 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2010/576/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos vykdant saugumo sektoriaus reformą (SSR) ir jos sąsajos su teisingumo sistema Kongo Demokratinėje Respublikoje (EUPOL RD Congo) | 33 |
| | | 2010/577/ES |
| | * | 2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos sprendimas, kuriuo baigiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikro importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalato ir kuriuo atsisakoma rinkti garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų sumas | 40 |
| | | 2010/578/ES |
| | * | 2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos sprendimas dėl Japonijos teisės ir priežiūros sistemos pripažinimo atitinkančia Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų reikalavimus
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 6418)

   (
  1
  ) | 46 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2010 m. rugsėjo 27 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 855/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1631/2005, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės trichlorizocianuro rūgščiai

inter alia

1

*

2010 m. rugsėjo 27 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 856/2010, kuriuo baigiama Reglamento (EB) Nr. 661/2008, kuriuo importuojamam Rusijos kilmės amonio nitratui nustatomas galutinis antidempingo muitas, dalinė tarpinė peržiūra

5

*

2010 m. rugsėjo 27 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 857/2010, kuriuo tam tikram importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatomas galutinis kompensacinis muitas ir galutinai surenkamas jam nustatytas laikinasis muitas

10

*

2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 858/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 951/2006 nuostatos dėl nekvotinių produktų eksporto ir eksporto licencijų

29

2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 859/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

31

SPRENDIMAI

*

2010 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2010/576/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos vykdant saugumo sektoriaus reformą (SSR) ir jos sąsajos su teisingumo sistema Kongo Demokratinėje Respublikoje (EUPOL RD Congo)

33

2010/577/ES

*

2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos sprendimas, kuriuo baigiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikro importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalato ir kuriuo atsisakoma rinkti garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų sumas

40

2010/578/ES

*

2010 m. rugsėjo 28 d. Komisijos sprendimas dėl Japonijos teisės ir priežiūros sistemos pripažinimo atitinkančia Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų reikalavimus
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 6418)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 6418)

1

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 29.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 254/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 254/1

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 855/2010

2010 m. rugsėjo 27 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1631/2005, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės trichlorizocianuro rūgščiai

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 3, 5 bei 6 dalis,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | 2005 m. spalio mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1631/2005 (2) (toliau – pradinis reglamentas) nustatė galutines antidempingo priemones importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės trichlorizocianuro rūgščiai (toliau – TCCA). Muito normos siekė 7,3–42,6 %. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. spalio mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1631/2005 (2) (toliau – pradinis reglamentas) nustatė galutines antidempingo priemones importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės trichlorizocianuro rūgščiai (toliau – TCCA). Muito normos siekė 7,3–42,6 %.

2.   Prašymas atlikti peržiūrą

| (2) | 2009 m. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą, kuriuo buvo prašoma ištirti tik dempingo aspektus, pateikė eksportuojantis Kinijos gamintojas Heze Huayi Chemical Co., Ltd (toliau – Heze arba pareiškėjas). Galutinio antidempingo muito norma, taikoma pareiškėjui, yra 14,1 %. |
| --- | --- |

(2)

2009 m. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą, kuriuo buvo prašoma ištirti tik dempingo aspektus, pateikė eksportuojantis Kinijos gamintojas Heze Huayi Chemical Co., Ltd (toliau – Heze arba pareiškėjas). Galutinio antidempingo muito norma, taikoma pareiškėjui, yra 14,1 %.

| (3) | Savo prašyme pareiškėjas teigė, kad pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos galiojančios priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad toliau taikyti dabartinio lygio priemonę ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą nėra būtina. |
| --- | --- |

(3)

Savo prašyme pareiškėjas teigė, kad pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos galiojančios priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad toliau taikyti dabartinio lygio priemonę ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą nėra būtina.

| (4) | Visų pirma prašymas buvo grindžiamas teiginiu, kad nuo pradinio tyrimo pareiškėjo TCCA vieneto išlaidos labai sumažėjo, nes:






  — | pareiškėjas gamina pagrindinę žaliavą, būtiną nagrinėjamajam produktui gaminti, ir |
| --- | --- | --- |

(4)

Visų pirma prašymas buvo grindžiamas teiginiu, kad nuo pradinio tyrimo pareiškėjo TCCA vieneto išlaidos labai sumažėjo, nes:

—

pareiškėjas gamina pagrindinę žaliavą, būtiną nagrinėjamajam produktui gaminti, ir

| — | pareiškėjas padidino gamybos pajėgumus. |
| --- | --- |

—

pareiškėjas padidino gamybos pajėgumus.

3.   Peržiūros inicijavimas

| (5) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių peržiūros inicijavimą, 2009 m. liepos 2 d. Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį inicijavo tyrimą (3), kurį atliekant nagrinėtas tik su pareiškėju susijęs dempingas. |
| --- | --- |

(5)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių peržiūros inicijavimą, 2009 m. liepos 2 d. Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį inicijavo tyrimą (3), kurį atliekant nagrinėtas tik su pareiškėju susijęs dempingas.

4.   Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas

| (6) | Šioje peržiūroje nagrinėjamasis produktas yra toks pats kaip tas, kuris apibrėžtas pradiniame reglamente, t. y. Kinijos Liaudies Respublikos kilmės trichlorizocianuro rūgštis ir jos preparatai, Tarptautiniame nepatentuotų pavadinimų (TNP) sąraše taip pat vadinama simklozenu (toliau – nagrinėjamasis produktas) ir kurio KN kodai šiuo metu yra ex 2933 69 80 ir ex 3808 94 20. |
| --- | --- |

(6)

Šioje peržiūroje nagrinėjamasis produktas yra toks pats kaip tas, kuris apibrėžtas pradiniame reglamente, t. y. Kinijos Liaudies Respublikos kilmės trichlorizocianuro rūgštis ir jos preparatai, Tarptautiniame nepatentuotų pavadinimų (TNP) sąraše taip pat vadinama simklozenu (toliau – nagrinėjamasis produktas) ir kurio KN kodai šiuo metu yra ex 2933 69 80 ir ex 3808 94 20.

| (7) | Kinijoje vidaus rinkoje gaminamas ir joje parduodamas produktas ir į Sąjungą eksportuojamas produktas pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis charakteristikomis ir turi tą pačią paskirtį, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais. |
| --- | --- |

(7)

Kinijoje vidaus rinkoje gaminamas ir joje parduodamas produktas ir į Sąjungą eksportuojamas produktas pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis charakteristikomis ir turi tą pačią paskirtį, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais.

5.   Suinteresuotosios šalys

| (8) | Komisija oficialiai pranešė pareiškėjui, Sąjungos pramonės atstovams ir eksportuojančios šalies Vyriausybės atstovams apie peržiūros inicijavimą. |
| --- | --- |

(8)

Komisija oficialiai pranešė pareiškėjui, Sąjungos pramonės atstovams ir eksportuojančios šalies Vyriausybės atstovams apie peržiūros inicijavimą.

| (9) | Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(9)

Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

| (10) | Norėdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija išsiuntė pareiškėjui prašymo taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) formą ir klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymus. Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, dempingui nustatyti būtiną informaciją ir atliko tikrinamąjį vizitą pareiškėjo patalpose. |
| --- | --- |

(10)

Norėdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija išsiuntė pareiškėjui prašymo taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) formą ir klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymus. Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, dempingui nustatyti būtiną informaciją ir atliko tikrinamąjį vizitą pareiškėjo patalpose.

6.   Tiriamasis laikotarpis

| (11) | Atliekant dempingo tyrimą buvo nagrinėjamas 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – TL). |
| --- | --- |

(11)

Atliekant dempingo tyrimą buvo nagrinėjamas 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – TL).

B.   TYRIMO REZULTATAI

1.   Rinkos ekonomikos režimas (RER)

| (12) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl KLR kilmės importo normalioji vertė nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 dalis tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip nustatoma, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus, t. y. kai įrodoma, kad panašus produktas yra gaminamas ir parduodamas vyraujant rinkos ekonomikos sąlygoms. Toliau pateikiama šių kriterijų santrauka:






  — | verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be žymaus valstybės kišimosi, o sąnaudos atspindi rinkos vertę, |
| --- | --- | --- |

(12)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl KLR kilmės importo normalioji vertė nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 dalis tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip nustatoma, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus, t. y. kai įrodoma, kad panašus produktas yra gaminamas ir parduodamas vyraujant rinkos ekonomikos sąlygoms. Toliau pateikiama šių kriterijų santrauka:

—

verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be žymaus valstybės kišimosi, o sąnaudos atspindi rinkos vertę,

| — | įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus (toliau – TAS) ir naudojami visiems tikslams, rinkinį, |
| --- | --- |

—

įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus (toliau – TAS) ir naudojami visiems tikslams, rinkinį,

| — | nėra jokių reikšmingų iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos, |
| --- | --- |

—

nėra jokių reikšmingų iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos,

| — | bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas stabilumas ir teisinis tikrumas, |
| --- | --- |

—

bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas stabilumas ir teisinis tikrumas,

| — | valiuta konvertuojama rinkos kursu. |
| --- | --- |

—

valiuta konvertuojama rinkos kursu.

| (13) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas atitiko visus penkis RER kriterijus. Nustatyta, kad per TL Heze priėmė verslo sprendimus nesikišant valstybei ar be iškraipymų, susijusių su ne rinkos ekonomikos sąlygomis. Heze be tokių išimčių taikomi Kinijos bankroto ir nuosavybės įstatymai. Bendrovė turi vieną nepriklausomų auditorių patikrintų apskaitos įrašų rinkinį ir apskaitos sistemą, o jos atliekama apskaita atitinka tarptautiniu mastu pripažintus bendruosius apskaitos principus ir TAS. Nustatyta, kad sąnaudos ir kainos atitinka rinkos vertes, valiutos konvertuotos pagal rinkos kursą. |
| --- | --- |

(13)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas atitiko visus penkis RER kriterijus. Nustatyta, kad per TL Heze priėmė verslo sprendimus nesikišant valstybei ar be iškraipymų, susijusių su ne rinkos ekonomikos sąlygomis. Heze be tokių išimčių taikomi Kinijos bankroto ir nuosavybės įstatymai. Bendrovė turi vieną nepriklausomų auditorių patikrintų apskaitos įrašų rinkinį ir apskaitos sistemą, o jos atliekama apskaita atitinka tarptautiniu mastu pripažintus bendruosius apskaitos principus ir TAS. Nustatyta, kad sąnaudos ir kainos atitinka rinkos vertes, valiutos konvertuotos pagal rinkos kursą.

| (14) | Atsižvelgiant į išdėstytus faktus ir aplinkybes, pareiškėjui gali būti taikomas RER. |
| --- | --- |

(14)

Atsižvelgiant į išdėstytus faktus ir aplinkybes, pareiškėjui gali būti taikomas RER.

2.   Normalioji vertė

| (15) | Siekiant nustatyti normaliąją vertę, pirmiausia nustatyta, ar bendra Heze panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis yra tipiška, palyginti su bendru į Sąjungą eksportuojamų produktų kiekiu. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikoma tipiška, jeigu bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis yra ne mažesnė nei 5 % bendro nagrinėjamojo produkto atitinkamo pardavimo eksportui į Sąjungos rinką apimties. Komisija nustatė, kad pareiškėjas vidaus rinkoje pardavė tipišką bendrą TCCA kiekį. |
| --- | --- |

(15)

Siekiant nustatyti normaliąją vertę, pirmiausia nustatyta, ar bendra Heze panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis yra tipiška, palyginti su bendru į Sąjungą eksportuojamų produktų kiekiu. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikoma tipiška, jeigu bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis yra ne mažesnė nei 5 % bendro nagrinėjamojo produkto atitinkamo pardavimo eksportui į Sąjungos rinką apimties. Komisija nustatė, kad pareiškėjas vidaus rinkoje pardavė tipišką bendrą TCCA kiekį.

| (16) | Vėliau nustatyta, kurių rūšių panašus produktas, pareiškėjo parduotas vidaus rinkoje, buvo identiškas ir tiesiogiai palyginamas su eksportui į Sąjungą parduotų rūšių produktu. |
| --- | --- |

(16)

Vėliau nustatyta, kurių rūšių panašus produktas, pareiškėjo parduotas vidaus rinkoje, buvo identiškas ir tiesiogiai palyginamas su eksportui į Sąjungą parduotų rūšių produktu.

| (17) | Kiekvienos rūšies produktą, kurį Heze pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies produktu, kuris parduodamas eksportui į Sąjungą, atveju nustatyta, ar pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jei visas tos rūšies produkto vidaus rinkoje parduotas kiekis per TL sudarė 5 % ar daugiau viso palyginamo į Sąjungą eksportuojamos rūšies parduoto produkto kiekio. |
| --- | --- |

(17)

Kiekvienos rūšies produktą, kurį Heze pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies produktu, kuris parduodamas eksportui į Sąjungą, atveju nustatyta, ar pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jei visas tos rūšies produkto vidaus rinkoje parduotas kiekis per TL sudarė 5 % ar daugiau viso palyginamo į Sąjungą eksportuojamos rūšies parduoto produkto kiekio.

| (18) | Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai padaryta nustatant kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per TL dalį. |
| --- | --- |

(18)

Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai padaryta nustatant kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per TL dalį.

| (19) | Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią apskaičiuotosioms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties ir jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą. Ši kaina apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne. |
| --- | --- |

(19)

Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią apskaičiuotosioms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties ir jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą. Ši kaina apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne.

| (20) | Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinę svertinę kainą. |
| --- | --- |

(20)

Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinę svertinę kainą.

| (21) | Kai nebuvo galima naudoti vidaus rinkoje Heze parduodamų konkrečių rūšių produktų kainų normaliajai vertei nustatyti, reikėjo taikyti kitą metodą. Tuomet Komisija naudojo apskaičiuotąją normaliąją vertę. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų rūšių produkto gamybos sąnaudų pridedant pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau – PBA išlaidos) sumą bei pagrįstą pelno dydį. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį PBA išlaidų suma ir pelno dydis buvo pagrįsti Heze panašaus produkto pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis vidutinėmis PBA išlaidomis ir pelno dydžiu. |
| --- | --- |

(21)

Kai nebuvo galima naudoti vidaus rinkoje Heze parduodamų konkrečių rūšių produktų kainų normaliajai vertei nustatyti, reikėjo taikyti kitą metodą. Tuomet Komisija naudojo apskaičiuotąją normaliąją vertę. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų rūšių produkto gamybos sąnaudų pridedant pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau – PBA išlaidos) sumą bei pagrįstą pelno dydį. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį PBA išlaidų suma ir pelno dydis buvo pagrįsti Heze panašaus produkto pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis vidutinėmis PBA išlaidomis ir pelno dydžiu.

| (22) | Nenukrypstant nuo pradiniame tyrime taikyto metodo, buvo apskaičiuotos dviejų rūšių produktų gamybos sąnaudos. Atsižvelgiant į pareiškėjo pateiktą informaciją, vienos gamybos sąnaudos buvo apskaičiuotos granulėms ir tabletėms, kitos – milteliams. |
| --- | --- |

(22)

Nenukrypstant nuo pradiniame tyrime taikyto metodo, buvo apskaičiuotos dviejų rūšių produktų gamybos sąnaudos. Atsižvelgiant į pareiškėjo pateiktą informaciją, vienos gamybos sąnaudos buvo apskaičiuotos granulėms ir tabletėms, kitos – milteliams.

3.   Eksporto kaina

| (23) | Kadangi nagrinėjamasis produktas buvo eksportuojamas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, t. y. remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina produkto, parduodamo eksportui į Sąjungą, kaina. |
| --- | --- |

(23)

Kadangi nagrinėjamasis produktas buvo eksportuojamas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, t. y. remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina produkto, parduodamo eksportui į Sąjungą, kaina.

4.   Palyginimas

| (24) | Vidutinė normalioji vertė palyginta su kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis tuo pačiu prekybos lygmeniu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie, kaip buvo tvirtinama ir įrodinėjama, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Šiuo tikslu prireikus ir pateisinamais atvejais atsižvelgta į transporto, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, kreditų išlaidas ir banko mokesčius. Be to, nustatyta, kad pardavus nagrinėjamąjį produktą eksportui į Sąjungą, buvo grąžinta dalis PVM. Todėl PVM, mokėtinas už pardavimą vidaus rinkoje, buvo pakoreguotas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą. |
| --- | --- |

(24)

Vidutinė normalioji vertė palyginta su kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis tuo pačiu prekybos lygmeniu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie, kaip buvo tvirtinama ir įrodinėjama, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Šiuo tikslu prireikus ir pateisinamais atvejais atsižvelgta į transporto, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, kreditų išlaidas ir banko mokesčius. Be to, nustatyta, kad pardavus nagrinėjamąjį produktą eksportui į Sąjungą, buvo grąžinta dalis PVM. Todėl PVM, mokėtinas už pardavimą vidaus rinkoje, buvo pakoreguotas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą.

| (25) | Pareiškėjas prašė pakoreguoti pakavimo išlaidas, susijusias su pardavimu Kinijos ir Sąjungos rinkose. Atlikus patikrinimą nustatyta, kad šios išlaidos buvo abiem atvejais įtrauktos į produkto gamybos sąnaudas, neatsižvelgiant į tai, ar produktas turėjo būti parduodamas vidaus rinkoje, ar eksportui. Todėl prašymas pakoreguoti išlaidas, susijusias su vidaus ar eksporto rinkomis, atmestas. |
| --- | --- |

(25)

Pareiškėjas prašė pakoreguoti pakavimo išlaidas, susijusias su pardavimu Kinijos ir Sąjungos rinkose. Atlikus patikrinimą nustatyta, kad šios išlaidos buvo abiem atvejais įtrauktos į produkto gamybos sąnaudas, neatsižvelgiant į tai, ar produktas turėjo būti parduodamas vidaus rinkoje, ar eksportui. Todėl prašymas pakoreguoti išlaidas, susijusias su vidaus ar eksporto rinkomis, atmestas.

5.   Dempingo skirtumas

| (26) | Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Palyginus nustatytas dempingas. |
| --- | --- |

(26)

Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Palyginus nustatytas dempingas.

| (27) | Nustatyta, kad procentais išreikštas neto kainos Sąjungos pasienyje Heze dempingo skirtumas yra 3,2 %. |
| --- | --- |

(27)

Nustatyta, kad procentais išreikštas neto kainos Sąjungos pasienyje Heze dempingo skirtumas yra 3,2 %.

C.   ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS

| (28) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar nustatytų pasikeitusių aplinkybių pobūdis gali būti pagrįstai laikomas ilgalaikiu. |
| --- | --- |

(28)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar nustatytų pasikeitusių aplinkybių pobūdis gali būti pagrįstai laikomas ilgalaikiu.

| (29) | Atliekant šią tarpinę peržiūrą pareiškėjas visapusiškai bendradarbiavo; gauti ir patikrinti duomenys leido nustatyti dempingo skirtumą remiantis individualiomis eksporto į Sąjungą kainomis. Apskaičiavus nustatyta, kad tolesnis dabartinio lygio priemonės taikymas nėra pagrįstas. |
| --- | --- |

(29)

Atliekant šią tarpinę peržiūrą pareiškėjas visapusiškai bendradarbiavo; gauti ir patikrinti duomenys leido nustatyti dempingo skirtumą remiantis individualiomis eksporto į Sąjungą kainomis. Apskaičiavus nustatyta, kad tolesnis dabartinio lygio priemonės taikymas nėra pagrįstas.

| (30) | Per tyrimą gautais ir patikrintais įrodymais nustatyta, kad dempingo dydžio sumažėjimas paaiškinamas sumažėjusia bendrovės išlaidų struktūra. Pagrindiniai veiksniai, lėmę sumažėjusią pareiškėjo išlaidų struktūrą, yra tai, kad pareiškėjas pats gamino pagrindinę žaliavą ir plėtė gamybos pajėgumus. |
| --- | --- |

(30)

Per tyrimą gautais ir patikrintais įrodymais nustatyta, kad dempingo dydžio sumažėjimas paaiškinamas sumažėjusia bendrovės išlaidų struktūra. Pagrindiniai veiksniai, lėmę sumažėjusią pareiškėjo išlaidų struktūrą, yra tai, kad pareiškėjas pats gamino pagrindinę žaliavą ir plėtė gamybos pajėgumus.

| (31) | Taip pat nustatyta, kad nuo pradinio tyrimo pradžios Heze eksporto kainos visose rinkose padidėjo. Visų pirma, eksporto į Sąjungą kainos atitinka bendrovės eksporto į kitas trečiąsias šalis kainas. Remiantis vietoje surinktais įrodymais paaiškėjo, kad bendrovė Sąjungoje turi daug pirkėjų, kuriems taikomos panašaus dydžio kainos. Nuoseklus pareiškėjo elgesys rinkoje rodo, kad pokyčiai yra ilgalaikiai. |
| --- | --- |

(31)

Taip pat nustatyta, kad nuo pradinio tyrimo pradžios Heze eksporto kainos visose rinkose padidėjo. Visų pirma, eksporto į Sąjungą kainos atitinka bendrovės eksporto į kitas trečiąsias šalis kainas. Remiantis vietoje surinktais įrodymais paaiškėjo, kad bendrovė Sąjungoje turi daug pirkėjų, kuriems taikomos panašaus dydžio kainos. Nuoseklus pareiškėjo elgesys rinkoje rodo, kad pokyčiai yra ilgalaikiai.

| (32) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši peržiūra, artimiausiu metu greičiausiai nepasikeis tiek, kad turėtų įtakos dabartinės peržiūros rezultatams. Todėl daroma išvada, kad pokyčiai yra ilgalaikiai ir kad tolesnis dabartinio lygio priemonės taikymas nėra pagrįstas. |
| --- | --- |

(32)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši peržiūra, artimiausiu metu greičiausiai nepasikeis tiek, kad turėtų įtakos dabartinės peržiūros rezultatams. Todėl daroma išvada, kad pokyčiai yra ilgalaikiai ir kad tolesnis dabartinio lygio priemonės taikymas nėra pagrįstas.

D.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (33) | Atsižvelgiant į šio peržiūros tyrimo rezultatus manoma, kad iš Heze importuojamam nagrinėjamajam produktui taikytiną antidempingo muito normą reikia pakeisti ir ji turi būti 3,2 %, |
| --- | --- |

(33)

Atsižvelgiant į šio peržiūros tyrimo rezultatus manoma, kad iš Heze importuojamam nagrinėjamajam produktui taikytiną antidempingo muito normą reikia pakeisti ir ji turi būti 3,2 %,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1631/2005 1 straipsnio 2 dalies lentelėje įrašas, susijęs su Heze Huayi Chemical Co. Limited, pakeičiamas taip:

| „KLR | Heze Huayi Chemical Co. Limited | 3,2 % | A629“ |
| --- | --- | --- | --- |

„KLR

Heze Huayi Chemical Co. Limited

3,2 %

A629“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 27 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

K. PEETERS

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL L 261, 2005 10 7, p. 1.

2

(3)  OL C 150, 2009 7 2, p. 14 (Pranešimas apie inicijavimą).

3

---

| 29.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 254/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 254/5

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 856/2010

2010 m. rugsėjo 27 d.

kuriuo baigiama Reglamento (EB) Nr. 661/2008, kuriuo importuojamam Rusijos kilmės amonio nitratui nustatomas galutinis antidempingo muitas, dalinė tarpinė peržiūra

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 8 straipsnį, 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   ANKSTESNĖ PROCEDŪRA

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 2022/1995 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamam Rusijos kilmės amonio nitratui (toliau – AN), kurio KN kodai yra 3102 30 90 ir 3102 40 90. Pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnį atlikus tolesnį tyrimą, kurio metu nustatyta, kad šis muitas yra absorbuotas, Reglamentu (EB) Nr. 663/1998 (3) buvo iš dalies pakeistos priemonės. Gavusi prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą ir dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalis, Reglamentu (EB) Nr. 658/2002 (4) Taryba nustatė 47,07 EUR/t galutinį antidempingo muitą importuojamam Rusijos kilmės amonio nitratui, kurio KN kodai yra 3102 30 90 ir 3102 40 90. Galiausiai, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį buvo atlikta produkto apibrėžtosios srities tarpinė peržiūra, ir pagal Reglamentą (EB) Nr. 945/2005 (5) importuojamoms Rusijos kilmės kietosioms trąšoms, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių KN kodai yra 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91, nustatytas galutinis 41,42–47,07 EUR už toną antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 2022/1995 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamam Rusijos kilmės amonio nitratui (toliau – AN), kurio KN kodai yra 3102 30 90 ir 3102 40 90. Pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnį atlikus tolesnį tyrimą, kurio metu nustatyta, kad šis muitas yra absorbuotas, Reglamentu (EB) Nr. 663/1998 (3) buvo iš dalies pakeistos priemonės. Gavusi prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą ir dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalis, Reglamentu (EB) Nr. 658/2002 (4) Taryba nustatė 47,07 EUR/t galutinį antidempingo muitą importuojamam Rusijos kilmės amonio nitratui, kurio KN kodai yra 3102 30 90 ir 3102 40 90. Galiausiai, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį buvo atlikta produkto apibrėžtosios srities tarpinė peržiūra, ir pagal Reglamentą (EB) Nr. 945/2005 (5) importuojamoms Rusijos kilmės kietosioms trąšoms, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių KN kodai yra 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91, nustatytas galutinis 41,42–47,07 EUR už toną antidempingo muitas.

| (2) | Gavusi prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą ir dalinę tarpinę peržiūrą (toliau – paskutinė priemonių galiojimo termino peržiūra) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalis, Reglamentu (EB) Nr. 661/2008 (6) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą 28,88–47,07 EUR už toną tolesniems penkeriems metams. |
| --- | --- |

(2)

Gavusi prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą ir dalinę tarpinę peržiūrą (toliau – paskutinė priemonių galiojimo termino peržiūra) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalis, Reglamentu (EB) Nr. 661/2008 (6) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą 28,88–47,07 EUR už toną tolesniems penkeriems metams.

| (3) | Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismui priėmus sprendimą iš dalies panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 945/2005, Reglamentu (EB) Nr. 989/2009 (7) Taryba iš dalies pakeitė galutinį antidempingo muitą kiek tai susiję su AB Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat. |
| --- | --- |

(3)

Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismui priėmus sprendimą iš dalies panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 945/2005, Reglamentu (EB) Nr. 989/2009 (7) Taryba iš dalies pakeitė galutinį antidempingo muitą kiek tai susiję su AB Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat.

| (4) | 2008 m. liepos 4 d. Sprendimu 2008/577/EB (8) Komisija priėmė įsipareigojimų, susijusių su importuojamo Rusijos ir Ukrainos kilmės amonio nitrato antidempingo tyrimu, pasiūlymus, kuriuos pateikė keli eksportuojantys gamintojai, įskaitant susijusius eksportuojančius Rusijos gamintojus akcinę bendrovę Acron ir akcinę bendrovę Dorogobuzh (toliau – kontroliuojančioji bendrovė Acron). |
| --- | --- |

(4)

2008 m. liepos 4 d. Sprendimu 2008/577/EB (8) Komisija priėmė įsipareigojimų, susijusių su importuojamo Rusijos ir Ukrainos kilmės amonio nitrato antidempingo tyrimu, pasiūlymus, kuriuos pateikė keli eksportuojantys gamintojai, įskaitant susijusius eksportuojančius Rusijos gamintojus akcinę bendrovę Acron ir akcinę bendrovę Dorogobuzh (toliau – kontroliuojančioji bendrovė Acron).

B.   DABARTINĖ PROCEDŪRA

1.   Prašymas atlikti peržiūrą

| (5) | Prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą (toliau – dabartinė peržiūra) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį pateikė kontroliuojančiosios bendrovės Acron (toliau – pareiškėjas) nariai: AB Acron, AB Dorogobuzh ir susijusi jų prekybos bendrovė Agronova International Inc. Prašyta tirti tik priemonės pobūdį, visų pirma Agronova International Inc. įtraukimą į AB Acron ir AB Dorogobuzh įsipareigojimą dėl kainos. |
| --- | --- |

(5)

Prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą (toliau – dabartinė peržiūra) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį pateikė kontroliuojančiosios bendrovės Acron (toliau – pareiškėjas) nariai: AB Acron, AB Dorogobuzh ir susijusi jų prekybos bendrovė Agronova International Inc. Prašyta tirti tik priemonės pobūdį, visų pirma Agronova International Inc. įtraukimą į AB Acron ir AB Dorogobuzh įsipareigojimą dėl kainos.

| (6) | Pareiškėjas tvirtino, kad aplinkybės, kurių pagrindu buvo taikomas įsipareigojimas dėl kainos, pasikeitė: visų pirma prie kontroliuojančiosios bendrovės Acron prijungta JAV įsteigta nauja prekybos bendrovė Agronova International Inc. Be to, pareiškėjas tvirtino, kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. |
| --- | --- |

(6)

Pareiškėjas tvirtino, kad aplinkybės, kurių pagrindu buvo taikomas įsipareigojimas dėl kainos, pasikeitė: visų pirma prie kontroliuojančiosios bendrovės Acron prijungta JAV įsteigta nauja prekybos bendrovė Agronova International Inc. Be to, pareiškėjas tvirtino, kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai.

2.   Peržiūros inicijavimas

| (7) | Komisija išnagrinėjo pareiškėjo pateiktus prima facie įrodymus ir nusprendė, kad jų pakanka pagrįstai inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, Komisija inicijavo (9) antidempingo priemonių, nustatytų Reglamentu (EB) Nr. 661/2008 (toliau – galiojančios priemonės) peržiūrą, kurią atliekant tirtas tik priemonių pobūdis, visų pirma galimas Agronova International Inc. įtraukimo į AB Acron ir AB Dorogobuzh įsipareigojimą dėl kainos poveikis. |
| --- | --- |

(7)

Komisija išnagrinėjo pareiškėjo pateiktus prima facie įrodymus ir nusprendė, kad jų pakanka pagrįstai inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, Komisija inicijavo (9) antidempingo priemonių, nustatytų Reglamentu (EB) Nr. 661/2008 (toliau – galiojančios priemonės) peržiūrą, kurią atliekant tirtas tik priemonių pobūdis, visų pirma galimas Agronova International Inc. įtraukimo į AB Acron ir AB Dorogobuzh įsipareigojimą dėl kainos poveikis.

3.   Nagrinėjamasis produktas

| (8) | Šioje peržiūroje nagrinėjamas produktas yra tas pats produktas kaip ir paskutinėje priemonių galiojimo termino peržiūroje, t. y. Rusijos kilmės kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91. |
| --- | --- |

(8)

Šioje peržiūroje nagrinėjamas produktas yra tas pats produktas kaip ir paskutinėje priemonių galiojimo termino peržiūroje, t. y. Rusijos kilmės kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91.

4.   Suinteresuotosios šalys

| (9) | Komisija apie peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, eksportuojančios šalies atstovams ir Sąjungos gamintojų asociacijai. Suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(9)

Komisija apie peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, eksportuojančios šalies atstovams ir Sąjungos gamintojų asociacijai. Suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (10) | Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimynus ir iki šiuo tikslu nustatyto termino gavo atsakymus. Komisija rinko ir tikrino visą jai reikalingą informaciją. Komisija surengė tikrinamąjį vizitą Agronova International Inc. (Hallandale, JAV) (toliau – Agronova) patalpose. |
| --- | --- |

(10)

Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimynus ir iki šiuo tikslu nustatyto termino gavo atsakymus. Komisija rinko ir tikrino visą jai reikalingą informaciją. Komisija surengė tikrinamąjį vizitą Agronova International Inc. (Hallandale, JAV) (toliau – Agronova) patalpose.

5.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis

| (11) | Peržiūros tiriamasis laikotarpis – nuo 2008 m. liepos 1 d. iki 2009 m. birželio 30 d. (toliau – PTL). |
| --- | --- |

(11)

Peržiūros tiriamasis laikotarpis – nuo 2008 m. liepos 1 d. iki 2009 m. birželio 30 d. (toliau – PTL).

C.   TYRIMO REZULTATAI

| (12) | Tyrimo rezultatais patvirtinta, kad Agronova yra įsteigta nauja prekybos bendrovė, priklausanti kontroliuojančiajai bendrovei Acron. |
| --- | --- |

(12)

Tyrimo rezultatais patvirtinta, kad Agronova yra įsteigta nauja prekybos bendrovė, priklausanti kontroliuojančiajai bendrovei Acron.

1.   Įsipareigojimo įvykdomumas

| (13) | Nagrinėjant prekybos bendrovės įtraukimą į dabartinį įsipareigojimą, didžiausias dėmesys skirtas įsipareigojimo įvykdomumui, t. y. jo stebėsenos veiksmingumui, visų pirma vertinta rizika, susijusi su kryžmine kainų kompensacija ir priemonių vengimu naudojant skirtingus pardavimo kanalus ir (arba) nustatant kainas skirtingiems produktams, parduodamiems galimiems tiems patiems pirkėjams. |
| --- | --- |

(13)

Nagrinėjant prekybos bendrovės įtraukimą į dabartinį įsipareigojimą, didžiausias dėmesys skirtas įsipareigojimo įvykdomumui, t. y. jo stebėsenos veiksmingumui, visų pirma vertinta rizika, susijusi su kryžmine kainų kompensacija ir priemonių vengimu naudojant skirtingus pardavimo kanalus ir (arba) nustatant kainas skirtingiems produktams, parduodamiems galimiems tiems patiems pirkėjams.

1.1.   Didelė kryžminės kainų kompensacijos per neatskleistą prekybos bendrovę rizika

| (14) | Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Agronova plėtojo tvirtus asmeninius ir verslo ryšius bent su viena kita neatskleista bendrove, prekiaujančia ir teikiančia rinkai trąšų produktus. Nustatyta, kad tie patys ir tik tie asmenys, veikiantys Agronovoje, iš esmės taip pat dalyvavo šios prekybos bendrovės veikloje. Visų pirma turimais įrodymais atskleista, kad per didžiąją PTL dalį abi bendrovės turėjo bendrą vadovą ir bendrą darbuotoją, o trečiasis asmuo (kuris, kaip tuo pačiu metu nustatyta, buvo minėtos prekybos bendrovės direktorius), nors oficialiai neįdarbintas Agronovoje, iš esmės vykdė kasdienę prekybos veiklą, įskaitant vadovavimą Agronovos vardu rengiant tikrinamąjį vizitą, per kurį buvo pristatytas kaip Agronovos patarėjas. Be tvirtų asmeninių ryšių nustatyta, kad per beveik visą PTL abi bendrovės veikė tame pačiame biure, buvo įdarbinusios tą pačią sekretorę ir naudojo tuos pačius kompiuterius ir biuro įrangą. Agronova nei klausimyno atsakymuose, nei atliekant tikrinimą neatskleidė kitos prekybos bendrovės buvimo fakto ir veiklos. Komisijos prašymą pateikti papildomos informacijos siekiant išsiaiškinti padėtį pareiškėjas patenkino tik iš dalies, nes jis, inter alia, tiksliai neatskleidė prekybos bendrovės savininkų ir išsamiai nenurodė jos veiklos. Todėl manyta, kad pateikta informacija yra nepakankama. |
| --- | --- |

(14)

Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Agronova plėtojo tvirtus asmeninius ir verslo ryšius bent su viena kita neatskleista bendrove, prekiaujančia ir teikiančia rinkai trąšų produktus. Nustatyta, kad tie patys ir tik tie asmenys, veikiantys Agronovoje, iš esmės taip pat dalyvavo šios prekybos bendrovės veikloje. Visų pirma turimais įrodymais atskleista, kad per didžiąją PTL dalį abi bendrovės turėjo bendrą vadovą ir bendrą darbuotoją, o trečiasis asmuo (kuris, kaip tuo pačiu metu nustatyta, buvo minėtos prekybos bendrovės direktorius), nors oficialiai neįdarbintas Agronovoje, iš esmės vykdė kasdienę prekybos veiklą, įskaitant vadovavimą Agronovos vardu rengiant tikrinamąjį vizitą, per kurį buvo pristatytas kaip Agronovos patarėjas. Be tvirtų asmeninių ryšių nustatyta, kad per beveik visą PTL abi bendrovės veikė tame pačiame biure, buvo įdarbinusios tą pačią sekretorę ir naudojo tuos pačius kompiuterius ir biuro įrangą. Agronova nei klausimyno atsakymuose, nei atliekant tikrinimą neatskleidė kitos prekybos bendrovės buvimo fakto ir veiklos. Komisijos prašymą pateikti papildomos informacijos siekiant išsiaiškinti padėtį pareiškėjas patenkino tik iš dalies, nes jis, inter alia, tiksliai neatskleidė prekybos bendrovės savininkų ir išsamiai nenurodė jos veiklos. Todėl manyta, kad pateikta informacija yra nepakankama.

| (15) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija manė, kad pirmiau minėta prekybos bendrovė yra susijusi su Agronova, kaip apibrėžta 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, nustatančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (10) (toliau – BMKĮN), 143 straipsnyje, ir apie ją pareiškėjas turėjo pranešti klausimyno atsakyme. Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį Komisija pranešė pareiškėjui apie ketinimus pagrįsti šias išvadas turimais faktais ir paragino pareiškėją pateikti pastabas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(15)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija manė, kad pirmiau minėta prekybos bendrovė yra susijusi su Agronova, kaip apibrėžta 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, nustatančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (10) (toliau – BMKĮN), 143 straipsnyje, ir apie ją pareiškėjas turėjo pranešti klausimyno atsakyme. Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį Komisija pranešė pareiškėjui apie ketinimus pagrįsti šias išvadas turimais faktais ir paragino pareiškėją pateikti pastabas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 4 dalį.

| (16) | Pareiškėjas prieštaravo teiginiui, kad Agronova yra susijusi su pirmiau minėta prekybos bendrove ar bet kokia kita bendrove. Be to, Komisijai paprašius pateikti tolesnės informacijos, jis per nustatytą terminą nepateikė jokios išsamios ir patikimos informacijos apie minėtos prekybos bendrovės savininkus ir veiklą. |
| --- | --- |

(16)

Pareiškėjas prieštaravo teiginiui, kad Agronova yra susijusi su pirmiau minėta prekybos bendrove ar bet kokia kita bendrove. Be to, Komisijai paprašius pateikti tolesnės informacijos, jis per nustatytą terminą nepateikė jokios išsamios ir patikimos informacijos apie minėtos prekybos bendrovės savininkus ir veiklą.

| (17) | Atskleidus Komisijos pasiūlymą pagrįsti išvadas pagrindinio reglamento 18 straipsniu, pareiškėjas toliau neigė bet kokius Agronovos ir prekybos bendrovės ryšius, kaip apibrėžta BMKĮN 143 straipsnyje. Dėl tikslių abiejose bendrovėse dalyvaujančių asmenų vaidmenų, pareiškėjas užginčijo teiginį, kad abi bendrovės turi bendrus direktorius ar darbuotojus. Pareiškėjas net atsiėmė anksčiau pateiktą informaciją, nurodydamas, kad ji buvo neteisinga ar netiksli. Tačiau pateikta nauja informacija nebuvo pakankamai pagrįsta įrodymais. Apskritai, šiuo atžvilgiu pateikta informacija ir įrodymai buvo neaiškūs ir kai kuriais atvejais prieštaringi, todėl iš esmės kilo abejonių dėl pateiktos informacijos patikimumo. |
| --- | --- |

(17)

Atskleidus Komisijos pasiūlymą pagrįsti išvadas pagrindinio reglamento 18 straipsniu, pareiškėjas toliau neigė bet kokius Agronovos ir prekybos bendrovės ryšius, kaip apibrėžta BMKĮN 143 straipsnyje. Dėl tikslių abiejose bendrovėse dalyvaujančių asmenų vaidmenų, pareiškėjas užginčijo teiginį, kad abi bendrovės turi bendrus direktorius ar darbuotojus. Pareiškėjas net atsiėmė anksčiau pateiktą informaciją, nurodydamas, kad ji buvo neteisinga ar netiksli. Tačiau pateikta nauja informacija nebuvo pakankamai pagrįsta įrodymais. Apskritai, šiuo atžvilgiu pateikta informacija ir įrodymai buvo neaiškūs ir kai kuriais atvejais prieštaringi, todėl iš esmės kilo abejonių dėl pateiktos informacijos patikimumo.

| (18) | Pavyzdžiui, nors pirmiau pareiškėjas nurodė, kad Agronovos direktorius taip pat buvo minėtos prekybos bendrovės vadovas, vėliau šis argumentas buvo patikslintas paaiškinant, kad Agronovos direktoriaus prekybos bendrovėje vykdomoms užduotims jokios kontrolės ar sprendimo priėmimo funkcijos nepriklausė. Panašiai, nors pagal pateiktus įrodymus (dėl metinių finansinių ataskaitų) nustatyta, kad kitas asmuo buvo abiejų bendrovių darbuotojas, vėliau tvirtinta, kad tikrosios šio asmens funkcijos buvo juridinio sekretoriaus. |
| --- | --- |

(18)

Pavyzdžiui, nors pirmiau pareiškėjas nurodė, kad Agronovos direktorius taip pat buvo minėtos prekybos bendrovės vadovas, vėliau šis argumentas buvo patikslintas paaiškinant, kad Agronovos direktoriaus prekybos bendrovėje vykdomoms užduotims jokios kontrolės ar sprendimo priėmimo funkcijos nepriklausė. Panašiai, nors pagal pateiktus įrodymus (dėl metinių finansinių ataskaitų) nustatyta, kad kitas asmuo buvo abiejų bendrovių darbuotojas, vėliau tvirtinta, kad tikrosios šio asmens funkcijos buvo juridinio sekretoriaus.

| (19) | Apibendrinant, pareiškėjas nepateikė pakankamai patikimos informacijos arba įrodymų, kuriais būtų galima pagrįsti, kad kiekvieno veikėjo vaidmenys ir atsakomybės sritys buvo apibrėžtos ir vykdomos taip, kad būtų pašalinta ryšių buvimo prielaida. |
| --- | --- |

(19)

Apibendrinant, pareiškėjas nepateikė pakankamai patikimos informacijos arba įrodymų, kuriais būtų galima pagrįsti, kad kiekvieno veikėjo vaidmenys ir atsakomybės sritys buvo apibrėžtos ir vykdomos taip, kad būtų pašalinta ryšių buvimo prielaida.

| (20) | Pareiškėjas taip pat nesutiko, kad minėta prekybos bendrovė turėtų būti laikoma prekybos bendrove, nes ji daugiausia vykdė ne trąšų produktų pardavimo, o jų rinkodaros veiklą. Tačiau be šio fakto, kad minėtas argumentas nepagrįstas jokiais įrodymais, bendrovė taip pat keletu atveju tvirtino, kad ji iš tiesų vykdė trąšų pardavimo veiklą kaip prekiautojas, bet tik nedidelis jų kiekis skirtas kitoms nei Europos rinkoms. Todėl bendrovė turėjo būti laikoma prekiautoju ir šį argumentą reikėjo atmesti. |
| --- | --- |

(20)

Pareiškėjas taip pat nesutiko, kad minėta prekybos bendrovė turėtų būti laikoma prekybos bendrove, nes ji daugiausia vykdė ne trąšų produktų pardavimo, o jų rinkodaros veiklą. Tačiau be šio fakto, kad minėtas argumentas nepagrįstas jokiais įrodymais, bendrovė taip pat keletu atveju tvirtino, kad ji iš tiesų vykdė trąšų pardavimo veiklą kaip prekiautojas, bet tik nedidelis jų kiekis skirtas kitoms nei Europos rinkoms. Todėl bendrovė turėjo būti laikoma prekiautoju ir šį argumentą reikėjo atmesti.

| (21) | Komisijos nuomone, pareiškėjas trukdė tyrimui, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalyje; paprašius jis teikė atitinkamą informaciją tik laipsniškai, o po to daugeliu atveju pateikta informacija būdavo taisoma, keičiama ar pateikiami prieštaringi faktai. Šiuo atveju atsižvelgiant į nepatenkinamą Agronovos bendradarbiavimą, buvo neįmanoma sukurti pasitikėjimo tarp Komisijos ir bendrovės ryšio, kuris, remiantis bendrąja politika, yra būtina įsipareigojimo priėmimo sąlyga. |
| --- | --- |

(21)

Komisijos nuomone, pareiškėjas trukdė tyrimui, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalyje; paprašius jis teikė atitinkamą informaciją tik laipsniškai, o po to daugeliu atveju pateikta informacija būdavo taisoma, keičiama ar pateikiami prieštaringi faktai. Šiuo atveju atsižvelgiant į nepatenkinamą Agronovos bendradarbiavimą, buvo neįmanoma sukurti pasitikėjimo tarp Komisijos ir bendrovės ryšio, kuris, remiantis bendrąja politika, yra būtina įsipareigojimo priėmimo sąlyga.

| (22) | Primenama, kad atliekant kryžminės kainų kompensacijos rizikos tyrimą, žinios apie skirtingus pardavimo kanalus ir produktų srautus tokiais kanalais yra privaloma informacija. Atsižvelgiant į Agronovos ir kitos prekybos bendrovės labai artimus asmeninius ir verslo ryšius, padaryta išvada, kad kryžminės kainų kompensacijos ir priemonių vengimo naudojant skirtingus pardavimo kanalus rizika yra per didelė ir todėl Agronova neturėtų būti įtraukta į dabartinį įsipareigojimą. |
| --- | --- |

(22)

Primenama, kad atliekant kryžminės kainų kompensacijos rizikos tyrimą, žinios apie skirtingus pardavimo kanalus ir produktų srautus tokiais kanalais yra privaloma informacija. Atsižvelgiant į Agronovos ir kitos prekybos bendrovės labai artimus asmeninius ir verslo ryšius, padaryta išvada, kad kryžminės kainų kompensacijos ir priemonių vengimo naudojant skirtingus pardavimo kanalus rizika yra per didelė ir todėl Agronova neturėtų būti įtraukta į dabartinį įsipareigojimą.

| (23) | Atskleidus informaciją, pareiškėjas tvirtino, kad kryžminės kainų kompensacijos rizika būtų tik tuo atveju, jei bendroves sietų akcijos. Pirmiausia reikėtų pabrėžti, kad kryžminės kainų kompensacijos rizika nesusijusi vien tik su tais atvejais, kai bendroves sieja akcijos, nes esama įvairių skirtingų kryžminės kainų kompensacijos būdų. Todėl šiuo konkrečiu atveju ir atsižvelgiant į pirmiau išdėstytoje konstatuojamojoje dalyje paaiškintas priežastis, buvo manoma, kad esama didelės kryžminės kainų kompensacijos rizikos, net jei pareiškėjas ir Agronova nesusijusios akcijomis. Be to, pareiškėjas nenurodė jokio teisinio ar faktinio pagrindo ir nepateikė įrodymų savo teiginiui pagrįsti. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(23)

Atskleidus informaciją, pareiškėjas tvirtino, kad kryžminės kainų kompensacijos rizika būtų tik tuo atveju, jei bendroves sietų akcijos. Pirmiausia reikėtų pabrėžti, kad kryžminės kainų kompensacijos rizika nesusijusi vien tik su tais atvejais, kai bendroves sieja akcijos, nes esama įvairių skirtingų kryžminės kainų kompensacijos būdų. Todėl šiuo konkrečiu atveju ir atsižvelgiant į pirmiau išdėstytoje konstatuojamojoje dalyje paaiškintas priežastis, buvo manoma, kad esama didelės kryžminės kainų kompensacijos rizikos, net jei pareiškėjas ir Agronova nesusijusios akcijomis. Be to, pareiškėjas nenurodė jokio teisinio ar faktinio pagrindo ir nepateikė įrodymų savo teiginiui pagrįsti. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

1.2.   Didelė kryžminės kainų kompensacijos nustatant kainas skirtingiems produktams rizika

| (24) | Į dabartinį įsipareigojimą įtrauktas ne tik amonio nitratas, bet ir nustatytas kitų šios grupės prekiaujamų produktų kainos režimas, taip siekiant išvengti kryžminės kainų kompensacijos rizikos. Pareiškėjas savo klausimyno atsakyme nurodė ketinęs per Agronovą parduoti, inter alia, produktus, kurie neįtraukti į šį kainos režimą, ir net kitų Rusijoje ir kitose šalyse esančių gamintojų pagamintus trąšų produktus. Todėl manyta, kad kryžminės kainų kompensacijos eksportuojant skirtingus produktus tiems patiems pirkėjams rizika yra didelė. |
| --- | --- |

(24)

Į dabartinį įsipareigojimą įtrauktas ne tik amonio nitratas, bet ir nustatytas kitų šios grupės prekiaujamų produktų kainos režimas, taip siekiant išvengti kryžminės kainų kompensacijos rizikos. Pareiškėjas savo klausimyno atsakyme nurodė ketinęs per Agronovą parduoti, inter alia, produktus, kurie neįtraukti į šį kainos režimą, ir net kitų Rusijoje ir kitose šalyse esančių gamintojų pagamintus trąšų produktus. Todėl manyta, kad kryžminės kainų kompensacijos eksportuojant skirtingus produktus tiems patiems pirkėjams rizika yra didelė.

| (25) | Kai kuriems produktams, kuriuos Agronova ketino parduoti, nebuvo nustatyta kotiruojama rinkos kaina, kuri būtų laikoma lyginamuoju standartu stebėsenos tikslais. Dėl šios priežasties įsipareigojimo vykdymo stebėsena taip pat būtų neįgyvendinama. |
| --- | --- |

(25)

Kai kuriems produktams, kuriuos Agronova ketino parduoti, nebuvo nustatyta kotiruojama rinkos kaina, kuri būtų laikoma lyginamuoju standartu stebėsenos tikslais. Dėl šios priežasties įsipareigojimo vykdymo stebėsena taip pat būtų neįgyvendinama.

| (26) | Atskleidus informaciją, pareiškėjas teigė, kad Komisija neatsižvelgė į pareiškėjo pasiūlymą atsisakyti savo verslo planų, susijusių su kitų produktų įtraukimu, jei tai, Komisijos nuomone, būtų reikalinga. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad Komisija gavo šiuos iš dalies pakeistus pasiūlymus tik vėliau atliekant tyrimą. Komisija manė, kad pareiškėjo nuolat keičiami verslo planai, siekiant patenkinti bet kokius įvardytinus Komisijos lūkesčius, kelia abejonių dėl pareiškėjo pasiūlymo patikimumo. Šiuo atžvilgiu Komisija taip pat manė, kad nepakankamas Agronovos bendradarbiavimas atliekant šį tyrimą trukdė užmegzti pasitikėjimo tarp Komisijos ir Agronovos ryšius. Todėl Komisija nebuvo tikra, kad tokio įsipareigojimo būtų laikomasi. |
| --- | --- |

(26)

Atskleidus informaciją, pareiškėjas teigė, kad Komisija neatsižvelgė į pareiškėjo pasiūlymą atsisakyti savo verslo planų, susijusių su kitų produktų įtraukimu, jei tai, Komisijos nuomone, būtų reikalinga. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad Komisija gavo šiuos iš dalies pakeistus pasiūlymus tik vėliau atliekant tyrimą. Komisija manė, kad pareiškėjo nuolat keičiami verslo planai, siekiant patenkinti bet kokius įvardytinus Komisijos lūkesčius, kelia abejonių dėl pareiškėjo pasiūlymo patikimumo. Šiuo atžvilgiu Komisija taip pat manė, kad nepakankamas Agronovos bendradarbiavimas atliekant šį tyrimą trukdė užmegzti pasitikėjimo tarp Komisijos ir Agronovos ryšius. Todėl Komisija nebuvo tikra, kad tokio įsipareigojimo būtų laikomasi.

| (27) | Todėl padaryta išvada, kad įtraukus Agronovą į Acron kontroliuojančiosios bendrovės pardavimo kanalus, gerokai padidėtų kryžminės kainų kompensacijos ir priemonių vengimo rizika ir būtų daromas poveikis įsipareigojimo įvykdomumui bei veiksmingai jo vykdymo stebėsenai. |
| --- | --- |

(27)

Todėl padaryta išvada, kad įtraukus Agronovą į Acron kontroliuojančiosios bendrovės pardavimo kanalus, gerokai padidėtų kryžminės kainų kompensacijos ir priemonių vengimo rizika ir būtų daromas poveikis įsipareigojimo įvykdomumui bei veiksmingai jo vykdymo stebėsenai.

2.   Ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis

| (28) | Atliekant tyrimą kontroliuojančioji bendrovė Acron įsteigė kitą prekybos bendrovę, t. y. Agronova Europe AG (toliau – Agronova Europe), kuri, pirmosios teigimu, perimtų didžiąją prekybos su Europos pirkėjais dalį ir laipsniškai pakeistų Agronovą. Tam tikrame tyrimo etape pareiškėjas paprašė į dabartinę peržiūrą taip pat įtraukti šį naują prekiautoją, siekdamas, kad į dabartinį įsipareigojimą dėl kainos būtų įtraukti du prekiautojai arba kad būtų inicijuota nauja peržiūra dėl šio naujo prekiautojo įtraukimo ir į įsipareigojime nurodytą prekybos kanalą. Tai rodo, kad aplinkybių, kurių pagrindu buvo prašyta atlikti dabartinę peržiūrą, pokyčiai nėra ilgalaikiai. |
| --- | --- |

(28)

Atliekant tyrimą kontroliuojančioji bendrovė Acron įsteigė kitą prekybos bendrovę, t. y. Agronova Europe AG (toliau – Agronova Europe), kuri, pirmosios teigimu, perimtų didžiąją prekybos su Europos pirkėjais dalį ir laipsniškai pakeistų Agronovą. Tam tikrame tyrimo etape pareiškėjas paprašė į dabartinę peržiūrą taip pat įtraukti šį naują prekiautoją, siekdamas, kad į dabartinį įsipareigojimą dėl kainos būtų įtraukti du prekiautojai arba kad būtų inicijuota nauja peržiūra dėl šio naujo prekiautojo įtraukimo ir į įsipareigojime nurodytą prekybos kanalą. Tai rodo, kad aplinkybių, kurių pagrindu buvo prašyta atlikti dabartinę peržiūrą, pokyčiai nėra ilgalaikiai.

| (29) | Atskleidus informaciją, pareiškėjas teigė, kad atliekant dabartinę dalinę peržiūrą, kurioje tiriamas tik priemonių pobūdis, tirti, ar aplinkybių, kurių pagrindu ji buvo inicijuota, pokyčiai yra ilgalaikiai, nebūtina. Pareiškėjas tvirtino, kad toks tyrimas būtų reikalingas tik dempingo ir (arba) žalos vertinimo atveju. |
| --- | --- |

(29)

Atskleidus informaciją, pareiškėjas teigė, kad atliekant dabartinę dalinę peržiūrą, kurioje tiriamas tik priemonių pobūdis, tirti, ar aplinkybių, kurių pagrindu ji buvo inicijuota, pokyčiai yra ilgalaikiai, nebūtina. Pareiškėjas tvirtino, kad toks tyrimas būtų reikalingas tik dempingo ir (arba) žalos vertinimo atveju.

| (30) | Pareiškėjas taip pat teigė daugiau nebeparduosiantis amonio nitrato per bendrovę Agronova Europe. |
| --- | --- |

(30)

Pareiškėjas taip pat teigė daugiau nebeparduosiantis amonio nitrato per bendrovę Agronova Europe.

| (31) | Dėl pareiškėjo argumento, kad atliekant dabartinę peržiūrą tirti, ar pasikeitusių aplinkybių pobūdis buvo ilgalaikis, būtų netinkama, pareiškėjas nepateikė jokio teisinio pagrindo, kuris pagrįstų šią nuomonę. Atliekant dabartinę peržiūrą ir atsižvelgiant į tai, kad įtraukus kiekvieną naują prekybos bendrovę į įsipareigojimą dėl kainos, padidėja kryžminės kainų kompensacijos ir priemonių vengimo rizika, laikytasi nuomonės, kad prekybos kanalo (-ų) stabilumas yra svarbus veiksnys priimant sprendimą patvirtinti naujos prekybos bendrovės įtraukimą į įsipareigojimą. Tai taip pat reikia įvertinti vykdant tinkamą stebėsenos veiklą. Todėl padaryta išvada, kad ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis iš tikrųjų yra tinkamas veiksnys, ir pareiškėjo argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(31)

Dėl pareiškėjo argumento, kad atliekant dabartinę peržiūrą tirti, ar pasikeitusių aplinkybių pobūdis buvo ilgalaikis, būtų netinkama, pareiškėjas nepateikė jokio teisinio pagrindo, kuris pagrįstų šią nuomonę. Atliekant dabartinę peržiūrą ir atsižvelgiant į tai, kad įtraukus kiekvieną naują prekybos bendrovę į įsipareigojimą dėl kainos, padidėja kryžminės kainų kompensacijos ir priemonių vengimo rizika, laikytasi nuomonės, kad prekybos kanalo (-ų) stabilumas yra svarbus veiksnys priimant sprendimą patvirtinti naujos prekybos bendrovės įtraukimą į įsipareigojimą. Tai taip pat reikia įvertinti vykdant tinkamą stebėsenos veiklą. Todėl padaryta išvada, kad ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis iš tikrųjų yra tinkamas veiksnys, ir pareiškėjo argumentas turėjo būti atmestas.

| (32) | Pareiškėjo teiginys, kad bendrovė Agronova Europe nedalyvaus parduodant amonio nitratą Europos Sąjungos rinkai, buvo pateiktas tyrimo pabaigoje (galutinai atskleidus faktus) ir prieštaravo anksčiau pateiktai informacijai. Be to, pareiškėjas negalėjo pateikti pakankamai garantijų dėl šio įsipareigojimo. Komisija ir toliau manė, kad pareiškėjo nuolat keičiami verslo planai, siekiant patenkinti bet kokius įvardytinus Komisijos lūkesčius, kelia abejonių dėl pareiškėjo pasiūlymo patikimumo. Kaip nurodyta 26 konstatuojamojoje dalyje, Komisija taip pat manė, kad atlikti tyrimą trukdantis Agronovos elgesys kliudė sukurti pasitikėjimo ryšį tarp įsipareigojimo šalių. Todėl pareiškėjo argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(32)

Pareiškėjo teiginys, kad bendrovė Agronova Europe nedalyvaus parduodant amonio nitratą Europos Sąjungos rinkai, buvo pateiktas tyrimo pabaigoje (galutinai atskleidus faktus) ir prieštaravo anksčiau pateiktai informacijai. Be to, pareiškėjas negalėjo pateikti pakankamai garantijų dėl šio įsipareigojimo. Komisija ir toliau manė, kad pareiškėjo nuolat keičiami verslo planai, siekiant patenkinti bet kokius įvardytinus Komisijos lūkesčius, kelia abejonių dėl pareiškėjo pasiūlymo patikimumo. Kaip nurodyta 26 konstatuojamojoje dalyje, Komisija taip pat manė, kad atlikti tyrimą trukdantis Agronovos elgesys kliudė sukurti pasitikėjimo ryšį tarp įsipareigojimo šalių. Todėl pareiškėjo argumentas turėjo būti atmestas.

D.   PERŽIŪROS BAIGIMAS

| (33) | Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl įsipareigojimo įvykdomumo ir ilgalaikių pasikeitusių aplinkybių pobūdžio, tyrimą reikėtų baigti nekeičiant dabartinio pareiškėjo įsipareigojimo. |
| --- | --- |

(33)

Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl įsipareigojimo įvykdomumo ir ilgalaikių pasikeitusių aplinkybių pobūdžio, tyrimą reikėtų baigti nekeičiant dabartinio pareiškėjo įsipareigojimo.

E.   INFORMACIJOS ATSKLEIDIMAS

| (34) | Pareiškėjui ir suinteresuotosioms šalims pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ketinta baigti šį tyrimą. Visoms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas. |
| --- | --- |

(34)

Pareiškėjui ir suinteresuotosioms šalims pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ketinta baigti šį tyrimą. Visoms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas.

| (35) | Pareiškėjas nurodė, kad atliekant tyrimą buvo pažeistos jo teisės į gynybą ir į nešališką klausymą. Atliekant tyrimą pareiškėjui buvo suteikta daug progų pateikti duomenų, kuriomis jis iš tikrųjų pasinaudojo, ir pakankamai laiko pateikti informaciją ir įrodymus. Pareiškėjui taip pat keliais atvejais buvo suteikta galimybė prašyti būti išklausytam. Todėl jo argumentai šiuo atžvilgiu yra nepagrįsti, |
| --- | --- |

(35)

Pareiškėjas nurodė, kad atliekant tyrimą buvo pažeistos jo teisės į gynybą ir į nešališką klausymą. Atliekant tyrimą pareiškėjui buvo suteikta daug progų pateikti duomenų, kuriomis jis iš tikrųjų pasinaudojo, ir pakankamai laiko pateikti informaciją ir įrodymus. Pareiškėjui taip pat keliais atvejais buvo suteikta galimybė prašyti būti išklausytam. Todėl jo argumentai šiuo atžvilgiu yra nepagrįsti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalinė tarpinė peržiūra, susijusi su importuojamomis Rusijos kilmės kietosios trąšomis, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91 ir kurias pagamino akcinė bendrovė Acron ir akcinė bendrovė Dorogobuzh, baigiama nekeičiant priemonės pobūdžio.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 27 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

K. PEETERS

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL L 198, 1995 8 23, p. 1.

2

(3)  OL L 93, 1998 3 26, p. 1.

3

(4)  OL L 102, 2002 4 18, p. 1.

4

(5)  OL L 160, 2005 6 23, p. 1.

5

(6)  OL L 185, 2008 7 12, p. 1.

6

(7)  OL L 278, 2009 10 23, p. 1.

7

(8)  OL L 185, 2008 7 12, p. 43.

8

(9)  OL C 152, 2009 7 4, p. 40.

9

(10)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

10

---

| 29.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 254/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 254/10

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 857/2010

2010 m. rugsėjo 27 d.

kuriuo tam tikram importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatomas galutinis kompensacinis muitas ir galutinai surenkamas jam nustatytas laikinasis muitas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) (1), ypač į jo 15 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Laikinosios priemonės

| (1) | Komisija Reglamentu (ES) Nr. 473/2010 (2) (toliau – laikinasis reglamentas) tam tikram importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės polietileno tereftalatui nustatė laikinąjį kompensacinį muitą. |
| --- | --- |

(1)

Komisija Reglamentu (ES) Nr. 473/2010 (2) (toliau – laikinasis reglamentas) tam tikram importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės polietileno tereftalatui nustatė laikinąjį kompensacinį muitą.

| (2) | Tyrimas inicijuotas 2009 m. liepos 20 d. gavus „Plastics Europe“ polietileno tereftalato komiteto (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju – daugiau kaip 50 %) viso Sąjungoje pagaminamo tam tikro polietileno tereftalato, vardu pateiktą skundą. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas inicijuotas 2009 m. liepos 20 d. gavus „Plastics Europe“ polietileno tereftalato komiteto (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju – daugiau kaip 50 %) viso Sąjungoje pagaminamo tam tikro polietileno tereftalato, vardu pateiktą skundą.

| (3) | Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje, atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d. – 2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(3)

Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje, atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d. – 2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

| (4) | Tuo pačiu metu vykdant antidempingo tyrimą Komisija Reglamentu (ES) Nr. 472/2010 (3) tam tikram importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatė laikinąjį antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(4)

Tuo pačiu metu vykdant antidempingo tyrimą Komisija Reglamentu (ES) Nr. 472/2010 (3) tam tikram importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatė laikinąjį antidempingo muitą.

1.2.   Tolesnė procedūra

| (5) | Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias kompensacines priemones (toliau – pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabas dėl preliminarių išvadų. Toms šalims, kurios to pageidavo, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. |
| --- | --- |

(5)

Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias kompensacines priemones (toliau – pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabas dėl preliminarių išvadų. Toms šalims, kurios to pageidavo, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.

| (6) | Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. Buvo apsvarstytos po pirminio faktų atskleidimo žodžiu ir raštu pateiktos suinteresuotųjų šalių pastabos ir prireikus buvo atitinkamai pakeistos preliminarios išvados. |
| --- | --- |

(6)

Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. Buvo apsvarstytos po pirminio faktų atskleidimo žodžiu ir raštu pateiktos suinteresuotųjų šalių pastabos ir prireikus buvo atitinkamai pakeistos preliminarios išvados.

| (7) | Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta rekomenduoti nustatyti galutinį kompensacinį muitą tam tikram importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo muito sumas (toliau – galutinis faktų atskleidimas). Be to, buvo nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus. |
| --- | --- |

(7)

Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta rekomenduoti nustatyti galutinį kompensacinį muitą tam tikram importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo muito sumas (toliau – galutinis faktų atskleidimas). Be to, buvo nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus.

| (8) | Buvo apsvarstytos žodžiu ir raštu pateiktos suinteresuotųjų šalių pastabos ir prireikus atitinkamai pakeistos išvados. |
| --- | --- |

(8)

Buvo apsvarstytos žodžiu ir raštu pateiktos suinteresuotųjų šalių pastabos ir prireikus atitinkamai pakeistos išvados.

1.3.   Su tyrimu susijusios šalys

| (9) | Kai kurių suinteresuotųjų šalių teigimu, atrinkti netipiški ES gamintojai, o jų atranka buvo nenuosekli, todėl žalos analizė turi trūkumų. Visų pirma teigta, kad atranka buvo nereikalinga dėl mažo gamintojų skaičiaus. Be to, teigta, kad „dirbtinai“ išskaidžius bendrovių grupes į atskirus juridinius asmenis nebūtų atrinktos kai kurios rinkos lyderės („Artenius“, „M&G Polimeri“), o atrankos metodika nėra nuosekli, nes buvo atrinktos ir dvi bendrovių grupės. Taip pat teigta, kad atrankos rezultatas nebuvo tipiškas, nes nebuvo atrinktas nei vienas gamintojas, susijusiam PET perdirbėjui parduodantis pakankamai didelį kiekį produkcijos. Todėl institucijos esą negalėjo įvertinti faktinių Sąjungos pramonės tiekimo pajėgumų ir neatsižvelgė į Sąjungos pramonės interesų konfliktą. Be to, kadangi viena bendrovė nepateikė visos būtinos informacijos ir nebuvo atrinkta, rezultato tipiškumas esą sumažėjo iki 28 % ES produkcijos. Tos pačios suinteresuotosios šalys teigė, kad atrankos rezultatas nėra statistiškai tinkamas. |
| --- | --- |

(9)

Kai kurių suinteresuotųjų šalių teigimu, atrinkti netipiški ES gamintojai, o jų atranka buvo nenuosekli, todėl žalos analizė turi trūkumų. Visų pirma teigta, kad atranka buvo nereikalinga dėl mažo gamintojų skaičiaus. Be to, teigta, kad „dirbtinai“ išskaidžius bendrovių grupes į atskirus juridinius asmenis nebūtų atrinktos kai kurios rinkos lyderės („Artenius“, „M&G Polimeri“), o atrankos metodika nėra nuosekli, nes buvo atrinktos ir dvi bendrovių grupės. Taip pat teigta, kad atrankos rezultatas nebuvo tipiškas, nes nebuvo atrinktas nei vienas gamintojas, susijusiam PET perdirbėjui parduodantis pakankamai didelį kiekį produkcijos. Todėl institucijos esą negalėjo įvertinti faktinių Sąjungos pramonės tiekimo pajėgumų ir neatsižvelgė į Sąjungos pramonės interesų konfliktą. Be to, kadangi viena bendrovė nepateikė visos būtinos informacijos ir nebuvo atrinkta, rezultato tipiškumas esą sumažėjo iki 28 % ES produkcijos. Tos pačios suinteresuotosios šalys teigė, kad atrankos rezultatas nėra statistiškai tinkamas.

| (10) | Dėl argumento, kad atranka nebuvo būtina dėl mažo gamintojų skaičiaus, pakartojama, kad atrankoje dalyvavo 14 Sąjungos gamintojų, priklausančių 8 bendrovių grupėms. Kadangi bendradarbiavusių ES gamintojų skaičius buvo objektyviai didelis, t. y. 14, laikantis pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalies atranka buvo vykdyta atsižvelgiant į didžiausią tipišką pardavimo apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Buvo atrinktos penkios atskiros bendrovės (turinčios šešias gamybos vietas). |
| --- | --- |

(10)

Dėl argumento, kad atranka nebuvo būtina dėl mažo gamintojų skaičiaus, pakartojama, kad atrankoje dalyvavo 14 Sąjungos gamintojų, priklausančių 8 bendrovių grupėms. Kadangi bendradarbiavusių ES gamintojų skaičius buvo objektyviai didelis, t. y. 14, laikantis pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalies atranka buvo vykdyta atsižvelgiant į didžiausią tipišką pardavimo apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Buvo atrinktos penkios atskiros bendrovės (turinčios šešias gamybos vietas).

| (11) | Dėl pirmo argumento dėl atrankos rezultato tipiškumo reikia pabrėžti, kad institucijos gali atrinkti atskiras bendroves, kurios yra bendrovių grupės dalis, jeigu jos yra tipiškos ir turi atskiras finansines ataskaitas. Priešingu atveju siekiant ištirti visus keturiolika ES gamintojų, priklausančių aštuonioms bendrovių grupėms, nebūtų buvę spėta laiku užbaigti tyrimo. Tačiau dviejų bendrovių grupių atrinkimas nėra nesuderinamas su šiuo atveju taikyta atrankos metodika, grindžiama didžiausia tipiška pardavimo ES užsakovams apimtimi. |
| --- | --- |

(11)

Dėl pirmo argumento dėl atrankos rezultato tipiškumo reikia pabrėžti, kad institucijos gali atrinkti atskiras bendroves, kurios yra bendrovių grupės dalis, jeigu jos yra tipiškos ir turi atskiras finansines ataskaitas. Priešingu atveju siekiant ištirti visus keturiolika ES gamintojų, priklausančių aštuonioms bendrovių grupėms, nebūtų buvę spėta laiku užbaigti tyrimo. Tačiau dviejų bendrovių grupių atrinkimas nėra nesuderinamas su šiuo atveju taikyta atrankos metodika, grindžiama didžiausia tipiška pardavimo ES užsakovams apimtimi.

| (12) | Bendrovių grupė „Indorama“ tiriamuoju laikotarpiu turėjo dvi gamyklas – vieną Nyderlanduose, kitą JK. Šios grupės atrinkimas atitinka taikomą atrankos metodiką, nes teisiniu ir finansiniu požiūriu šios dvi gamyklos veikė kaip vienas subjektas. Bendrovė „Equipolymers“, tiriamuoju laikotarpiu turėjusi du atskirus PET gamybos subjektus (vieną Italijoje, kitą Vokietijoje), pateikė suvestinius abiejų gamybos vietų duomenis. Atsižvelgiant į tai, kad apsilankius bendrovės būstinėje buvo įmanoma patikrinti šiuos konsoliduotus apskaitos duomenis, nuspręsta „Equipolymers“ PET gamybos bendroves laikyti vienu subjektu šio tyrimo sumetimais. Dėl argumento, kad „Artenius“ ir „M&G Polimeri“ turėjo būti atrinktos, nes jos yra rinkos lyderės, pažymima, kad nei vienas iš jų atskirų subjektų nepriskirtas prie bendrovių, parduodančių didžiausią produkcijos kiekį ES užsakovams. |
| --- | --- |

(12)

Bendrovių grupė „Indorama“ tiriamuoju laikotarpiu turėjo dvi gamyklas – vieną Nyderlanduose, kitą JK. Šios grupės atrinkimas atitinka taikomą atrankos metodiką, nes teisiniu ir finansiniu požiūriu šios dvi gamyklos veikė kaip vienas subjektas. Bendrovė „Equipolymers“, tiriamuoju laikotarpiu turėjusi du atskirus PET gamybos subjektus (vieną Italijoje, kitą Vokietijoje), pateikė suvestinius abiejų gamybos vietų duomenis. Atsižvelgiant į tai, kad apsilankius bendrovės būstinėje buvo įmanoma patikrinti šiuos konsoliduotus apskaitos duomenis, nuspręsta „Equipolymers“ PET gamybos bendroves laikyti vienu subjektu šio tyrimo sumetimais. Dėl argumento, kad „Artenius“ ir „M&G Polimeri“ turėjo būti atrinktos, nes jos yra rinkos lyderės, pažymima, kad nei vienas iš jų atskirų subjektų nepriskirtas prie bendrovių, parduodančių didžiausią produkcijos kiekį ES užsakovams.

| (13) | Dėl argumento, kad atrankos rezultatas nebuvo tipinis, nes nebuvo atrinktas vienas gamintojas, kurio produkcija skirta daugiausia vidaus vartojimui, reikia pabrėžti, kad tiekimo pajėgumai gali būti nagrinėjami atliekant Sąjungos interesų analizę, jeigu pateikiamas toks argumentas, ir šiuo tikslu uždarasis suvartojimas gali būti atimtas iš produkcijos apimties. Todėl siekiant ištirti tam tikrus žalos veiksnius nebūtina atrinkti tokio gamintojo. Antra, bet kokie dvigubi interesai, atsirandantys dėl ES gamintojos ir tuo pačiu metu perdirbėjos statusą turinčios bendrovės, taip pat gali būti vertinami atliekant Sąjungos interesų analizę. Bendrovės kaip ES gamintojos ir perdirbėjos statusas nesusijęs su Sąjungos pramonės veiklos rezultatais, kai nesusijusiems ES užsakovams parduotas kiekis laikomas palyginimo pagrindu. Todėl šis argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(13)

Dėl argumento, kad atrankos rezultatas nebuvo tipinis, nes nebuvo atrinktas vienas gamintojas, kurio produkcija skirta daugiausia vidaus vartojimui, reikia pabrėžti, kad tiekimo pajėgumai gali būti nagrinėjami atliekant Sąjungos interesų analizę, jeigu pateikiamas toks argumentas, ir šiuo tikslu uždarasis suvartojimas gali būti atimtas iš produkcijos apimties. Todėl siekiant ištirti tam tikrus žalos veiksnius nebūtina atrinkti tokio gamintojo. Antra, bet kokie dvigubi interesai, atsirandantys dėl ES gamintojos ir tuo pačiu metu perdirbėjos statusą turinčios bendrovės, taip pat gali būti vertinami atliekant Sąjungos interesų analizę. Bendrovės kaip ES gamintojos ir perdirbėjos statusas nesusijęs su Sąjungos pramonės veiklos rezultatais, kai nesusijusiems ES užsakovams parduotas kiekis laikomas palyginimo pagrindu. Todėl šis argumentas atmetamas.

| (14) | Dėl atrankos rezultato bendrą tipiškumą liečiančio argumento pakartojama, kad atrinktų bendrovių skaičių sumažinus iki 4 bendrovių tipiškumas sumažėjo nuo 65 % iki 47 % visų bendradarbiaujančių gamintojų pardavimo apimties. Tos pačios keturios bendrovės pagamino 52 % Sąjungos produkcijos. Atrinkti ES gamintojai laikomi tipiškais pagal nepriklausomiems ES užsakovams parduotą kiekį. |
| --- | --- |

(14)

Dėl atrankos rezultato bendrą tipiškumą liečiančio argumento pakartojama, kad atrinktų bendrovių skaičių sumažinus iki 4 bendrovių tipiškumas sumažėjo nuo 65 % iki 47 % visų bendradarbiaujančių gamintojų pardavimo apimties. Tos pačios keturios bendrovės pagamino 52 % Sąjungos produkcijos. Atrinkti ES gamintojai laikomi tipiškais pagal nepriklausomiems ES užsakovams parduotą kiekį.

| (15) | Dėl argumento, kad atrankos rezultatas nėra statistiškai tinkamas, pažymima, kad pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalyje aiškiai leidžiama vykdyti atranką pagal didžiausią tipišką pardavimo apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, kaip statistiškai tinkamų atrankos rezultatų alternatyvą. |
| --- | --- |

(15)

Dėl argumento, kad atrankos rezultatas nėra statistiškai tinkamas, pažymima, kad pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalyje aiškiai leidžiama vykdyti atranką pagal didžiausią tipišką pardavimo apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, kaip statistiškai tinkamų atrankos rezultatų alternatyvą.

| (16) | Kadangi jokių kitų pastabų dėl atrankos rezultato negauta, laikinojo reglamento 5–14 konstatuojamųjų dalių išvados patvirtinamos. |
| --- | --- |

(16)

Kadangi jokių kitų pastabų dėl atrankos rezultato negauta, laikinojo reglamento 5–14 konstatuojamųjų dalių išvados patvirtinamos.

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

| (17) | Primenama, kad laikinojo reglamento 16 konstatuojamoje dalyje nagrinėjamasis produktas apibrėžtas kaip nagrinėjamųjų šalių kilmės polietileno tereftalatas, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628–5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20. |
| --- | --- |

(17)

Primenama, kad laikinojo reglamento 16 konstatuojamoje dalyje nagrinėjamasis produktas apibrėžtas kaip nagrinėjamųjų šalių kilmės polietileno tereftalatas, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628–5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20.

| (18) | Be to, laikinojo reglamento 18 konstatuojamojoje dalyje nustatyta, kad tyrimas parodė, jog Sąjungos pramonės bendrovių Sąjungoje pagamintas ir parduotas PET ir nagrinėjamųjų šalių vidaus rinkose pagamintas ir parduotas ir į Sąjungą eksportuotas PET buvo panašūs produktai. |
| --- | --- |

(18)

Be to, laikinojo reglamento 18 konstatuojamojoje dalyje nustatyta, kad tyrimas parodė, jog Sąjungos pramonės bendrovių Sąjungoje pagamintas ir parduotas PET ir nagrinėjamųjų šalių vidaus rinkose pagamintas ir parduotas ir į Sąjungą eksportuotas PET buvo panašūs produktai.

| (19) | Kadangi tiriamasis produktas buvo laikomas vienarūšiu produktu, skaičiuojant žalos skirtumą jis nebuvo papildomai išskaidytas į atskiras produkto rūšis. |
| --- | --- |

(19)

Kadangi tiriamasis produktas buvo laikomas vienarūšiu produktu, skaičiuojant žalos skirtumą jis nebuvo papildomai išskaidytas į atskiras produkto rūšis.

| (20) | Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad PET turėtų būti išskaidytas į atskiras produkto rūšis pagal klampos skaičių, nes klampos skaičius yra svarbiausias parametras gaminamos rūšies PET įvairioms galimoms naudojimo paskirtims nustatyti. Nuspręsta šį argumentą laikyti priimtinu, ir žalos skirtumo apskaičiavimo metodika buvo atitinkamai pakeista. |
| --- | --- |

(20)

Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad PET turėtų būti išskaidytas į atskiras produkto rūšis pagal klampos skaičių, nes klampos skaičius yra svarbiausias parametras gaminamos rūšies PET įvairioms galimoms naudojimo paskirtims nustatyti. Nuspręsta šį argumentą laikyti priimtinu, ir žalos skirtumo apskaičiavimo metodika buvo atitinkamai pakeista.

3.   SUBSIDIJAVIMAS

3.1.   Iranas

3.1.1.   Įžanga

| (21) | Irano Vyriausybė ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl toliau nurodytų schemų, dėl kurių laikinuoju reglamentu buvo nustatytos kompensacinės priemonės:






  I) | Su specialiosiomis ekonominėmis zonomis susijusios priemonės. Naftos chemijos pramonės specialioji ekonominė zona; |
| --- | --- | --- |

(21)

Irano Vyriausybė ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl toliau nurodytų schemų, dėl kurių laikinuoju reglamentu buvo nustatytos kompensacinės priemonės:

I)

Su specialiosiomis ekonominėmis zonomis susijusios priemonės. Naftos chemijos pramonės specialioji ekonominė zona;

| II) | Nacionalinės naftos chemijos pramonės bendrovės vykdomas PET eksportuojančio gamintojo finansavimas. |
| --- | --- |

II)

Nacionalinės naftos chemijos pramonės bendrovės vykdomas PET eksportuojančio gamintojo finansavimas.

3.1.2.   Konkrečiai taikomos schemos

I)   Su specialiosiomis ekonominėmis zonomis susijusios priemonės. Naftos chemijos pramonės specialioji ekonominė zona

| (22) | Irano Vyriausybė prieštaravo, kad į laisvosios prekybos zonas be muito importuojamoms žaliavoms ir gamybos priemonėms būtų taikomos kompensacinės priemonės. Laisvosios prekybos zonos ir specialiosios ekonominės zonos pagal apibrėžtį yra neapmuitinamo importo ir eksporto zonos, atitinkančios PPO taisykles. Be to, Irano Vyriausybė ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad gamybos priemonių importas be muito teisiniu požiūriu nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, nes nuo šio muito atleidžiamos ir bendrovės, įsisteigusios kitose Irano teritorijos vietose. |
| --- | --- |

(22)

Irano Vyriausybė prieštaravo, kad į laisvosios prekybos zonas be muito importuojamoms žaliavoms ir gamybos priemonėms būtų taikomos kompensacinės priemonės. Laisvosios prekybos zonos ir specialiosios ekonominės zonos pagal apibrėžtį yra neapmuitinamo importo ir eksporto zonos, atitinkančios PPO taisykles. Be to, Irano Vyriausybė ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad gamybos priemonių importas be muito teisiniu požiūriu nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, nes nuo šio muito atleidžiamos ir bendrovės, įsisteigusios kitose Irano teritorijos vietose.

| (23) | Dėl specialiųjų ekonominių zonų atitikties PPO taisyklėms pažymima, kad pateiktas bendras argumentas negali užginčyti nustatytų faktų, kad nagrinėjamosioms subsidijoms gali būti taikomos kompensacinės priemonės, nes nebuvo pateikta išsamios analizės, kuri leistų atmesti pateiktąją laikinajame reglamente. Dėl gamybos priemonių importo be muito į Iraną, pirminio faktų atskleidimo metu pateikta informacija leidžia manyti, kad šia galimybe gali pasinaudoti tik savo infrastruktūrą atnaujinančios bendrovės, o tai reiškia, kad ši nuostata nėra automatiškai taikoma visoms šalims. Todėl minėti argumentai turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

(23)

Dėl specialiųjų ekonominių zonų atitikties PPO taisyklėms pažymima, kad pateiktas bendras argumentas negali užginčyti nustatytų faktų, kad nagrinėjamosioms subsidijoms gali būti taikomos kompensacinės priemonės, nes nebuvo pateikta išsamios analizės, kuri leistų atmesti pateiktąją laikinajame reglamente. Dėl gamybos priemonių importo be muito į Iraną, pirminio faktų atskleidimo metu pateikta informacija leidžia manyti, kad šia galimybe gali pasinaudoti tik savo infrastruktūrą atnaujinančios bendrovės, o tai reiškia, kad ši nuostata nėra automatiškai taikoma visoms šalims. Todėl minėti argumentai turėjo būti atmesti.

| (24) | Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad Komisija nepaisė nediskriminavimo principo, nors ir kitos valstybės taiko panašias taisykles ir režimus. Bendrovė taip pat teigė, kad iki patikrinimo Komisija jos teisingai neinformavo apie tikrinamojo vizito mastą ir susijusius informacijos reikalavimus. |
| --- | --- |

(24)

Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad Komisija nepaisė nediskriminavimo principo, nors ir kitos valstybės taiko panašias taisykles ir režimus. Bendrovė taip pat teigė, kad iki patikrinimo Komisija jos teisingai neinformavo apie tikrinamojo vizito mastą ir susijusius informacijos reikalavimus.

| (25) | Dėl bendro argumento, esą pažeistas nediskriminavimo principas, primenama, kad Komisija inicijavo šį antisubsidijų tyrimą dėl trijų skunde nurodytų valstybių pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio nuostatas. Todėl Komisijos rekomendacija galėjo būti pagrįsta tik šio tyrimo išvadomis. Dėl tariamai nepakankamos išankstinės informacijos apie tirtinus aspektus, pažymima, kad Komisija bendradarbiaujantį eksportuojantį gamintoją informavo gerokai iš anksto prieš tikrinamąjį vizitą, kad tikrinamojo vizito metu ji rinks informaciją apie eksportuojančio gamintojo ir jo akcininkų ryšį. Todėl šie argumentai turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

(25)

Dėl bendro argumento, esą pažeistas nediskriminavimo principas, primenama, kad Komisija inicijavo šį antisubsidijų tyrimą dėl trijų skunde nurodytų valstybių pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio nuostatas. Todėl Komisijos rekomendacija galėjo būti pagrįsta tik šio tyrimo išvadomis. Dėl tariamai nepakankamos išankstinės informacijos apie tirtinus aspektus, pažymima, kad Komisija bendradarbiaujantį eksportuojantį gamintoją informavo gerokai iš anksto prieš tikrinamąjį vizitą, kad tikrinamojo vizito metu ji rinks informaciją apie eksportuojančio gamintojo ir jo akcininkų ryšį. Todėl šie argumentai turėjo būti atmesti.

| (26) | Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas atkreipė institucijų dėmesį į dvi kanceliarines klaidas, įsivėlusias atliekant skaičiavimus, susijusius su importuojamos vienos iš gamybos procese naudojamų žaliavų atleidimu nuo muito, ir nustatant bendrą nuo muito atleistų gamybos priemonių importo vertę. Šios klaidos ištaisomos. Pataisytos subsidijų normos – 0,14 % be muito importuotoms žaliavoms ir 0,72 % be muito importuotoms gamybos priemonėms. Pataisyta bendra subsidijų norma, taikoma pagal šią schemą, yra 0,86 %. |
| --- | --- |

(26)

Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas atkreipė institucijų dėmesį į dvi kanceliarines klaidas, įsivėlusias atliekant skaičiavimus, susijusius su importuojamos vienos iš gamybos procese naudojamų žaliavų atleidimu nuo muito, ir nustatant bendrą nuo muito atleistų gamybos priemonių importo vertę. Šios klaidos ištaisomos. Pataisytos subsidijų normos – 0,14 % be muito importuotoms žaliavoms ir 0,72 % be muito importuotoms gamybos priemonėms. Pataisyta bendra subsidijų norma, taikoma pagal šią schemą, yra 0,86 %.

| (27) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad nėra kitų susijusių pastabų, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 20–44 konstatuojamosiose dalyse ir pakeistos taip, kaip nurodyta šio reglamento 26 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(27)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad nėra kitų susijusių pastabų, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 20–44 konstatuojamosiose dalyse ir pakeistos taip, kaip nurodyta šio reglamento 26 konstatuojamojoje dalyje.

II)   Nacionalinės naftos chemijos pramonės bendrovės vykdomas PET eksportuojančio gamintojo finansavimas

| (28) | Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo („Shahid Tondguyan Petrochemical Co.“ arba STPC) teigimu, pagrindinis jo akcininkas „National Petrochemical Company“ (NPC) nėra viešoji įstaiga, o Irano Vyriausybė nepavedė ir nenurodė NPC atlikti mokėjimų, skirtų STPC. Be to, buvo nurodyta, kad NPC finansavimo lėšos, skirtos STPC, turi būti laikomos grąžintinomis, taigi jos nėra subsidija. |
| --- | --- |

(28)

Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo („Shahid Tondguyan Petrochemical Co.“ arba STPC) teigimu, pagrindinis jo akcininkas „National Petrochemical Company“ (NPC) nėra viešoji įstaiga, o Irano Vyriausybė nepavedė ir nenurodė NPC atlikti mokėjimų, skirtų STPC. Be to, buvo nurodyta, kad NPC finansavimo lėšos, skirtos STPC, turi būti laikomos grąžintinomis, taigi jos nėra subsidija.

| (29) | Siekiant išnagrinėti šiuos argumentus, reikėtų prisiminti, kad norint įvertinti, ar subjektas turėtų būti laikomas viešąja įstaiga antisubsidijų tyrimų sumetimais, svarbūs yra šie veiksniai: 1) priklausymas valstybei; 2) Vyriausybės atstovų dalyvavimas subjekto direktorių valdyboje; 3) kokiu mastu Vyriausybė kontroliuoja subjekto veiklą ir kokiu mastu subjektas vykdo Vyriausybės politiką ar siekia jos interesų; ir 4) ar subjektas yra įsteigtas statuto pagrindu. Visi šie reikalavimai buvo išanalizuoti, kaip nurodyta laikinojo reglamento 52 konstatuojamojoje dalyje. NPC kaip valstybinei įstaigai nereikia patikos ar delegavimo – šios sąvokos skirtos privatiems subjektams. Iš tiesų, tyrime nustatyta, kad NPC vaidmuo – plėtoti ir valdyti šalies naftos chemijos sektorių ir kad Irano Vyriausybė šiai bendrovei paskyrė papildomą užduotį – atliekant valstybinės administracijos institucijos funkciją valdyti Naftos chemijos specialiąją ekonominę zoną. Todėl turi būti atmesti bet kokie argumentai, ginčijantys NPC kaip valstybinės įstaigos vaidmenį. |
| --- | --- |

(29)

Siekiant išnagrinėti šiuos argumentus, reikėtų prisiminti, kad norint įvertinti, ar subjektas turėtų būti laikomas viešąja įstaiga antisubsidijų tyrimų sumetimais, svarbūs yra šie veiksniai: 1) priklausymas valstybei; 2) Vyriausybės atstovų dalyvavimas subjekto direktorių valdyboje; 3) kokiu mastu Vyriausybė kontroliuoja subjekto veiklą ir kokiu mastu subjektas vykdo Vyriausybės politiką ar siekia jos interesų; ir 4) ar subjektas yra įsteigtas statuto pagrindu. Visi šie reikalavimai buvo išanalizuoti, kaip nurodyta laikinojo reglamento 52 konstatuojamojoje dalyje. NPC kaip valstybinei įstaigai nereikia patikos ar delegavimo – šios sąvokos skirtos privatiems subjektams. Iš tiesų, tyrime nustatyta, kad NPC vaidmuo – plėtoti ir valdyti šalies naftos chemijos sektorių ir kad Irano Vyriausybė šiai bendrovei paskyrė papildomą užduotį – atliekant valstybinės administracijos institucijos funkciją valdyti Naftos chemijos specialiąją ekonominę zoną. Todėl turi būti atmesti bet kokie argumentai, ginčijantys NPC kaip valstybinės įstaigos vaidmenį.

| (30) | Dėl argumento, kad STPC skirtos finansavimo lėšos yra grąžintinos, derėtų pažymėti, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog šių finansavimo lėšų grąžinimas tėra hipotetinis argumentas, nes nei vienu tyrimo etapu nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad tokios lėšos buvo grąžintos. O kaip paaiškinta laikinojo reglamento 51 konstatuojamojoje dalyje, būtent tai, kad negrąžintinos lėšos buvo kaupiamos bent jau nuo 2004 m., patvirtina, kad tai yra pasikartojanti subsidija, skirta vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio Irano gamintojo veiklai palaikyti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, minėtas argumentas turi būti atmestas. |
| --- | --- |

(30)

Dėl argumento, kad STPC skirtos finansavimo lėšos yra grąžintinos, derėtų pažymėti, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog šių finansavimo lėšų grąžinimas tėra hipotetinis argumentas, nes nei vienu tyrimo etapu nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad tokios lėšos buvo grąžintos. O kaip paaiškinta laikinojo reglamento 51 konstatuojamojoje dalyje, būtent tai, kad negrąžintinos lėšos buvo kaupiamos bent jau nuo 2004 m., patvirtina, kad tai yra pasikartojanti subsidija, skirta vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio Irano gamintojo veiklai palaikyti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, minėtas argumentas turi būti atmestas.

| (31) | Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad buvo nustatyta per didelė subsidijos suma. Dėl to teigta, kad kontroliuojančios bendrovės (šiuo atveju NPC) palūkanų nepriskaičiavimas jos patronuojamajai bendrovei (šiuo atveju STPC) Irane yra visiškai įprasta verslo praktika. Taip pat teigta, kad apskaičiuojant subsidijos normą NPC suteiktų bendrų finansavimo lėšų ir STPC bendrosios apyvartos sumos buvo neteisingos, nes buvo naudojama pernelyg maža apyvartos suma ir reikėjo naudoti kitą sumą, o suteiktų bendrų finansavimo lėšų suma buvo nustatyta per didelė, nes tam tikros sumos neturėjo būti įtrauktos į STPC skirtas lėšas, kurias suteikė NPC. |
| --- | --- |

(31)

Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad buvo nustatyta per didelė subsidijos suma. Dėl to teigta, kad kontroliuojančios bendrovės (šiuo atveju NPC) palūkanų nepriskaičiavimas jos patronuojamajai bendrovei (šiuo atveju STPC) Irane yra visiškai įprasta verslo praktika. Taip pat teigta, kad apskaičiuojant subsidijos normą NPC suteiktų bendrų finansavimo lėšų ir STPC bendrosios apyvartos sumos buvo neteisingos, nes buvo naudojama pernelyg maža apyvartos suma ir reikėjo naudoti kitą sumą, o suteiktų bendrų finansavimo lėšų suma buvo nustatyta per didelė, nes tam tikros sumos neturėjo būti įtrauktos į STPC skirtas lėšas, kurias suteikė NPC.

| (32) | Minėti argumentai turėjo būti atmesti. Dėl ankstesnio argumento dėl palūkanų normos apskaičiavimo pažymima, kad turimi įrodymai nepatvirtina bendrovės argumento, kad pagal įprastą Irane verslo praktiką vykdydama finansavimo sandorius kontroliuojanti bendrovė nepriskaičiuoja palūkanų savo patronuojamajai bendrovei. Be to, bet kokia tokio pobūdžio praktika aiškiai prieštarauja įprastinei ekonominei privačių investuotojų praktikai. |
| --- | --- |

(32)

Minėti argumentai turėjo būti atmesti. Dėl ankstesnio argumento dėl palūkanų normos apskaičiavimo pažymima, kad turimi įrodymai nepatvirtina bendrovės argumento, kad pagal įprastą Irane verslo praktiką vykdydama finansavimo sandorius kontroliuojanti bendrovė nepriskaičiuoja palūkanų savo patronuojamajai bendrovei. Be to, bet kokia tokio pobūdžio praktika aiškiai prieštarauja įprastinei ekonominei privačių investuotojų praktikai.

| (33) | Dėl pastarojo argumento derėtų pažymėti, kad subsidijos suma apskaičiuota naudojant finansavimo ir apyvartos sumas, kurias pateikė bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas ir kurios buvo patikrintos tikrinamojo vizito metu. |
| --- | --- |

(33)

Dėl pastarojo argumento derėtų pažymėti, kad subsidijos suma apskaičiuota naudojant finansavimo ir apyvartos sumas, kurias pateikė bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas ir kurios buvo patikrintos tikrinamojo vizito metu.

| (34) | Dėl tariamai naujos bendros apyvartos primenama, kad suma, nurodyta pateikiant pastabas dėl laikinojo reglamento, nepagrįsta jokiais patikrinamais įrodymais ir neatitinka sumų, kurias bendrovė nurodė prieš tikrinamąjį vizitą ir jo metu. |
| --- | --- |

(34)

Dėl tariamai naujos bendros apyvartos primenama, kad suma, nurodyta pateikiant pastabas dėl laikinojo reglamento, nepagrįsta jokiais patikrinamais įrodymais ir neatitinka sumų, kurias bendrovė nurodė prieš tikrinamąjį vizitą ir jo metu.

| (35) | Dėl bendros finansavimo sumos bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad tam tikros sumos neturėtų būti laikomos NPC finansavimo lėšų, skirtų STPC, dalimi. Nepaisant to, pateikta informacija negalėjo patvirtinti šio argumento, nes nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad minėtos sumos nebuvo susijusios su NPC finansavimo lėšomis, skirtomis STPC. Iš tiesų iš pateikto paaiškinimo dalies paaiškėjo, kad NPC veikė kaip viešoji įstaiga – prisiėmė įsipareigojimus finansuoti bendradarbiaujantį eksportuojantį gamintoją nepriskaičiuodama palūkanų, kurias kita viešoji įstaiga būtų turėjusi sumokėti. Todėl neleistina jokia bendros finansavimo sumos atskaita, nes nebuvo pateikta jokių patikrinamų įrodymų. |
| --- | --- |

(35)

Dėl bendros finansavimo sumos bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad tam tikros sumos neturėtų būti laikomos NPC finansavimo lėšų, skirtų STPC, dalimi. Nepaisant to, pateikta informacija negalėjo patvirtinti šio argumento, nes nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad minėtos sumos nebuvo susijusios su NPC finansavimo lėšomis, skirtomis STPC. Iš tiesų iš pateikto paaiškinimo dalies paaiškėjo, kad NPC veikė kaip viešoji įstaiga – prisiėmė įsipareigojimus finansuoti bendradarbiaujantį eksportuojantį gamintoją nepriskaičiuodama palūkanų, kurias kita viešoji įstaiga būtų turėjusi sumokėti. Todėl neleistina jokia bendros finansavimo sumos atskaita, nes nebuvo pateikta jokių patikrinamų įrodymų.

| (36) | Irano Vyriausybė teigė, kad pagal PPO sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių (toliau – Subsidijų sutartis) 14 straipsnį „Vyriausybės įnašai į bendrovės nuosavą kapitalą... [ir] Vyriausybės paskolos nėra laikomi teikiančiais naudos...“, todėl NPC finansavimas, skirtas SPTC, neturėtų būti laikomas subsidija. Šis argumentas turi būti atmestas, nes tame pačiame 14 straipsnyje daroma išvada, kad „tai, kad Vyriausybė suteikia nuosavo kapitalo, nėra laikoma naudos suteikimu, nebent toks sprendimas investuoti gali būti laikomas neatitinkančiu įprastinės privačių investuotojų investavimo praktikos tos narės teritorijoje.“ Tokia praktika tikrai neatitinka įprastos privačių investuotojų investavimo praktikos, nes neįsivaizduojama, kad kokia nors komercinė organizacija kurioje nors PPO narėje tebeteiktų tokias negrąžintinas finansavimo lėšas. Bet kokiu atveju reikėtų pažymėti, kad Iranas nėra PPO narys. |
| --- | --- |

(36)

Irano Vyriausybė teigė, kad pagal PPO sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių (toliau – Subsidijų sutartis) 14 straipsnį „Vyriausybės įnašai į bendrovės nuosavą kapitalą... [ir] Vyriausybės paskolos nėra laikomi teikiančiais naudos...“, todėl NPC finansavimas, skirtas SPTC, neturėtų būti laikomas subsidija. Šis argumentas turi būti atmestas, nes tame pačiame 14 straipsnyje daroma išvada, kad „tai, kad Vyriausybė suteikia nuosavo kapitalo, nėra laikoma naudos suteikimu, nebent toks sprendimas investuoti gali būti laikomas neatitinkančiu įprastinės privačių investuotojų investavimo praktikos tos narės teritorijoje.“ Tokia praktika tikrai neatitinka įprastos privačių investuotojų investavimo praktikos, nes neįsivaizduojama, kad kokia nors komercinė organizacija kurioje nors PPO narėje tebeteiktų tokias negrąžintinas finansavimo lėšas. Bet kokiu atveju reikėtų pažymėti, kad Iranas nėra PPO narys.

| (37) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad nėra kitų susijusių pastabų, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 45–57 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(37)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad nėra kitų susijusių pastabų, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 45–57 konstatuojamosiose dalyse.

3.1.3.   Kompensuotinų subsidijų suma

| (38) | Atsižvelgiant į 21–37 konstatuojamąsias dalis ir vadovaujantis pagrindinio reglamento nuostatomis galutinė kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Irano gamintojui yra 51,88 %. |
| --- | --- |

(38)

Atsižvelgiant į 21–37 konstatuojamąsias dalis ir vadovaujantis pagrindinio reglamento nuostatomis galutinė kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Irano gamintojui yra 51,88 %.

3.2.   Pakistanas

3.2.1.   Įžanga

| (39) | Pakistano Vyriausybė ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl toliau nurodytų schemų, dėl kurių laikinuoju reglamentu buvo nustatytos kompensacinės priemonės:






  I) | Įsipareigojimo perdirbti schema; |
| --- | --- | --- |

(39)

Pakistano Vyriausybė ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl toliau nurodytų schemų, dėl kurių laikinuoju reglamentu buvo nustatytos kompensacinės priemonės:

I)

Įsipareigojimo perdirbti schema;

| II) | Įrangos ir įrenginių importas pagal įsipareigojimą perdirbti; |
| --- | --- |

II)

Įrangos ir įrenginių importas pagal įsipareigojimą perdirbti;

| III) | Tarifų apsauga perkant PTA vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

III)

Tarifų apsauga perkant PTA vidaus rinkoje;

| IV) | Galutinio mokesčio režimas; |
| --- | --- |

IV)

Galutinio mokesčio režimas;

| V) | Ilgalaikio eksporto finansavimo taikant fiksuotas palūkanų normas schema (LTF–EOP); |
| --- | --- |

V)

Ilgalaikio eksporto finansavimo taikant fiksuotas palūkanų normas schema (LTF–EOP);

| VI) | Pakistano valstybinio banko eksporto finansavimo schema; |
| --- | --- |

VI)

Pakistano valstybinio banko eksporto finansavimo schema;

| VII) | Finansavimas pagal Pakistano valstybinio banko F.E. aplinkraštį Nr. 25. |
| --- | --- |

VII)

Finansavimas pagal Pakistano valstybinio banko F.E. aplinkraštį Nr. 25.

| (40) | Pakistano Vyriausybė pateikė preliminarią pastabą, kad Komisija nesuprato ar nepastebėjo jos ankstesnių pastabų apie subsidijų schemas. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė preliminarią pastabą, kad ankstesnė Pakistano Vyriausybės pateikta informacija – tai pagrįsta teisinė analizė, parodanti, kad schemos neturėtų būti laikomos „draudžiamomis“ subsidijomis. Ši šalis taip pat teigė, kad Komisija laikinajame reglamente savo išvadas grindė ne vien tik neteisingu faktinių elementų įvertinimu, bet ir neteisinga teisine analize. Taip pat teigta, kad teisinga teisinė analizė – tai Pakistano Vyriausybės pateikta analizė. |
| --- | --- |

(40)

Pakistano Vyriausybė pateikė preliminarią pastabą, kad Komisija nesuprato ar nepastebėjo jos ankstesnių pastabų apie subsidijų schemas. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė preliminarią pastabą, kad ankstesnė Pakistano Vyriausybės pateikta informacija – tai pagrįsta teisinė analizė, parodanti, kad schemos neturėtų būti laikomos „draudžiamomis“ subsidijomis. Ši šalis taip pat teigė, kad Komisija laikinajame reglamente savo išvadas grindė ne vien tik neteisingu faktinių elementų įvertinimu, bet ir neteisinga teisine analize. Taip pat teigta, kad teisinga teisinė analizė – tai Pakistano Vyriausybės pateikta analizė.

| (41) | Dėl prieš priimant laikinąjį reglamentą pateiktų pastabų pažymima, kad tyrimo metu Komisija į jas visiškai atsižvelgė, nes jos kartu su susijusiais šalių klausimyno atsakymais ir vėliau pateiktais duomenimis priskiriami informacijai, kuria remiantis buvo priimtas laikinas sprendimas. |
| --- | --- |

(41)

Dėl prieš priimant laikinąjį reglamentą pateiktų pastabų pažymima, kad tyrimo metu Komisija į jas visiškai atsižvelgė, nes jos kartu su susijusiais šalių klausimyno atsakymais ir vėliau pateiktais duomenimis priskiriami informacijai, kuria remiantis buvo priimtas laikinas sprendimas.

| (42) | Be to, pažymima, kad Komisija teisingai išvardijo susijusių schemų teisines nuostatas ir praktines jų įgyvendinimo priemones. Nebuvo pateikta įrodymų, kad nurodytos teisinės nuostatos buvo neteisingos. O Komisijos teisinė analizė buvo pagrįsta atitinkamomis pagrindinio reglamento nuostatomis ir standartine teisine analize, kurią ES nuo seno naudoja antisubsidijų tyrimų metu analizuodama, pvz., sąlyginio apmokestinimo schemas, eksporto kredito schemas ir pajamų mokesčio schemas (4). Tai, kad šalis nesutinka su pateikta teisine analize, nereiškia, kad ši analizė yra neteisinga, ypač kai nepateikiama šį argumentą pagrindžiančių įrodymų. Tai dar akivaizdžiau parodo tai, kad Pakistano Vyriausybės pateiktose pastabose dėl laikinojo reglamento išreikštas pageidavimas kuo labiau pakeisti įvairias schemas. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, 40 konstatuojamojoje dalyje nurodyti argumentai turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

(42)

Be to, pažymima, kad Komisija teisingai išvardijo susijusių schemų teisines nuostatas ir praktines jų įgyvendinimo priemones. Nebuvo pateikta įrodymų, kad nurodytos teisinės nuostatos buvo neteisingos. O Komisijos teisinė analizė buvo pagrįsta atitinkamomis pagrindinio reglamento nuostatomis ir standartine teisine analize, kurią ES nuo seno naudoja antisubsidijų tyrimų metu analizuodama, pvz., sąlyginio apmokestinimo schemas, eksporto kredito schemas ir pajamų mokesčio schemas (4). Tai, kad šalis nesutinka su pateikta teisine analize, nereiškia, kad ši analizė yra neteisinga, ypač kai nepateikiama šį argumentą pagrindžiančių įrodymų. Tai dar akivaizdžiau parodo tai, kad Pakistano Vyriausybės pateiktose pastabose dėl laikinojo reglamento išreikštas pageidavimas kuo labiau pakeisti įvairias schemas. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, 40 konstatuojamojoje dalyje nurodyti argumentai turėjo būti atmesti.

3.2.2.   Konkrečiai taikomos schemos

I)   Įsipareigojimo perdirbti schema

| (43) | Pakistano Vyriausybė ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pakartojo savo nuomonę, kad įsipareigojimo perdirbti schema tinkamai administruojama, nes taikoma veiksminga įgyvendinimo ir stebėsenos sistema, kuri registruoja suvartojimą ir (arba) atskaitą ir kontroliuoja neapmokestinamas žaliavas ir faktinį bendrovės suvartojimą pagal užregistruotas bendros produkcijos vertes. Taip pat nurodyta, kad išeigos norma pagrįsta faktiniu susijusios bendrovės suvartojimu naudojantis schemos teikiama nauda ir kad užregistruotas sąnaudų vertes reikia patikrinti. Pagal šiuos argumentus, išeigos norma buvo nustatyta pagal patvirtintą palyginimo sistemą, kuri buvo nuolat atnaujinama remiantis faktiniu bendrovės suvartojimu. Po bet kokių normos pokyčių, ankstesnio laikotarpio perviršis buvo perkeltas atgal, kad būtų atnaujintas atsargų registras – taip nustatytos faktinės atsargos, ir būtent remdamasi tokiomis faktinėmis atsargomis bendrovė, gaunanti iš schemos naudos, privalo pagrįsti gatavų produktų eksportą. Be to, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė du raštus ir juose muitinei nurodė medžiagas, kurios buvo sutaupytos pagal įsipareigojimo perdirbti schemą; tai rodo, kad bendrovei buvo leista panaudoti likusias perteklines žaliavas eksporto prekėms gaminti ateityje. |
| --- | --- |

(43)

Pakistano Vyriausybė ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pakartojo savo nuomonę, kad įsipareigojimo perdirbti schema tinkamai administruojama, nes taikoma veiksminga įgyvendinimo ir stebėsenos sistema, kuri registruoja suvartojimą ir (arba) atskaitą ir kontroliuoja neapmokestinamas žaliavas ir faktinį bendrovės suvartojimą pagal užregistruotas bendros produkcijos vertes. Taip pat nurodyta, kad išeigos norma pagrįsta faktiniu susijusios bendrovės suvartojimu naudojantis schemos teikiama nauda ir kad užregistruotas sąnaudų vertes reikia patikrinti. Pagal šiuos argumentus, išeigos norma buvo nustatyta pagal patvirtintą palyginimo sistemą, kuri buvo nuolat atnaujinama remiantis faktiniu bendrovės suvartojimu. Po bet kokių normos pokyčių, ankstesnio laikotarpio perviršis buvo perkeltas atgal, kad būtų atnaujintas atsargų registras – taip nustatytos faktinės atsargos, ir būtent remdamasi tokiomis faktinėmis atsargomis bendrovė, gaunanti iš schemos naudos, privalo pagrįsti gatavų produktų eksportą. Be to, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė du raštus ir juose muitinei nurodė medžiagas, kurios buvo sutaupytos pagal įsipareigojimo perdirbti schemą; tai rodo, kad bendrovei buvo leista panaudoti likusias perteklines žaliavas eksporto prekėms gaminti ateityje.

| (44) | Atsižvelgiant į šią schemą, kaip nurodyta laikinojo reglamento 70 konstatuojamojoje dalyje, atitinkama gautų, perdirbtų ir eksportuotų žaliavų apskaita nebuvo vykdoma remiantis faktiniu suvartojimu. Buvo registruojamas tik teorinis suvartojimas, vadovaujantis tyrimo sertifikatu pagal visų žaliavų išeigos normas 1 000 kg produkto pagaminti. Šias išeigos normas nustato institucijos ir periodiškai peržiūri remdamosi iš bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo gauta informacija, bet nėra aiškių taisyklių ir jokių duomenų apie tai, kaip tokios peržiūros atliekamos. Be to, atlikus tyrimo sertifikato peržiūrą, atskleidusią, kad susidarė perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma, institucijos nesiėmė tolesnių veiksmų, kad būtų patikrintas ankstesnis faktinis bendras suvartojimas ir pareikalauti ankstesniais metais atliktų mokėjimų. Kitaip tariant, nebuvo vykdyta perviršinės atsisakytų išieškoti nesurinktų muitų sumos kontrolė. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad perteklinės žaliavos, įtrauktos į ankstesnio laikotarpio apskaitą, buvo perkeltos atgal, kad būtų atnaujintas atsargų registras – taip nustatytos faktinės atsargos. Reikia pažymėti, kad tokia praktika grindžiama tuo, kad būtent eksportuojantis gamintojas savo iniciatyva nurodo atitinkamai institucijai per ankstesnį laikotarpį susikaupusią perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą. Stebėtina, kad ši praktika jokia forma nebuvo numatyta teisinėse nuostatose, reguliuojančiose šią schemą. Tai, kas išdėstyta pirmiau, leidžia patvirtinti, kad nėra veiksmingos įgyvendinimo ir stebėsenos sistemos, skirtos šiai schemai. Tokiomis aplinkybėmis visi susiję argumentai turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

(44)

Atsižvelgiant į šią schemą, kaip nurodyta laikinojo reglamento 70 konstatuojamojoje dalyje, atitinkama gautų, perdirbtų ir eksportuotų žaliavų apskaita nebuvo vykdoma remiantis faktiniu suvartojimu. Buvo registruojamas tik teorinis suvartojimas, vadovaujantis tyrimo sertifikatu pagal visų žaliavų išeigos normas 1 000 kg produkto pagaminti. Šias išeigos normas nustato institucijos ir periodiškai peržiūri remdamosi iš bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo gauta informacija, bet nėra aiškių taisyklių ir jokių duomenų apie tai, kaip tokios peržiūros atliekamos. Be to, atlikus tyrimo sertifikato peržiūrą, atskleidusią, kad susidarė perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma, institucijos nesiėmė tolesnių veiksmų, kad būtų patikrintas ankstesnis faktinis bendras suvartojimas ir pareikalauti ankstesniais metais atliktų mokėjimų. Kitaip tariant, nebuvo vykdyta perviršinės atsisakytų išieškoti nesurinktų muitų sumos kontrolė. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad perteklinės žaliavos, įtrauktos į ankstesnio laikotarpio apskaitą, buvo perkeltos atgal, kad būtų atnaujintas atsargų registras – taip nustatytos faktinės atsargos. Reikia pažymėti, kad tokia praktika grindžiama tuo, kad būtent eksportuojantis gamintojas savo iniciatyva nurodo atitinkamai institucijai per ankstesnį laikotarpį susikaupusią perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą. Stebėtina, kad ši praktika jokia forma nebuvo numatyta teisinėse nuostatose, reguliuojančiose šią schemą. Tai, kas išdėstyta pirmiau, leidžia patvirtinti, kad nėra veiksmingos įgyvendinimo ir stebėsenos sistemos, skirtos šiai schemai. Tokiomis aplinkybėmis visi susiję argumentai turėjo būti atmesti.

| (45) | Abi šalys taip pat teigė, kad tiriamuoju laikotarpiu pagal normalų importo režimą buvo taikomas nulinis muitas ir nebuvo atsisakyta Vyriausybės pajamų iš PTA importo pagal įsipareigojimo perdirbti schemą. |
| --- | --- |

(45)

Abi šalys taip pat teigė, kad tiriamuoju laikotarpiu pagal normalų importo režimą buvo taikomas nulinis muitas ir nebuvo atsisakyta Vyriausybės pajamų iš PTA importo pagal įsipareigojimo perdirbti schemą.

| (46) | Šis argumentas turėjo būti atmestas. Iš šalių pateiktos informacijos paaiškėjo, kad normalus PTA importo muitas yra 7,5 %. Taikant išlygą ir esant tam tikroms sąlygoms šalims gali būti taikoma nulinė muito norma. Tai, kad Pakistano Vyriausybė nustatė įsipareigojimo perdirbti schemą ar tarifų apsaugos perkant PTA schemą jokiu būdu nereiškia, kad visam PTA importui nustatyta nulinė muito norma. Iš tiesų minėtų schemų taikymas patvirtina, kad yra negautų valstybės pajamų ir dėl šios priežasties buvo įdiegtos specialios išlygų schemos su specialiomis taisyklėmis ir nuostatomis dėl reikalavimus atitinkančių naudotojų. |
| --- | --- |

(46)

Šis argumentas turėjo būti atmestas. Iš šalių pateiktos informacijos paaiškėjo, kad normalus PTA importo muitas yra 7,5 %. Taikant išlygą ir esant tam tikroms sąlygoms šalims gali būti taikoma nulinė muito norma. Tai, kad Pakistano Vyriausybė nustatė įsipareigojimo perdirbti schemą ar tarifų apsaugos perkant PTA schemą jokiu būdu nereiškia, kad visam PTA importui nustatyta nulinė muito norma. Iš tiesų minėtų schemų taikymas patvirtina, kad yra negautų valstybės pajamų ir dėl šios priežasties buvo įdiegtos specialios išlygų schemos su specialiomis taisyklėmis ir nuostatomis dėl reikalavimus atitinkančių naudotojų.

| (47) | Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad 2001 m. Pakistano muitinės taisyklių XV skyriaus 349 straipsnis nebuvo pažeistas. Dėl to nurodyta, kad įsipareigojimo perdirbti schema taikoma visai bendrovės gamyklai ir todėl sandėlio patalpos atitiko susijusias taisykles, pagal kurias reikalaujama, kad būtų atskira patalpa su atskiru įėjimu ar išėjimu iš viešos erdvės ir be jokio kito įėjimo ar išėjimo, kurioje aiškiai nurodyta gamybos vieta ir atskiros gatavų prekių, brokuotų prekių ir atliekų sandėliavimo patalpos. |
| --- | --- |

(47)

Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad 2001 m. Pakistano muitinės taisyklių XV skyriaus 349 straipsnis nebuvo pažeistas. Dėl to nurodyta, kad įsipareigojimo perdirbti schema taikoma visai bendrovės gamyklai ir todėl sandėlio patalpos atitiko susijusias taisykles, pagal kurias reikalaujama, kad būtų atskira patalpa su atskiru įėjimu ar išėjimu iš viešos erdvės ir be jokio kito įėjimo ar išėjimo, kurioje aiškiai nurodyta gamybos vieta ir atskiros gatavų prekių, brokuotų prekių ir atliekų sandėliavimo patalpos.

| (48) | Dėl nurodytų pastabų reikia pakartoti, kad tikrinamasis vizitas parodė, kad tik be muito importuojamos žaliavos buvo atskirtos nuo vidaus rinkoje įsigytų žaliavų. Sandėlio patalpos, t. y. įsipareigojime nurodytos sandėlio patalpos ir gamybos patalpos, nebuvo atskiroje patalpoje su atskiru įėjimu ar išėjimu iš viešos erdvės ir be jokio kito įėjimo ar išėjimo, kaip nustatyta minėtame 349 straipsnyje. Be to, šalies argumentas, kad visa gamykla atitinka įsipareigojimą perdirbti, nepagrįstas jokiais patikrinamais įrodymais (pvz., aiškiu leidimu, susijusiu su pagal įsipareigojimą perdirbti nustatytu patalpų dydžiu), tik 349 straipsnio formuluotės analize. Todėl šie argumentai buvo atmesti. |
| --- | --- |

(48)

Dėl nurodytų pastabų reikia pakartoti, kad tikrinamasis vizitas parodė, kad tik be muito importuojamos žaliavos buvo atskirtos nuo vidaus rinkoje įsigytų žaliavų. Sandėlio patalpos, t. y. įsipareigojime nurodytos sandėlio patalpos ir gamybos patalpos, nebuvo atskiroje patalpoje su atskiru įėjimu ar išėjimu iš viešos erdvės ir be jokio kito įėjimo ar išėjimo, kaip nustatyta minėtame 349 straipsnyje. Be to, šalies argumentas, kad visa gamykla atitinka įsipareigojimą perdirbti, nepagrįstas jokiais patikrinamais įrodymais (pvz., aiškiu leidimu, susijusiu su pagal įsipareigojimą perdirbti nustatytu patalpų dydžiu), tik 349 straipsnio formuluotės analize. Todėl šie argumentai buvo atmesti.

| (49) | Pakistano Vyriausybė nurodė naujausius administracinius pokyčius, susijusius su šia schema. Ji įtraukė į teisės aktus tikslesnę įsipareigojimo perdirbti apibrėžtį ir ėmėsi veiksmų, kad sustiprintų atitinkamos institucijos vykdomą schemos kontrolę. |
| --- | --- |

(49)

Pakistano Vyriausybė nurodė naujausius administracinius pokyčius, susijusius su šia schema. Ji įtraukė į teisės aktus tikslesnę įsipareigojimo perdirbti apibrėžtį ir ėmėsi veiksmų, kad sustiprintų atitinkamos institucijos vykdomą schemos kontrolę.

| (50) | Dėl institucijos vykdomos įsipareigojimo perdirbti schemos kontrolės – padarytais pakeitimais nebuvo pašalinti esminiai sistemos trūkumai, nustatyti šiame tyrime, t. y. kad i) neregistruojama informacija apie faktinį importuotų žaliavų suvartojimą ir ii) nėra tikrinimo sistemos, grindžiamos faktiniais rezultatais, o ne istoriškai susiklosčiusiais standartais. Be to, kadangi kiekvieno šios schemos pakeitimo įgyvendinimą būtina tinkamai patikrinti (taip pat nustatyta ir problemų dėl schemos administravimo), reikėtų tam tikro laikotarpio prieš priimant bet kokį galutinį sprendimą dėl schemos pakeitimų ir dėl to, kaip institucijos įgyvendino pakeitimus ir užtikrino, kad tikrinimo sistema būtų tinkamai administruojama. |
| --- | --- |

(50)

Dėl institucijos vykdomos įsipareigojimo perdirbti schemos kontrolės – padarytais pakeitimais nebuvo pašalinti esminiai sistemos trūkumai, nustatyti šiame tyrime, t. y. kad i) neregistruojama informacija apie faktinį importuotų žaliavų suvartojimą ir ii) nėra tikrinimo sistemos, grindžiamos faktiniais rezultatais, o ne istoriškai susiklosčiusiais standartais. Be to, kadangi kiekvieno šios schemos pakeitimo įgyvendinimą būtina tinkamai patikrinti (taip pat nustatyta ir problemų dėl schemos administravimo), reikėtų tam tikro laikotarpio prieš priimant bet kokį galutinį sprendimą dėl schemos pakeitimų ir dėl to, kaip institucijos įgyvendino pakeitimus ir užtikrino, kad tikrinimo sistema būtų tinkamai administruojama.

| (51) | Pakistano Vyriausybė išreiškė pageidavimą Komisijos atžvilgiu prisiimti įsipareigojimą dėl konkretaus įsipareigojimui perdirbti taikomų taisyklių įgyvendinimo. Pasiūlyta, kad bus įsipareigota pateikti įrodymus, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas laikosi naujų taisyklių (pvz., patalpų pakeitimai, išeigos normos peržiūrėjimas, atsisakymas išieškoti muitus), reguliariai teikti informaciją ir leisti Komisijai vykdyti tikrinimo vizitus. |
| --- | --- |

(51)

Pakistano Vyriausybė išreiškė pageidavimą Komisijos atžvilgiu prisiimti įsipareigojimą dėl konkretaus įsipareigojimui perdirbti taikomų taisyklių įgyvendinimo. Pasiūlyta, kad bus įsipareigota pateikti įrodymus, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas laikosi naujų taisyklių (pvz., patalpų pakeitimai, išeigos normos peržiūrėjimas, atsisakymas išieškoti muitus), reguliariai teikti informaciją ir leisti Komisijai vykdyti tikrinimo vizitus.

| (52) | Dėl to, kas išdėstyta, pažymima, kad šiuo įsipareigojimo pasiūlymu Pakistano Vyriausybė netiesiogiai patvirtina visus laikinajame reglamente nurodytus schemos trūkumus. Be to, kaip nurodyta 50 konstatuojamojoje dalyje, neįmanoma priimti įsipareigojimo dėl schemos administravimo remiantis įrodymais, kurie bus gauti tik ateityje. Galiausiai toks įsipareigojimas nėra praktiškas, nes norint realiai vykdyti reikiamą stebėseną reikėtų reguliariai pakartotinai atlikti didelę tyrimo dalį. Todėl reikėtų pabrėžti, kad Pakistano Vyriausybė ir (arba) bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas gali paprašyti, kad būtų atlikta tarpinė priemonių peržiūra, jeigu būtų įvykdytos susijusios pagrindinio reglamento 19 straipsnio nuostatos. |
| --- | --- |

(52)

Dėl to, kas išdėstyta, pažymima, kad šiuo įsipareigojimo pasiūlymu Pakistano Vyriausybė netiesiogiai patvirtina visus laikinajame reglamente nurodytus schemos trūkumus. Be to, kaip nurodyta 50 konstatuojamojoje dalyje, neįmanoma priimti įsipareigojimo dėl schemos administravimo remiantis įrodymais, kurie bus gauti tik ateityje. Galiausiai toks įsipareigojimas nėra praktiškas, nes norint realiai vykdyti reikiamą stebėseną reikėtų reguliariai pakartotinai atlikti didelę tyrimo dalį. Todėl reikėtų pabrėžti, kad Pakistano Vyriausybė ir (arba) bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas gali paprašyti, kad būtų atlikta tarpinė priemonių peržiūra, jeigu būtų įvykdytos susijusios pagrindinio reglamento 19 straipsnio nuostatos.

| (53) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad nėra kitų susijusių pastabų, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 60–80 konstatuojamosiose dalyse ir pakeistos taip, kaip nurodyta 44–52 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(53)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad nėra kitų susijusių pastabų, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 60–80 konstatuojamosiose dalyse ir pakeistos taip, kaip nurodyta 44–52 konstatuojamosiose dalyse.

II)   Įrangos ir įrenginių importas pagal įsipareigojimą perdirbti

| (54) | Dėl šios schemos abi šalys teigė, kad subsidijų skirtumui apskaičiuoti naudojama palūkanų norma turi būti ta palūkanų norma, kuri nustatoma susijusiam eksportuotojui tiriamuoju laikotarpiu. Be to, kadangi, šalių teigimu, įranga ir įrenginiai buvo naudojami gaminti PET, skirtam eksportui ir pardavimui vidaus rinkoje, subsidijų skirtumas turėtų būti nustatytas pagal bendrą eksportuojančio gamintojo apyvartą. |
| --- | --- |

(54)

Dėl šios schemos abi šalys teigė, kad subsidijų skirtumui apskaičiuoti naudojama palūkanų norma turi būti ta palūkanų norma, kuri nustatoma susijusiam eksportuotojui tiriamuoju laikotarpiu. Be to, kadangi, šalių teigimu, įranga ir įrenginiai buvo naudojami gaminti PET, skirtam eksportui ir pardavimui vidaus rinkoje, subsidijų skirtumas turėtų būti nustatytas pagal bendrą eksportuojančio gamintojo apyvartą.

| (55) | Atsakant į išdėstytus argumentus, reikėtų pažymėti, kad skaičiuojant naudota palūkanų norma – tai komercinė palūkanų norma, taikyta Pakistane tiriamuoju laikotarpiu, paimta iš Pakistano valstybinio banko (State Bank of Pakistan) svetainės. Tai normali rinkos kredito norma. Dėl vardiklio apskaičiuojant subsidijos dydį, reikia priminti, kad išankstinė sąlyga, kad būtų galima pasinaudoti šia schema, yra importuotų įrenginių sumontavimas pagal įsipareigojimo perdirbti schemą – tai be muito importuotų žaliavų sistema, taikoma tik tolesniam produkcijos eksportui pagal įsipareigojimo perdirbti schemą. Todėl subsidijos suma (skaitiklis) turi būti paskirstyta visai bendrai eksporto apyvartai tiriamuoju laikotarpiu, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų. Todėl visi minėti argumentai turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

(55)

Atsakant į išdėstytus argumentus, reikėtų pažymėti, kad skaičiuojant naudota palūkanų norma – tai komercinė palūkanų norma, taikyta Pakistane tiriamuoju laikotarpiu, paimta iš Pakistano valstybinio banko (State Bank of Pakistan) svetainės. Tai normali rinkos kredito norma. Dėl vardiklio apskaičiuojant subsidijos dydį, reikia priminti, kad išankstinė sąlyga, kad būtų galima pasinaudoti šia schema, yra importuotų įrenginių sumontavimas pagal įsipareigojimo perdirbti schemą – tai be muito importuotų žaliavų sistema, taikoma tik tolesniam produkcijos eksportui pagal įsipareigojimo perdirbti schemą. Todėl subsidijos suma (skaitiklis) turi būti paskirstyta visai bendrai eksporto apyvartai tiriamuoju laikotarpiu, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų. Todėl visi minėti argumentai turėjo būti atmesti.

| (56) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad nėra kitų susijusių pastabų, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 81–92 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(56)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad nėra kitų susijusių pastabų, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 81–92 konstatuojamosiose dalyse.

III)   Tarifų apsauga perkant PTA vidaus rinkoje

| (57) | Pakistano Vyriausybė teigė, kad vietos rinkoje pagamintos PTA kaina nebuvo sumažinta 7,5 % palyginti su tarptautine kaina, o grąžinamas ne vien tik vietos rinkoje pagamintos PTA, bet ir importuotos PTA muitas. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad pagal schemą grąžinamas ir vietos rinkoje įsigytos, ir importuojamos PTA muitas, ir taikant šią schemą nesudaromos palankesnės sąlygos įsigyti vietos rinkoje pagamintą PTA. Taip pat teigta, kad teisės aktais neribojama galimybė taikyti šią schemą. |
| --- | --- |

(57)

Pakistano Vyriausybė teigė, kad vietos rinkoje pagamintos PTA kaina nebuvo sumažinta 7,5 % palyginti su tarptautine kaina, o grąžinamas ne vien tik vietos rinkoje pagamintos PTA, bet ir importuotos PTA muitas. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad pagal schemą grąžinamas ir vietos rinkoje įsigytos, ir importuojamos PTA muitas, ir taikant šią schemą nesudaromos palankesnės sąlygos įsigyti vietos rinkoje pagamintą PTA. Taip pat teigta, kad teisės aktais neribojama galimybė taikyti šią schemą.

| (58) | Minėti argumentai turėjo būti atmesti. Šiuo atveju pažymima, kad pagal šią schemą teikiama finansinė pagalba – tai tiesioginis lėšų pervedimas, suteikiantis aiškią naudą lėšas gaunančiai bendrovei. Išanalizavus Pakistano Vyriausybės pateiktą informaciją paaiškėjo, kad reikalavimus atitinkanti bendrovė gali: i) pirkti PTA vietos rinkoje ir gauti kompensaciją, kurios dydis yra 7,5 % nuo nupirktos PTA, kuri buvo pagaminta vietos rinkoje, kainos arba ii) importuoti PTA ir gauti 7,5 % muito, kuris taikomas importuojamai PTA, kompensaciją. Nepaisant to, pastaroji galimybė nesuteikiama, jeigu reikalavimus atitinkanti importuojamai PTA bendrovė taiko sąlyginio apmokestinimo schemą (pvz., įsipareigojimo perdirbti schemą). Minėta informacija rodo, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas buvo priverstas de jure taikyti šią schemą tik pirkdamas vietos rinkoje pagamintą PTA, nes tuo pačiu metu jis importuojamai PTA taikė įsipareigojimo perdirbti schemą.
  Be to, akivaizdu, kad net ir tais atvejais, kai viena reikalavimus atitinkanti bendrovė naudojasi dviem šios schemos galimybėmis (t. y. atsisakydama galimybės pasinaudoti sąlyginio apmokestinimo schema laikantis įsipareigojimo perdirbti), tikėtinos gauti kompensacijos dydis būtų buvęs kitoks, nes vienu atveju dydis apskaičiuojamas pagal visą vietos rinkos sąskaitos faktūros kainą, o kitu atveju jis apskaičiuojamas pagal muitinėje deklaruotą vertę, kuri nebūtinai yra visa sąskaitos faktūros kaina. Nebuvo pateikta jokių patikrinamų įrodymų, kurie leistų atmesti minėtas išvadas. Galiausiai dėl argumento, kad nėra jokių apribojimų pasinaudoti šia schema, per tyrimą nustatyta, kad atitinkamuose teisės aktuose aiškiai įvardytos reikalavimus atitinkančios šalys. Bet kokiu atveju vietos rinkoje pagamintai PTA netaikomas joks muitas, todėl 7,5 % dydžio kompensacija yra tiesioginis lėšų pervedimas arba paprasta išmoka. Vienintelis būdas PET gamintojui gauti šią subsidiją, t. y. išmoką – pirkti vietos rinkoje pagamintą PTA. Kita vertus, bet kokia importuojamai PTA taikomo muito kompensacija yra atleidimas nuo mokesčio, kurį įprastu atveju reikia sumokėti, o ne tiesioginis lėšų pervedimas, todėl šios dvi situacijos nėra panašios. |
| --- | --- |

(58)

Minėti argumentai turėjo būti atmesti. Šiuo atveju pažymima, kad pagal šią schemą teikiama finansinė pagalba – tai tiesioginis lėšų pervedimas, suteikiantis aiškią naudą lėšas gaunančiai bendrovei. Išanalizavus Pakistano Vyriausybės pateiktą informaciją paaiškėjo, kad reikalavimus atitinkanti bendrovė gali: i) pirkti PTA vietos rinkoje ir gauti kompensaciją, kurios dydis yra 7,5 % nuo nupirktos PTA, kuri buvo pagaminta vietos rinkoje, kainos arba ii) importuoti PTA ir gauti 7,5 % muito, kuris taikomas importuojamai PTA, kompensaciją. Nepaisant to, pastaroji galimybė nesuteikiama, jeigu reikalavimus atitinkanti importuojamai PTA bendrovė taiko sąlyginio apmokestinimo schemą (pvz., įsipareigojimo perdirbti schemą). Minėta informacija rodo, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas buvo priverstas de jure taikyti šią schemą tik pirkdamas vietos rinkoje pagamintą PTA, nes tuo pačiu metu jis importuojamai PTA taikė įsipareigojimo perdirbti schemą.

Be to, akivaizdu, kad net ir tais atvejais, kai viena reikalavimus atitinkanti bendrovė naudojasi dviem šios schemos galimybėmis (t. y. atsisakydama galimybės pasinaudoti sąlyginio apmokestinimo schema laikantis įsipareigojimo perdirbti), tikėtinos gauti kompensacijos dydis būtų buvęs kitoks, nes vienu atveju dydis apskaičiuojamas pagal visą vietos rinkos sąskaitos faktūros kainą, o kitu atveju jis apskaičiuojamas pagal muitinėje deklaruotą vertę, kuri nebūtinai yra visa sąskaitos faktūros kaina. Nebuvo pateikta jokių patikrinamų įrodymų, kurie leistų atmesti minėtas išvadas. Galiausiai dėl argumento, kad nėra jokių apribojimų pasinaudoti šia schema, per tyrimą nustatyta, kad atitinkamuose teisės aktuose aiškiai įvardytos reikalavimus atitinkančios šalys. Bet kokiu atveju vietos rinkoje pagamintai PTA netaikomas joks muitas, todėl 7,5 % dydžio kompensacija yra tiesioginis lėšų pervedimas arba paprasta išmoka. Vienintelis būdas PET gamintojui gauti šią subsidiją, t. y. išmoką – pirkti vietos rinkoje pagamintą PTA. Kita vertus, bet kokia importuojamai PTA taikomo muito kompensacija yra atleidimas nuo mokesčio, kurį įprastu atveju reikia sumokėti, o ne tiesioginis lėšų pervedimas, todėl šios dvi situacijos nėra panašios.

| (59) | Todėl schema suteikia akivaizdžios naudos vietos rinkoje perkančiai bendrovei, t. y. PET gamintojui, nes jam tiesiogiai pervedamos lėšos ir jos yra konkrečios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies b punkte, atsižvelgiant į tai, kad subsidijos suteikimo sąlyga yra vietinių prekių vartojimo pirmenybė palyginti su importuotomis prekėmis, nes tiesioginė išmoka suteikiama tik dėl vietinių prekių. Be to, ši subsidija taip pat gali būti laikoma konkrečia, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punkte, atsižvelgiant į tai, kad pačiame teisės akte šios schemos taikymas aiškiai numatytas tik tam tikroms poliesterio pramonės bendrovėms. |
| --- | --- |

(59)

Todėl schema suteikia akivaizdžios naudos vietos rinkoje perkančiai bendrovei, t. y. PET gamintojui, nes jam tiesiogiai pervedamos lėšos ir jos yra konkrečios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies b punkte, atsižvelgiant į tai, kad subsidijos suteikimo sąlyga yra vietinių prekių vartojimo pirmenybė palyginti su importuotomis prekėmis, nes tiesioginė išmoka suteikiama tik dėl vietinių prekių. Be to, ši subsidija taip pat gali būti laikoma konkrečia, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punkte, atsižvelgiant į tai, kad pačiame teisės akte šios schemos taikymas aiškiai numatytas tik tam tikroms poliesterio pramonės bendrovėms.

| (60) | Kartu su pastabomis dėl laikinojo reglamento ir šios schemos Pakistano Vyriausybė pateikė 2010 m. birželio 28 d. išleistą Vyriausybės įsakymą, kuriame sakoma, kad SRO Nr. 1045(I)/2008 panaikintas nuo 2010 m. liepos 1 d. Pakistano Vyriausybė nurodė, kad šis pokytis užtikrins, kad PTA naudotojams daugiau nebūtų teikiamos kompensacijos už vietos rinkoje įsigytą ar importuojamą PTA. |
| --- | --- |

(60)

Kartu su pastabomis dėl laikinojo reglamento ir šios schemos Pakistano Vyriausybė pateikė 2010 m. birželio 28 d. išleistą Vyriausybės įsakymą, kuriame sakoma, kad SRO Nr. 1045(I)/2008 panaikintas nuo 2010 m. liepos 1 d. Pakistano Vyriausybė nurodė, kad šis pokytis užtikrins, kad PTA naudotojams daugiau nebūtų teikiamos kompensacijos už vietos rinkoje įsigytą ar importuojamą PTA.

| (61) | Be to, sprendžiant iš bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pateiktos laikraščio ištraukos tuo pačiu klausimu, atrodo, kad Pakistano Vyriausybė nusprendė panaikinti su šia schema susijusį teisės aktą, kad Pakistanas atitiktų tarptautinius standartus šioje srityje. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas patvirtino Pakistano Vyriausybės pateiktą informaciją pateikdamas duomenis, kuriais patvirtinama, kad nuo 2010 m. liepos 1 d. nebeįmanoma gauti susijusios išmokos perkant vietos rinkoje pagamintą PTA. Dėl to primenama, kad pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnį nenustatomos jokios priemonės, jeigu subsidija nutraukiama arba įrodoma, kad subsidija nebeteikia jokios naudos susijusiems eksportuotojams. Pateikta informacija akivaizdžiai rodo, kad Pakistanas iš esmės pripažįsta, kad dėl laikinajame reglamente nustatytų su šia schema susijusių aspektų jam reikėjo imtis korekcinių veiksmų, kad Pakistano Vyriausybė nutraukė schemos taikymą ir kad gamintojas negauna jokios su šia schema susijusios naudos. Tokiomis aplinkybėmis laikoma, kad pagrindinio reglamento 15 straipsnio sąlygos įvykdytos ir dėl šios schemos neturėtų būti taikomos kompensacinės priemonės. |
| --- | --- |

(61)

Be to, sprendžiant iš bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pateiktos laikraščio ištraukos tuo pačiu klausimu, atrodo, kad Pakistano Vyriausybė nusprendė panaikinti su šia schema susijusį teisės aktą, kad Pakistanas atitiktų tarptautinius standartus šioje srityje. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas patvirtino Pakistano Vyriausybės pateiktą informaciją pateikdamas duomenis, kuriais patvirtinama, kad nuo 2010 m. liepos 1 d. nebeįmanoma gauti susijusios išmokos perkant vietos rinkoje pagamintą PTA. Dėl to primenama, kad pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnį nenustatomos jokios priemonės, jeigu subsidija nutraukiama arba įrodoma, kad subsidija nebeteikia jokios naudos susijusiems eksportuotojams. Pateikta informacija akivaizdžiai rodo, kad Pakistanas iš esmės pripažįsta, kad dėl laikinajame reglamente nustatytų su šia schema susijusių aspektų jam reikėjo imtis korekcinių veiksmų, kad Pakistano Vyriausybė nutraukė schemos taikymą ir kad gamintojas negauna jokios su šia schema susijusios naudos. Tokiomis aplinkybėmis laikoma, kad pagrindinio reglamento 15 straipsnio sąlygos įvykdytos ir dėl šios schemos neturėtų būti taikomos kompensacinės priemonės.

| (62) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad nėra kitų susijusių pastabų, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 93–105 konstatuojamosiose dalyse ir pakeistos taip, kaip nurodyta 58–61 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(62)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad nėra kitų susijusių pastabų, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 93–105 konstatuojamosiose dalyse ir pakeistos taip, kaip nurodyta 58–61 konstatuojamosiose dalyse.

IV)   Galutinio mokesčio režimas

| (63) | Abi šalys teigė, kad ši schema priklauso skirtingai apmokestinimo sistemai ir dėl jos neturėtų būti taikomos kompensacinės priemonės, atsižvelgiant į tai, kad Pakistanas turi suverenią teisę nustatyti mokesčius ir gali nevaržomai taikyti pageidaujamą mokesčių sistemą. Taip pat teigta, kad galutinio mokesčio režimas nenumato bendrovėms jokių finansinių išmokų ir jis veikia Pakistane kaip bendroji apmokestinimo taisyklė (1 % išskaičiuojamasis mokestis, taikomas pajamų iš užsienio valiutos realizavimo metu), taikoma pagal kitokią koncepciją ir grindžiama kitu pagrindu nei normalus mokesčio režimas, pagal kurį vietos pajamos apmokestinamos 35 %. Šių šalių teigimu, neįmanoma nustatyti, kuri iš šių sistemų palankesnė, todėl taikant galutinio mokesčio režimą neatsisakoma pajamų arba nesusiklosto tokios aplinkybės, kad valstybės pajamos, kurios kitu atveju turėtų būti gautos, yra nesurenkamos. |
| --- | --- |

(63)

Abi šalys teigė, kad ši schema priklauso skirtingai apmokestinimo sistemai ir dėl jos neturėtų būti taikomos kompensacinės priemonės, atsižvelgiant į tai, kad Pakistanas turi suverenią teisę nustatyti mokesčius ir gali nevaržomai taikyti pageidaujamą mokesčių sistemą. Taip pat teigta, kad galutinio mokesčio režimas nenumato bendrovėms jokių finansinių išmokų ir jis veikia Pakistane kaip bendroji apmokestinimo taisyklė (1 % išskaičiuojamasis mokestis, taikomas pajamų iš užsienio valiutos realizavimo metu), taikoma pagal kitokią koncepciją ir grindžiama kitu pagrindu nei normalus mokesčio režimas, pagal kurį vietos pajamos apmokestinamos 35 %. Šių šalių teigimu, neįmanoma nustatyti, kuri iš šių sistemų palankesnė, todėl taikant galutinio mokesčio režimą neatsisakoma pajamų arba nesusiklosto tokios aplinkybės, kad valstybės pajamos, kurios kitu atveju turėtų būti gautos, yra nesurenkamos.

| (64) | Dėl šių argumentų reikia pažymėti, kad kvestionuojamas ne Pakistano suverenitetas, o tariamos subsidijos, kurios buvo suteiktos tam tikriems eksportuojantiems gamintojams. Be to, reikėtų priminti, kad eksporto pajamos apmokestinamos kitaip nei pardavimo vidaus rinkoje pajamos. Jeigu pagal šį mokesčių režimą eksporto pajamoms taikomi mažesni mokesčiai nei pardavimo vidaus rinkoje pajamoms, ši schema laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje – tai yra negautos valstybės pajamos, o dėl to bendrovė gavėja gauna naudos. Tai taip pat yra konkreti subsidija, kaip apibrėžta 4 straipsnio 4 dalies a punkte, atsižvelgiant į tai, kad ji priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų. |
| --- | --- |

(64)

Dėl šių argumentų reikia pažymėti, kad kvestionuojamas ne Pakistano suverenitetas, o tariamos subsidijos, kurios buvo suteiktos tam tikriems eksportuojantiems gamintojams. Be to, reikėtų priminti, kad eksporto pajamos apmokestinamos kitaip nei pardavimo vidaus rinkoje pajamos. Jeigu pagal šį mokesčių režimą eksporto pajamoms taikomi mažesni mokesčiai nei pardavimo vidaus rinkoje pajamoms, ši schema laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje – tai yra negautos valstybės pajamos, o dėl to bendrovė gavėja gauna naudos. Tai taip pat yra konkreti subsidija, kaip apibrėžta 4 straipsnio 4 dalies a punkte, atsižvelgiant į tai, kad ji priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų.

| (65) | Be to, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė 2008 ir 2009 m. skaičiavimus „Excel“ formatu, pranešimą apie mokėtinus mokesčius ir Mokesčių inspekcijos įsakymą dėl įvertinimo, kuriame pakoreguoti 2008 m. bendrovės pajamų mokesčio deklaracijos duomenys. Pakistano Vyriausybė patvirtino bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo argumentus teigdama, kad pateikti skaičiavimai rodo, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal galutinio mokesčio režimą sumokėjo daugiau mokesčių, negu jis būtų sumokėjęs taikant normalaus mokesčio režimą. |
| --- | --- |

(65)

Be to, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė 2008 ir 2009 m. skaičiavimus „Excel“ formatu, pranešimą apie mokėtinus mokesčius ir Mokesčių inspekcijos įsakymą dėl įvertinimo, kuriame pakoreguoti 2008 m. bendrovės pajamų mokesčio deklaracijos duomenys. Pakistano Vyriausybė patvirtino bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo argumentus teigdama, kad pateikti skaičiavimai rodo, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pagal galutinio mokesčio režimą sumokėjo daugiau mokesčių, negu jis būtų sumokėjęs taikant normalaus mokesčio režimą.

| (66) | Šie argumentai turėjo būti atmesti. Pirma, pateikti skaičiavimai neįtraukti į bendrovės pajamų mokesčio deklaraciją ar bet kokį kitą oficialų mokesčių institucijos dokumentą. Todėl nėra patikrinamų įrodymų, kad jie teisingai parodo bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pajamų mokesčio prievoles. |
| --- | --- |

(66)

Šie argumentai turėjo būti atmesti. Pirma, pateikti skaičiavimai neįtraukti į bendrovės pajamų mokesčio deklaraciją ar bet kokį kitą oficialų mokesčių institucijos dokumentą. Todėl nėra patikrinamų įrodymų, kad jie teisingai parodo bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pajamų mokesčio prievoles.

| (67) | Antra, pateiktų oficialių mokestinių dokumentų (pranešimo apie mokėtinus mokesčius ir įsakymo dėl įvertinimo) analizė jokiu būdu neleidžia patvirtinti šalių pateiktų argumentų dėl mokėtinų mokesčių dydžio pagal įvairius mokesčių režimus. |
| --- | --- |

(67)

Antra, pateiktų oficialių mokestinių dokumentų (pranešimo apie mokėtinus mokesčius ir įsakymo dėl įvertinimo) analizė jokiu būdu neleidžia patvirtinti šalių pateiktų argumentų dėl mokėtinų mokesčių dydžio pagal įvairius mokesčių režimus.

| (68) | Dėl pateiktų dokumentų dėl 2008 m. – šalys nesugebėjo parodyti, kad pateiktos sumos tiksliai atitinka 2008 m. bendrovės pajamų mokesčio deklaraciją ir du dokumentus, kuriuos vėliau išdavė atitinkamos mokesčių institucijos. Pastarieji du dokumentai leidžia tvirtinti, kad iš bendrovės reikalaujama sumokėti pajamų mokestį už pajamas vidaus rinkoje. Nepaisant to, iš pateiktos informacijos visiškai nepaaiškėjo, ar šis mokestis (arba bet kuris kitas mokestis) tikrai buvo sumokėtas arba ar bendrovė apskundė minėtą pranešimą apie mokesčius. Taip pat neaišku, kaip „Excel“ formatu pateiktos apskaičiuotos sumos galėtų atitikti bendrovės pajamų mokesčio deklaraciją ar mokesčių institucijos įsakymą dėl įvertinimo. Bet kokiu atveju net ir pripažinus, kad pranešime apie mokėtinus mokesčius nurodyta suma buvo sumokėta, nuo to nepasikeistų išvada, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas sumokėjo mažiau mokesčių negu jis būtų sumokėjęs, jeigu eksporto pajamoms būtų taikomas 35 % dydžio mokestis. |
| --- | --- |

(68)

Dėl pateiktų dokumentų dėl 2008 m. – šalys nesugebėjo parodyti, kad pateiktos sumos tiksliai atitinka 2008 m. bendrovės pajamų mokesčio deklaraciją ir du dokumentus, kuriuos vėliau išdavė atitinkamos mokesčių institucijos. Pastarieji du dokumentai leidžia tvirtinti, kad iš bendrovės reikalaujama sumokėti pajamų mokestį už pajamas vidaus rinkoje. Nepaisant to, iš pateiktos informacijos visiškai nepaaiškėjo, ar šis mokestis (arba bet kuris kitas mokestis) tikrai buvo sumokėtas arba ar bendrovė apskundė minėtą pranešimą apie mokesčius. Taip pat neaišku, kaip „Excel“ formatu pateiktos apskaičiuotos sumos galėtų atitikti bendrovės pajamų mokesčio deklaraciją ar mokesčių institucijos įsakymą dėl įvertinimo. Bet kokiu atveju net ir pripažinus, kad pranešime apie mokėtinus mokesčius nurodyta suma buvo sumokėta, nuo to nepasikeistų išvada, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas sumokėjo mažiau mokesčių negu jis būtų sumokėjęs, jeigu eksporto pajamoms būtų taikomas 35 % dydžio mokestis.

| (69) | Dėl pateiktų dokumentų dėl 2009 m. – pažymima, kad šalys nepateikė bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo 2009 m. pajamų mokesčio deklaracijos. Vietoj oficialių mokestinių dokumentų ir mokesčių deklaracijų, kaip įrodymas buvo pateikti skaičiavimai „Excel“ formatu. Tokios informacijos akivaizdžiai neįmanoma patvirtinti ir ja negalima pagrįsti jokių pateiktų argumentų dėl mokestinių įvykių po tiriamojo laikotarpio. Todėl reikėtų pabrėžti, kad Pakistano Vyriausybė ir (arba) bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas gali paprašyti, kad būtų atlikta tarpinė priemonių peržiūra, jeigu būtų įvykdytos susijusios pagrindinio reglamento 19 straipsnio nuostatos. |
| --- | --- |

(69)

Dėl pateiktų dokumentų dėl 2009 m. – pažymima, kad šalys nepateikė bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo 2009 m. pajamų mokesčio deklaracijos. Vietoj oficialių mokestinių dokumentų ir mokesčių deklaracijų, kaip įrodymas buvo pateikti skaičiavimai „Excel“ formatu. Tokios informacijos akivaizdžiai neįmanoma patvirtinti ir ja negalima pagrįsti jokių pateiktų argumentų dėl mokestinių įvykių po tiriamojo laikotarpio. Todėl reikėtų pabrėžti, kad Pakistano Vyriausybė ir (arba) bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas gali paprašyti, kad būtų atlikta tarpinė priemonių peržiūra, jeigu būtų įvykdytos susijusios pagrindinio reglamento 19 straipsnio nuostatos.

| (70) | Tačiau apskaičiuojant subsidijos dydį pagal galutinio mokesčio režimą buvo aptikta kanceliarinė klaida, susijusi su bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto pajamomis, nurodytomis bendrovės 2008 m. pajamų mokesčio deklaracijoje. Ji buvo atitinkamai ištaisyta. Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą tiriamuoju laikotarpiu nustatyta 1,97 % (vietoj 1,95 %) subsidijų norma. |
| --- | --- |

(70)

Tačiau apskaičiuojant subsidijos dydį pagal galutinio mokesčio režimą buvo aptikta kanceliarinė klaida, susijusi su bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto pajamomis, nurodytomis bendrovės 2008 m. pajamų mokesčio deklaracijoje. Ji buvo atitinkamai ištaisyta. Eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą tiriamuoju laikotarpiu nustatyta 1,97 % (vietoj 1,95 %) subsidijų norma.

| (71) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad nėra kitų susijusių pastabų, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 106–116 konstatuojamosiose dalyse ir pakeistos taip, kaip nurodyta 70 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(71)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad nėra kitų susijusių pastabų, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 106–116 konstatuojamosiose dalyse ir pakeistos taip, kaip nurodyta 70 konstatuojamojoje dalyje.

V)   Ilgalaikio eksporto finansavimo taikant fiksuotas palūkanų normas schema (LTF-EOP)

| (72) | Abi šalys teigė, kad palūkanų norma, naudojama šios finansavimo schemos subsidijos skirtumui apskaičiuoti, turi būti palūkanų norma, taikyta tuo metu, kai eksportuojantis gamintojas derėjosi dėl fiksuotos finansavimo lėšų palūkanų normos, būtent 2004–2005 m. norma. Be to, vardiklis, naudojamas laikinajam subsidijos skirtumui apskaičiuoti, turėtų būti bendra bendrovės apyvarta, o ne bendra eksporto apyvarta, nes tiek vietinėms, tiek eksporto prekėms gaminti naudojami tie patys gamybos įrenginiai, kurie finansuojami pagal LTF-EOP. |
| --- | --- |

(72)

Abi šalys teigė, kad palūkanų norma, naudojama šios finansavimo schemos subsidijos skirtumui apskaičiuoti, turi būti palūkanų norma, taikyta tuo metu, kai eksportuojantis gamintojas derėjosi dėl fiksuotos finansavimo lėšų palūkanų normos, būtent 2004–2005 m. norma. Be to, vardiklis, naudojamas laikinajam subsidijos skirtumui apskaičiuoti, turėtų būti bendra bendrovės apyvarta, o ne bendra eksporto apyvarta, nes tiek vietinėms, tiek eksporto prekėms gaminti naudojami tie patys gamybos įrenginiai, kurie finansuojami pagal LTF-EOP.

| (73) | Šie argumentai turėjo būti atmesti. Visų pirma, reikėtų paaiškinti, kad skaičiuojant naudota palūkanų norma – tai komercinė palūkanų norma, taikyta Pakistane tiriamuoju laikotarpiu, paimta iš Pakistano valstybinio banko (State Bank of Pakistan) svetainės. Susijęs eksportuotojas finansavimo suma, dėl kurios buvo suderėta 2004–2005 m., naudojosi dalimis. Apskaičiuojant subsidijos dydį buvo naudojama tiriamuoju laikotarpiu panaudota kredito sumos dalis, kurią nurodė bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas. Tiriant šalies gautą naudą konkrečiu tiriamuoju laikotarpiu komercinė kredito norma, taikyta rinkoje tiriamuoju laikotarpiu, paprastai lyginama su už tiriamuoju laikotarpiu gautą paskolą mokėta norma – šiuo atveju taip ir buvo daroma. Dėl vardiklio apskaičiuojant subsidijos dydį, reikia priminti, kad išankstinė sąlyga, kad būtų galima pasinaudoti šia schema, yra ta, kad bendrovė turi tiesiogiai arba netiesiogiai eksportuoti mažiausiai 50 % savo metinės produkcijos. Todėl subsidijos suma (skaitiklis) turi būti paskirstyta per nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartą tiriamuoju laikotarpiu, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų. |
| --- | --- |

(73)

Šie argumentai turėjo būti atmesti. Visų pirma, reikėtų paaiškinti, kad skaičiuojant naudota palūkanų norma – tai komercinė palūkanų norma, taikyta Pakistane tiriamuoju laikotarpiu, paimta iš Pakistano valstybinio banko (State Bank of Pakistan) svetainės. Susijęs eksportuotojas finansavimo suma, dėl kurios buvo suderėta 2004–2005 m., naudojosi dalimis. Apskaičiuojant subsidijos dydį buvo naudojama tiriamuoju laikotarpiu panaudota kredito sumos dalis, kurią nurodė bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas. Tiriant šalies gautą naudą konkrečiu tiriamuoju laikotarpiu komercinė kredito norma, taikyta rinkoje tiriamuoju laikotarpiu, paprastai lyginama su už tiriamuoju laikotarpiu gautą paskolą mokėta norma – šiuo atveju taip ir buvo daroma. Dėl vardiklio apskaičiuojant subsidijos dydį, reikia priminti, kad išankstinė sąlyga, kad būtų galima pasinaudoti šia schema, yra ta, kad bendrovė turi tiesiogiai arba netiesiogiai eksportuoti mažiausiai 50 % savo metinės produkcijos. Todėl subsidijos suma (skaitiklis) turi būti paskirstyta per nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartą tiriamuoju laikotarpiu, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų.

| (74) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir į tai, kad nėra kitų susijusių pastabų, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 117–133 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(74)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir į tai, kad nėra kitų susijusių pastabų, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 117–133 konstatuojamosiose dalyse.

VI)   Pakistano valstybinio banko eksporto finansavimo schema (EFS)

| (75) | Pakistano Vyriausybė nurodė, kad 2010 m. birželio 28 d. priimtu Pakistano valstybinio banko sprendimu ši schema netaikoma PET sektoriui. Todėl teigta, kad ši schema atitinka pagrindinio reglamento 15 straipsnį ir kad Komisija neturėtų nustatyti kompensacinių priemonių, nes buvo įrodyta, kad subsidija nutraukta. Šiuo klausimu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad pagal 2010 m. birželio 28 d. Pakistano valstybinio banko aplinkraštį Nr. 09 bendrovė sugrąžino visas finansavimo pagal EFS sumas ir 2010 m. birželio 30 d. nebuvo jokių mokėtinų sumų, susijusių su EFS. |
| --- | --- |

(75)

Pakistano Vyriausybė nurodė, kad 2010 m. birželio 28 d. priimtu Pakistano valstybinio banko sprendimu ši schema netaikoma PET sektoriui. Todėl teigta, kad ši schema atitinka pagrindinio reglamento 15 straipsnį ir kad Komisija neturėtų nustatyti kompensacinių priemonių, nes buvo įrodyta, kad subsidija nutraukta. Šiuo klausimu bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad pagal 2010 m. birželio 28 d. Pakistano valstybinio banko aplinkraštį Nr. 09 bendrovė sugrąžino visas finansavimo pagal EFS sumas ir 2010 m. birželio 30 d. nebuvo jokių mokėtinų sumų, susijusių su EFS.

| (76) | Dėl šio argumento primenama, kad pagrindinio reglamento 15 straipsnyje nustatyta, kad priemonės nenustatomos, jei subsidija yra nutraukta arba buvo įrodyta, kad subsidija nebeteikia jokios naudos tiriamiems eksportuotojams. Dėl su EFS susijusių pateiktų dokumentų pažymima, kad Pakistano valstybinio banko sprendime kaip tik teigiama, kad bankai negali leisti finansuoti PET įrangos pagal šią schemą. Minėtame dokumente taip pat teigiama, kad esamos finansavimo schemos, kuriomis gali naudotis eksportuotojai, toliau galios iki atitinkamų paskolų termino pabaigos, o į bendrovių eksporto veiklos rezultatus bus atsižvelgta pagal bendrovių skolinimąsi 2009–2010 m. ir pagal jų skolinimosi galimybes iki 2011 m. Pakistano Vyriausybė dėl šių aspektų pateikė reikiamus dokumentus, kuriuose paaiškinta, kad bendrovės, kurios Pakistano finansiniais 2009–2010 m. (t. y. iki 2010 m. birželio 30 d.) pagal šią schemą neturėjo trumpalaikių paskolų, neturi teisės pasinaudoti schema pereinamuoju laikotarpiu iki 2011 m.
  Dėl argumento, kad nėra bendradarbiaujančio eksportuojančio neapmokėtų finansavimo pagal EFS sumų, pažymima, kad šis argumentas buvo pagrįstas įvairiais įrodymais, kuriuos pateikė atitinkami bankai ir kuriuos papildė akredituotas bendrovės buhalteris. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad šalys sugebėjo įrodyti, kad EFS schema nebeteikia jokios naudos tiriamam eksportuotojui. Todėl įvykdytos pagrindinio reglamento 15 straipsnyje nustatytos sąlygos ir pateikti argumentai laikomi pagrįstais. Todėl padaryta išvada, kad dėl šios schemos neturėtų būti taikomos kompensacinės priemonės. |
| --- | --- |

(76)

Dėl šio argumento primenama, kad pagrindinio reglamento 15 straipsnyje nustatyta, kad priemonės nenustatomos, jei subsidija yra nutraukta arba buvo įrodyta, kad subsidija nebeteikia jokios naudos tiriamiems eksportuotojams. Dėl su EFS susijusių pateiktų dokumentų pažymima, kad Pakistano valstybinio banko sprendime kaip tik teigiama, kad bankai negali leisti finansuoti PET įrangos pagal šią schemą. Minėtame dokumente taip pat teigiama, kad esamos finansavimo schemos, kuriomis gali naudotis eksportuotojai, toliau galios iki atitinkamų paskolų termino pabaigos, o į bendrovių eksporto veiklos rezultatus bus atsižvelgta pagal bendrovių skolinimąsi 2009–2010 m. ir pagal jų skolinimosi galimybes iki 2011 m. Pakistano Vyriausybė dėl šių aspektų pateikė reikiamus dokumentus, kuriuose paaiškinta, kad bendrovės, kurios Pakistano finansiniais 2009–2010 m. (t. y. iki 2010 m. birželio 30 d.) pagal šią schemą neturėjo trumpalaikių paskolų, neturi teisės pasinaudoti schema pereinamuoju laikotarpiu iki 2011 m.

Dėl argumento, kad nėra bendradarbiaujančio eksportuojančio neapmokėtų finansavimo pagal EFS sumų, pažymima, kad šis argumentas buvo pagrįstas įvairiais įrodymais, kuriuos pateikė atitinkami bankai ir kuriuos papildė akredituotas bendrovės buhalteris. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad šalys sugebėjo įrodyti, kad EFS schema nebeteikia jokios naudos tiriamam eksportuotojui. Todėl įvykdytos pagrindinio reglamento 15 straipsnyje nustatytos sąlygos ir pateikti argumentai laikomi pagrįstais. Todėl padaryta išvada, kad dėl šios schemos neturėtų būti taikomos kompensacinės priemonės.

| (77) | Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad palūkanų norma, naudojama subsidijos skirtumui apskaičiuoti, turi būti trumpalaikė palūkanų norma, taikyta bendrovei tiriamuoju laikotarpiu. Taip pat teigta, kad gautos finansavimo lėšos naudojamos bendrovės einamojo turto finansavimo poreikiams padengti parduodant vidaus rinkoje ir eksportui, o apskaičiuojant subsidijos skirtumą kaip vardiklis turėtų būti naudojama bendra bendrovės apyvarta. |
| --- | --- |

(77)

Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad palūkanų norma, naudojama subsidijos skirtumui apskaičiuoti, turi būti trumpalaikė palūkanų norma, taikyta bendrovei tiriamuoju laikotarpiu. Taip pat teigta, kad gautos finansavimo lėšos naudojamos bendrovės einamojo turto finansavimo poreikiams padengti parduodant vidaus rinkoje ir eksportui, o apskaičiuojant subsidijos skirtumą kaip vardiklis turėtų būti naudojama bendra bendrovės apyvarta.

| (78) | Šie argumentai turėjo būti atmesti. Primenama, kad skaičiuojant naudota palūkanų norma – tai komercinė palūkanų norma, taikyta Pakistane tiriamuoju laikotarpiu, paimta iš Pakistano valstybinio banko (State Bank of Pakistan) svetainės. Tai normali rinkos kredito norma. Dėl vardiklio apskaičiuojant subsidiją pažymima, kad išankstinė sąlyga, kad būtų galima pasinaudoti šia schema – tai arba konkrečių eksporto sandorių įvykdymas, arba bendros eksporto veiklos rezultatai. Todėl subsidijos suma (skaitiklis) turi būti paskirstyta visai bendrai eksporto apyvartai tiriamuoju laikotarpiu, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų. |
| --- | --- |

(78)

Šie argumentai turėjo būti atmesti. Primenama, kad skaičiuojant naudota palūkanų norma – tai komercinė palūkanų norma, taikyta Pakistane tiriamuoju laikotarpiu, paimta iš Pakistano valstybinio banko (State Bank of Pakistan) svetainės. Tai normali rinkos kredito norma. Dėl vardiklio apskaičiuojant subsidiją pažymima, kad išankstinė sąlyga, kad būtų galima pasinaudoti šia schema – tai arba konkrečių eksporto sandorių įvykdymas, arba bendros eksporto veiklos rezultatai. Todėl subsidijos suma (skaitiklis) turi būti paskirstyta visai bendrai eksporto apyvartai tiriamuoju laikotarpiu, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų.

| (79) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad nėra kitų susijusių pastabų, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 134–148 konstatuojamosiose dalyse ir pakeistos taip, kaip nurodyta 75–78 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(79)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir į tai, kad nėra kitų susijusių pastabų, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 134–148 konstatuojamosiose dalyse ir pakeistos taip, kaip nurodyta 75–78 konstatuojamosiose dalyse.

VII)   Finansavimas pagal Pakistano valstybinio banko F.E. aplinkraštį Nr. 25

| (80) | Abi šalys nurodė, kad Pakistano valstybinis bankas nesikišą į šią schemą, kad komerciniai bankai teikia finansavimą užsienio valiuta netaikydami lengvatinės palūkanų normos ir kad ši schema nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, nes ja gali pasinaudoti tiek eksportuotojai, tiek ir importuotojai. |
| --- | --- |

(80)

Abi šalys nurodė, kad Pakistano valstybinis bankas nesikišą į šią schemą, kad komerciniai bankai teikia finansavimą užsienio valiuta netaikydami lengvatinės palūkanų normos ir kad ši schema nepriklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, nes ja gali pasinaudoti tiek eksportuotojai, tiek ir importuotojai.

| (81) | Pateikti argumentai išanalizuoti atsižvelgiant į susijusias teisines nuostatas ir praktinį schemos įgyvendinimą, ir jie buvo pripažinti pagrįstais. Todėl padaryta išvada, kad dėl šios schemos neturėtų būti taikomos kompensacinės priemonės. Kadangi dėl schemos pagal Pakistano valstybinio banko F.E. aplinkraštį Nr. 25 nebus taikomos kompensacinės priemonės, nebūtina atsakyti į atitinkamas pastabas dėl faktų atskleidimo. |
| --- | --- |

(81)

Pateikti argumentai išanalizuoti atsižvelgiant į susijusias teisines nuostatas ir praktinį schemos įgyvendinimą, ir jie buvo pripažinti pagrįstais. Todėl padaryta išvada, kad dėl šios schemos neturėtų būti taikomos kompensacinės priemonės. Kadangi dėl schemos pagal Pakistano valstybinio banko F.E. aplinkraštį Nr. 25 nebus taikomos kompensacinės priemonės, nebūtina atsakyti į atitinkamas pastabas dėl faktų atskleidimo.

3.2.3.   Kompensuotinų subsidijų suma

| (82) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, galutinė kompensuotinų subsidijų suma pagal pagrindinio reglamento nuostatas, išreikšta ad valorem, vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Pakistano gamintojui yra 5,15 %. |
| --- | --- |

(82)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, galutinė kompensuotinų subsidijų suma pagal pagrindinio reglamento nuostatas, išreikšta ad valorem, vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Pakistano gamintojui yra 5,15 %.

3.3.   Jungtiniai Arabų Emyratai (JAE)

3.3.1.   Įžanga

| (83) | JAE Vyriausybė ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl toliau nurodytų schemų, dėl kurių laikinuoju reglamentu buvo nustatytos kompensacinės priemonės:






  I) | 1979 m. federalinis įstatymas Nr. 1; |
| --- | --- | --- |

(83)

JAE Vyriausybė ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl toliau nurodytų schemų, dėl kurių laikinuoju reglamentu buvo nustatytos kompensacinės priemonės:

I)

1979 m. federalinis įstatymas Nr. 1;

| II) | Laisvosios prekybos zona (LPZ). |
| --- | --- |

II)

Laisvosios prekybos zona (LPZ).

3.3.2.   Konkrečiai taikomos schemos

I)   1979 m. federalinis įstatymas Nr. 1

| (84) | JAE Vyriausybė nurodė, kad pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1 šia schema plačiu mastu gali pasinaudoti visi JAE pramonės sektoriai ir bendrovės ir tokia galimybė suteikiama be jokių išimčių. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nurodė, kad pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1 išduota licencija – tai išankstinė sąlyga, kad būtų galima turėti bendrovę ir vykdyti veiklą JAE. |
| --- | --- |

(84)

JAE Vyriausybė nurodė, kad pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1 šia schema plačiu mastu gali pasinaudoti visi JAE pramonės sektoriai ir bendrovės ir tokia galimybė suteikiama be jokių išimčių. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nurodė, kad pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1 išduota licencija – tai išankstinė sąlyga, kad būtų galima turėti bendrovę ir vykdyti veiklą JAE.

| (85) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, pažymima, kad atlikus tyrimą nustatyta, kad pramonės bendrovės JAE gali vykdyti veiklą pagal įvairių tipų licencijas. Be licencijų, išduotų pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1, pramonės bendrovės dar gali vykdyti veiklą pagal konkretaus emyrato, kuriame bendrovės yra įsisteigusios, regioninių institucijų išduotas licencijas. Taip buvo bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuris turi Ras al Khaimah emyrato Vyriausybės išduotą licenciją, atveju. Be to, pramonės bendrovės gali vykdyti veiklą laisvosios prekybos zonoje, kurioje pagal minėtą įstatymą nereikalaujama licencijos. Todėl neteisinga sakyti, kad visos pramonės bendrovės JAE vykdo veiklą pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1. Dėl to nebuvo įrodyta, kad schema taikoma automatiškai, ir susijęs argumentas turi būti atmestas. |
| --- | --- |

(85)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, pažymima, kad atlikus tyrimą nustatyta, kad pramonės bendrovės JAE gali vykdyti veiklą pagal įvairių tipų licencijas. Be licencijų, išduotų pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1, pramonės bendrovės dar gali vykdyti veiklą pagal konkretaus emyrato, kuriame bendrovės yra įsisteigusios, regioninių institucijų išduotas licencijas. Taip buvo bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuris turi Ras al Khaimah emyrato Vyriausybės išduotą licenciją, atveju. Be to, pramonės bendrovės gali vykdyti veiklą laisvosios prekybos zonoje, kurioje pagal minėtą įstatymą nereikalaujama licencijos. Todėl neteisinga sakyti, kad visos pramonės bendrovės JAE vykdo veiklą pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1. Dėl to nebuvo įrodyta, kad schema taikoma automatiškai, ir susijęs argumentas turi būti atmestas.

| (86) | Abi šalys teigė, kad įstatymu nustatyti reikalavimai tėra būtinos išankstinės sąlygos tam, kad būtų galima plėtoti šalyje bet kokį pramonės projektą, o ne tam, kad būtų suteiktas atleidimas nuo muito, todėl Komisijos atlikta federalinio įstatymo Nr. 1 12, 13 ir 21 straipsnių analizė laikinajame reglamente yra klaidinga. JAE Vyriausybė taip pat nurodė, kad 13 straipsnio terminas „svarstoma“ įstatymo tekste arabų kalba neturi privalomumo reikšmės. JAE Vyriausybė taip pat teigė, kad minėto įstatymo 11 ir 12 straipsniai praktikoje niekada nebuvo taikomi, nes techninis komitetas, atsakingas už rekomendacijų dėl paraiškų teikimą ministrui, niekada nebuvo įsteigtas. Taip pat nurodyta, kad Pramonės vystymo departamento vaidmuo apibrėžtas ministerijos parengtame elektroninės pramonės sistemos naudotojo vadove, nurodytame laikinojo reglamento 173 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(86)

Abi šalys teigė, kad įstatymu nustatyti reikalavimai tėra būtinos išankstinės sąlygos tam, kad būtų galima plėtoti šalyje bet kokį pramonės projektą, o ne tam, kad būtų suteiktas atleidimas nuo muito, todėl Komisijos atlikta federalinio įstatymo Nr. 1 12, 13 ir 21 straipsnių analizė laikinajame reglamente yra klaidinga. JAE Vyriausybė taip pat nurodė, kad 13 straipsnio terminas „svarstoma“ įstatymo tekste arabų kalba neturi privalomumo reikšmės. JAE Vyriausybė taip pat teigė, kad minėto įstatymo 11 ir 12 straipsniai praktikoje niekada nebuvo taikomi, nes techninis komitetas, atsakingas už rekomendacijų dėl paraiškų teikimą ministrui, niekada nebuvo įsteigtas. Taip pat nurodyta, kad Pramonės vystymo departamento vaidmuo apibrėžtas ministerijos parengtame elektroninės pramonės sistemos naudotojo vadove, nurodytame laikinojo reglamento 173 konstatuojamojoje dalyje.

| (87) | Šie argumentai turėjo būti atmesti. Pažymima, kad įstatymo 13 ir 21 straipsniai – tai dalis daugiapakopio proceso, numatyto pramonės licencijos analizėje pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1. Pažymima, kad 11 ir 12 straipsniuose apibrėžtas įvairių valstybei pavaldžių įstaigų, kurios išduoda pramonės licencijas pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1, vaidmuo ir atsakomybė. Tai, kad įstaiga niekada nebuvo įsteigta, nors ji numatyta įstatymu ir yra atsakinga už: i) Pramonės vystymo departamento pateiktos informacijos vertinimą ir ii) rekomendacijų patvirtinti ar atmesti paraiškas teikimą ministrui, patvirtina, kad praktikoje nesilaikoma teisės aktų, pagal kuriuos subsidiją teikianti institucija vykdo savo veiklą, todėl nėra teisinio tikrumo dėl to, kaip teikiamos subsidijos. Be to, iš tiesų JAE Vyriausybės argumentas dėl techninio komiteto prieštarauja ankstesniems argumentams, pagal kuriuos ministras pareikalavo, kad šis komitetas pateiktų pastabų apie galimą įstatymo persvarstymą. Dėl federalinio įstatymo 13 straipsnio žodžio „svarstoma“ apibrėžties pažymima, kad atliekant tyrimą versija anglų k. buvo vienintelis JAE Vyriausybės pateiktas tekstas. Be to, apie galimus tekstų anglų ir arabų k. apibrėžčių skirtumus buvo pranešta tik po laikinojo faktų atskleidimo. Tai, kad dvi teksto versijos kelia abejonių dėl tam tikrų tinkamumo kriterijų aspektų, vėl aiškiai rodo, kad nėra teisinio aiškumo dėl kriterijų ir sąlygų, pagal kuriuos nustatomas tinkamumas gauti subsidiją. Dėl Pramonės vystymo departamento vaidmens pažymima, kad nebuvo pateikta naujos informacijos, kuri galėtų paneigti tyrimo išvadas. |
| --- | --- |

(87)

Šie argumentai turėjo būti atmesti. Pažymima, kad įstatymo 13 ir 21 straipsniai – tai dalis daugiapakopio proceso, numatyto pramonės licencijos analizėje pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1. Pažymima, kad 11 ir 12 straipsniuose apibrėžtas įvairių valstybei pavaldžių įstaigų, kurios išduoda pramonės licencijas pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1, vaidmuo ir atsakomybė. Tai, kad įstaiga niekada nebuvo įsteigta, nors ji numatyta įstatymu ir yra atsakinga už: i) Pramonės vystymo departamento pateiktos informacijos vertinimą ir ii) rekomendacijų patvirtinti ar atmesti paraiškas teikimą ministrui, patvirtina, kad praktikoje nesilaikoma teisės aktų, pagal kuriuos subsidiją teikianti institucija vykdo savo veiklą, todėl nėra teisinio tikrumo dėl to, kaip teikiamos subsidijos. Be to, iš tiesų JAE Vyriausybės argumentas dėl techninio komiteto prieštarauja ankstesniems argumentams, pagal kuriuos ministras pareikalavo, kad šis komitetas pateiktų pastabų apie galimą įstatymo persvarstymą. Dėl federalinio įstatymo 13 straipsnio žodžio „svarstoma“ apibrėžties pažymima, kad atliekant tyrimą versija anglų k. buvo vienintelis JAE Vyriausybės pateiktas tekstas. Be to, apie galimus tekstų anglų ir arabų k. apibrėžčių skirtumus buvo pranešta tik po laikinojo faktų atskleidimo. Tai, kad dvi teksto versijos kelia abejonių dėl tam tikrų tinkamumo kriterijų aspektų, vėl aiškiai rodo, kad nėra teisinio aiškumo dėl kriterijų ir sąlygų, pagal kuriuos nustatomas tinkamumas gauti subsidiją. Dėl Pramonės vystymo departamento vaidmens pažymima, kad nebuvo pateikta naujos informacijos, kuri galėtų paneigti tyrimo išvadas.

| (88) | JAE Vyriausybė nurodė, kad jos pramonės statistiniai duomenys rodo, kad yra daugiau kaip 4 000 pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1 užregistruotų bendrovių. Abi šalys teigė, kad Komisija nepateikė tinkamų įrodymų, kad JAE valdžios institucijos veikė savo nuožiūra patvirtindamos arba atmesdamos paraiškas dėl schemos. |
| --- | --- |

(88)

JAE Vyriausybė nurodė, kad jos pramonės statistiniai duomenys rodo, kad yra daugiau kaip 4 000 pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1 užregistruotų bendrovių. Abi šalys teigė, kad Komisija nepateikė tinkamų įrodymų, kad JAE valdžios institucijos veikė savo nuožiūra patvirtindamos arba atmesdamos paraiškas dėl schemos.

| (89) | Šie argumentai turėjo būti atmesti. Pažymima, kad atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1 pramonės licencija automatiškai neišduodama ir kad išdavimo procesą reguliuojančios taisyklės, taikomos pasirenkant gavėją, yra neobjektyvios. Atsižvelgiant į tai, kad buvo nustatyta, jog schema yra konkreti pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a ir b punktų nuostatas, JAE Vyriausybė pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies c punktą turėjo pagrįsti argumentą, kad visų šalių, pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1 pateikusių paraiškas dėl pramonės licencijos priėmus įstatymą, prašymai buvo patenkinti. Tokios patikrinamos informacijos niekada nebuvo pateikta. |
| --- | --- |

(89)

Šie argumentai turėjo būti atmesti. Pažymima, kad atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1 pramonės licencija automatiškai neišduodama ir kad išdavimo procesą reguliuojančios taisyklės, taikomos pasirenkant gavėją, yra neobjektyvios. Atsižvelgiant į tai, kad buvo nustatyta, jog schema yra konkreti pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a ir b punktų nuostatas, JAE Vyriausybė pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies c punktą turėjo pagrįsti argumentą, kad visų šalių, pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1 pateikusių paraiškas dėl pramonės licencijos priėmus įstatymą, prašymai buvo patenkinti. Tokios patikrinamos informacijos niekada nebuvo pateikta.

| (90) | Abi šalys teigė, kad Junginiuose Arabų Emyratuose visos pramonės bendrovės atleidžiamos nuo muito mokesčio už jų produkciją. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad 2006 m. PPO paskelbtoje JAE prekybos politikos peržiūroje analizuotas 1979 m. federalinis įstatymas Nr. 1 ir nustatyta, kad visi pramonės koncernai atleidžiami nuo muito mokesčio. Taip pat teigta, kad taikomos sistemos kontrolės priemonės, nes pramonės licencijos pratęsiamos kiekvienais metais, pagal schemą bendrovės nurodo be muito importuojamas medžiagas, o valdžios institucijos neleidžia importuoti be muito, jeigu sąnaudos nėra susijusios su produkcija. |
| --- | --- |

(90)

Abi šalys teigė, kad Junginiuose Arabų Emyratuose visos pramonės bendrovės atleidžiamos nuo muito mokesčio už jų produkciją. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad 2006 m. PPO paskelbtoje JAE prekybos politikos peržiūroje analizuotas 1979 m. federalinis įstatymas Nr. 1 ir nustatyta, kad visi pramonės koncernai atleidžiami nuo muito mokesčio. Taip pat teigta, kad taikomos sistemos kontrolės priemonės, nes pramonės licencijos pratęsiamos kiekvienais metais, pagal schemą bendrovės nurodo be muito importuojamas medžiagas, o valdžios institucijos neleidžia importuoti be muito, jeigu sąnaudos nėra susijusios su produkcija.

| (91) | Šie argumentai turėjo būti atmesti. Tikslinga pažymėti, kad nuo muito mokesčio atleidžiamos schema besinaudojančios bendrovės pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1, o žaliavoms taikoma normali ne nulinė muito norma. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nesugebėjo įrodyti, kaip bendro pobūdžio pareiškimas PPO prekybos politikos peržiūros dokumente gali būti tikslesnis nei laikinajame reglamente pateikta išsami tikrinamuoju vizitu grindžiama analizė, kurioje detaliai nagrinėjamas su 1979 m. federaliniu įstatymu Nr. 1 susijęs tinkamumo klausimas ir šio įstatymo praktinis įgyvendinimas. Dar daugiau, tyrimas atskleidė, kad administruodamos pagal šią schemą be muito importuojamas žaliavas valdžios institucijos nesivadovauja nediskriminavimo principu. Būtent dėl to, kad nėra taisyklių, pagal kurias prašymai importuoti be muito būtų patvirtinami arba atmetami, ir atsižvelgiant į tai, kad nėra veiksmingos schemos administravimo patikrinimo sistemos, neaišku, kodėl vienai šaliai tam tikru metu gali būti leidžiama importuoti be muito, o kitu metu gali būti neleidžiama. Iš tikrųjų taip buvo bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo atveju, kartais subsidiją teikianti institucija be jokių pateisinamų aplinkybių iš jo pareikalaudavo sumokėti muito mokestį. Todėl abi šalys nesugebėjo pateikti jokių įrodymų, patvirtinančių jų argumentus dėl schemos administravimo ir leidimų importuoti be muito suteikimo. |
| --- | --- |

(91)

Šie argumentai turėjo būti atmesti. Tikslinga pažymėti, kad nuo muito mokesčio atleidžiamos schema besinaudojančios bendrovės pagal 1979 m. federalinį įstatymą Nr. 1, o žaliavoms taikoma normali ne nulinė muito norma. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nesugebėjo įrodyti, kaip bendro pobūdžio pareiškimas PPO prekybos politikos peržiūros dokumente gali būti tikslesnis nei laikinajame reglamente pateikta išsami tikrinamuoju vizitu grindžiama analizė, kurioje detaliai nagrinėjamas su 1979 m. federaliniu įstatymu Nr. 1 susijęs tinkamumo klausimas ir šio įstatymo praktinis įgyvendinimas. Dar daugiau, tyrimas atskleidė, kad administruodamos pagal šią schemą be muito importuojamas žaliavas valdžios institucijos nesivadovauja nediskriminavimo principu. Būtent dėl to, kad nėra taisyklių, pagal kurias prašymai importuoti be muito būtų patvirtinami arba atmetami, ir atsižvelgiant į tai, kad nėra veiksmingos schemos administravimo patikrinimo sistemos, neaišku, kodėl vienai šaliai tam tikru metu gali būti leidžiama importuoti be muito, o kitu metu gali būti neleidžiama. Iš tikrųjų taip buvo bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo atveju, kartais subsidiją teikianti institucija be jokių pateisinamų aplinkybių iš jo pareikalaudavo sumokėti muito mokestį. Todėl abi šalys nesugebėjo pateikti jokių įrodymų, patvirtinančių jų argumentus dėl schemos administravimo ir leidimų importuoti be muito suteikimo.

| (92) | Taip pat nurodyta, kad schema veikia pagal objektyvius kriterijus, būtent laikantis reikalavimo, kad nuo muito gali būti atleistos tik importuojamos prekės, naudojamos pramonės bendrovės gamyboje. Šis argumentas turėjo būti atmestas, nes, kaip paaiškinta 89 ir 91 konstatuojamosiose dalyse, neįrodyta, kad tokie objektyvūs kriterijai yra nustatyti. |
| --- | --- |

(92)

Taip pat nurodyta, kad schema veikia pagal objektyvius kriterijus, būtent laikantis reikalavimo, kad nuo muito gali būti atleistos tik importuojamos prekės, naudojamos pramonės bendrovės gamyboje. Šis argumentas turėjo būti atmestas, nes, kaip paaiškinta 89 ir 91 konstatuojamosiose dalyse, neįrodyta, kad tokie objektyvūs kriterijai yra nustatyti.

| (93) | JAE Vyriausybė nurodė, kad 1979 m. federalinis įstatymas Nr. 1 yra persvarstomas ir ši informacija buvo pateikta Komisijai. Taip pat teigta, kad Komisija neatsižvelgė į JAE Vyriausybės pateiktą informaciją ir dokumentus ir nepateikė argumentų ir įrodymų dėl faktų ir įstatymo, kuriais remiantis buvo padarytos išvados. |
| --- | --- |

(93)

JAE Vyriausybė nurodė, kad 1979 m. federalinis įstatymas Nr. 1 yra persvarstomas ir ši informacija buvo pateikta Komisijai. Taip pat teigta, kad Komisija neatsižvelgė į JAE Vyriausybės pateiktą informaciją ir dokumentus ir nepateikė argumentų ir įrodymų dėl faktų ir įstatymo, kuriais remiantis buvo padarytos išvados.

| (94) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pažymima, kad Komisija atidžiai įvertino ir išanalizavo visą šalių pateiktą informaciją. Dėl 1979 m. federalinio įstatymo Nr. 1 tikslinga pažymėti, kad JAE Vyriausybės pateiktas tekstas – tai Finansų ir pramonės ministerijos vidaus dokumento projektas. Jis neturi teisinės galios. Tyrimą atliekanti institucija turi analizuoti galiojančias teisines nuostatas ir jų įgyvendinimo būdą, o ne neprivalomą projektą, kurio JAE administracinės ir teisėkūros institucijos nepatvirtino ir kuris nebuvo priimtas. Dar daugiau, tai, kad JAE Vyriausybė šiuo metu ėmėsi veiksmų dėl galimo 1979 m. federalinio įstatymo Nr. 1 persvarstymo, patvirtina, kad valdžios institucijos suprato, kad, kaip nurodė JAE Vyriausybė, būtina pašalinti bet kokius neatitikimus PPO sutarčiai dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių. |
| --- | --- |

(94)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pažymima, kad Komisija atidžiai įvertino ir išanalizavo visą šalių pateiktą informaciją. Dėl 1979 m. federalinio įstatymo Nr. 1 tikslinga pažymėti, kad JAE Vyriausybės pateiktas tekstas – tai Finansų ir pramonės ministerijos vidaus dokumento projektas. Jis neturi teisinės galios. Tyrimą atliekanti institucija turi analizuoti galiojančias teisines nuostatas ir jų įgyvendinimo būdą, o ne neprivalomą projektą, kurio JAE administracinės ir teisėkūros institucijos nepatvirtino ir kuris nebuvo priimtas. Dar daugiau, tai, kad JAE Vyriausybė šiuo metu ėmėsi veiksmų dėl galimo 1979 m. federalinio įstatymo Nr. 1 persvarstymo, patvirtina, kad valdžios institucijos suprato, kad, kaip nurodė JAE Vyriausybė, būtina pašalinti bet kokius neatitikimus PPO sutarčiai dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių.

| (95) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 166–183 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(95)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 166–183 konstatuojamosiose dalyse.

II)   Laisvosios prekybos zona (LPZ)

| (96) | Abi šalys nurodė, kad Jungtiniuose Arabų Emyratuose visoms bendrovėms leidžiama be muito importuoti gamybos priemones. |
| --- | --- |

(96)

Abi šalys nurodė, kad Jungtiniuose Arabų Emyratuose visoms bendrovėms leidžiama be muito importuoti gamybos priemones.

| (97) | Dėl šio aspekto pažymima, kad tyrimas atskleidė, kad LPZ įsisteigusios bendrovės gamybos priemones importuoja be muito. Tai, kad viena šalis gali gauti tokią pačią naudą pasinaudodama kita schema (būtent 1979 m. federaliniu įstatymu Nr. 1), nereiškia, kad nagrinėjamoji subsidija nelaikoma kompensuotina. Be to, šalys negalėjo pateikti jokių faktinių įrodymų, kurie paneigtų tyrimo išvadas dėl LPZ. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pateiktas argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(97)

Dėl šio aspekto pažymima, kad tyrimas atskleidė, kad LPZ įsisteigusios bendrovės gamybos priemones importuoja be muito. Tai, kad viena šalis gali gauti tokią pačią naudą pasinaudodama kita schema (būtent 1979 m. federaliniu įstatymu Nr. 1), nereiškia, kad nagrinėjamoji subsidija nelaikoma kompensuotina. Be to, šalys negalėjo pateikti jokių faktinių įrodymų, kurie paneigtų tyrimo išvadas dėl LPZ. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pateiktas argumentas turėjo būti atmestas.

| (98) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 184–199 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(98)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, patvirtinamos su šia schema susijusios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 184–199 konstatuojamosiose dalyse.

3.3.3.   Kompensuotinų subsidijų suma

| (99) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galutinė kompensuotinų subsidijų suma pagal pagrindinio reglamento nuostatas, išreikšta ad valorem, vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Jungtinių Arabų Emyratų gamintojui yra 5,13 %. |
| --- | --- |

(99)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galutinė kompensuotinų subsidijų suma pagal pagrindinio reglamento nuostatas, išreikšta ad valorem, vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam Jungtinių Arabų Emyratų gamintojui yra 5,13 %.

3.4.   Pastabos dėl galutinio faktų atskleidimo

| (100) | Primenama, kad visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabas ir pareikšti prieštaravimus po galutinio faktų atskleidimo. Jų pastabos svarstytos ir tam tikrais atvejais į jas atsižvelgta, tačiau jos nebuvo tokios, kad dėl jų būtų reikėję keisti minėtas išvadas. |
| --- | --- |

(100)

Primenama, kad visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabas ir pareikšti prieštaravimus po galutinio faktų atskleidimo. Jų pastabos svarstytos ir tam tikrais atvejais į jas atsižvelgta, tačiau jos nebuvo tokios, kad dėl jų būtų reikėję keisti minėtas išvadas.

| (101) | Irano bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas savo analizėje vėl rėmėsi tyrimo faktais, bet nepateikė jokių naujų svarių įrodymų, kurie paneigtų tyrimo išvadas. |
| --- | --- |

(101)

Irano bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas savo analizėje vėl rėmėsi tyrimo faktais, bet nepateikė jokių naujų svarių įrodymų, kurie paneigtų tyrimo išvadas.

| (102) | Pakistano Vyriausybė išreiškė nepasitenkinimą, kad jos įsipareigojimas dėl įsipareigojimo perdirbti schemos buvo atmestas, ir pakartojo pastabas dėl LTF-EOP schemos ir galutinio mokesčio režimo. Ji taip pat pateikė naują 2010 m. liepos 27 d. Federalinės pajamų valdybos sprendimą, kuriuo importuojamai PTA (žaliavai, iš kurios gaminamas PET) nustatytas 3 % dydžio muitas, ir teigė, kad institucijos teisiškai įpareigotos perskaičiuoti subsidijos skirtumą, nustatytą pagal įsipareigojimo perdirbti schemą. Šis argumentas turėjo būti atmestas, nes nėra duomenų, kad subsidija nebeteikiama. Pakistano Vyriausybė teigia, kad ji yra sumažinta. Nepaisant to, pagal įsipareigojimo perdirbti schemos taisykles po importo žaliavos gali būti naudojamos mažiausiai dvejus metus. Kitaip tariant, iki 2010 m. liepos mėn. importuoti produktai (kai muito norma buvo 7,5 %) gali būti naudojami iki 2012 m. liepos mėn. Institucijos subsidijos sumą nustatė remdamosi su tiriamuoju laikotarpiu susijusiais duomenimis, o pagal schemos taisykles ankstesnės muito normos poveikis dar gali pasireikšti iki 2012 m. Todėl akivaizdu, kad galutinio muito nustatymo metu subsidija buvo teikiama. Be to, muito mokestis yra tik vienas turimų duomenų elementas, ir kaip nurodyta 43–53 konstatuojamosiose dalyse, jeigu muito norma būtų buvusi mažesnė, importo apimtis galėjo būti didesnė. |
| --- | --- |

(102)

Pakistano Vyriausybė išreiškė nepasitenkinimą, kad jos įsipareigojimas dėl įsipareigojimo perdirbti schemos buvo atmestas, ir pakartojo pastabas dėl LTF-EOP schemos ir galutinio mokesčio režimo. Ji taip pat pateikė naują 2010 m. liepos 27 d. Federalinės pajamų valdybos sprendimą, kuriuo importuojamai PTA (žaliavai, iš kurios gaminamas PET) nustatytas 3 % dydžio muitas, ir teigė, kad institucijos teisiškai įpareigotos perskaičiuoti subsidijos skirtumą, nustatytą pagal įsipareigojimo perdirbti schemą. Šis argumentas turėjo būti atmestas, nes nėra duomenų, kad subsidija nebeteikiama. Pakistano Vyriausybė teigia, kad ji yra sumažinta. Nepaisant to, pagal įsipareigojimo perdirbti schemos taisykles po importo žaliavos gali būti naudojamos mažiausiai dvejus metus. Kitaip tariant, iki 2010 m. liepos mėn. importuoti produktai (kai muito norma buvo 7,5 %) gali būti naudojami iki 2012 m. liepos mėn. Institucijos subsidijos sumą nustatė remdamosi su tiriamuoju laikotarpiu susijusiais duomenimis, o pagal schemos taisykles ankstesnės muito normos poveikis dar gali pasireikšti iki 2012 m. Todėl akivaizdu, kad galutinio muito nustatymo metu subsidija buvo teikiama. Be to, muito mokestis yra tik vienas turimų duomenų elementas, ir kaip nurodyta 43–53 konstatuojamosiose dalyse, jeigu muito norma būtų buvusi mažesnė, importo apimtis galėjo būti didesnė.

| (103) | Pakistano bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nesutiko su galutinio mokesčio režimo analize, bet pateikti duomenys neleidžia pakeisti tyrimo išvadų. Jis taip pat nurodė, kad yra patikrinamų įrodymų, teisingai parodančių jo pajamų mokesčio prievoles, ir siekdamas įrodyti, kad Komisijos išvados yra netikslios, pateikė dokumentų rinkinį. Dėl šio aspekto pažymima, kad pateikta informacija yra nenuosekli ir jos neįmanoma patikrinti, todėl į ją negali būti atsižvelgta. |
| --- | --- |

(103)

Pakistano bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nesutiko su galutinio mokesčio režimo analize, bet pateikti duomenys neleidžia pakeisti tyrimo išvadų. Jis taip pat nurodė, kad yra patikrinamų įrodymų, teisingai parodančių jo pajamų mokesčio prievoles, ir siekdamas įrodyti, kad Komisijos išvados yra netikslios, pateikė dokumentų rinkinį. Dėl šio aspekto pažymima, kad pateikta informacija yra nenuosekli ir jos neįmanoma patikrinti, todėl į ją negali būti atsižvelgta.

| (104) | JAE Vyriausybė vėl pateikė tyrimo faktų analizę ir teigė, kad institucijos savo išvadas pagrindė neaiškiu 1979 m. federalinio įstatymo Nr. 1 išaiškinimu ir nepateikė jokių tinkamų įrodymų. Dėl šio aspekto primenama, kad pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a ir b punktus buvo nustatyta, jog subsidija yra konkreti, kad institucijų atliktas 1979 m. federalinio įstatymo Nr. 1 išaiškinimas buvo pagrįstas pateikta informacija, įrodymais ir duomenimis ir nebuvo nustatyta jokių aiškių įrodymų, galinčių pakeisti tyrimo išvadas. JAE Vyriausybė paaiškino, kad 1979 m. federalinis įstatymas Nr. 1 baigiamas keisti ir greitai bus paskelbtas. Dėl šio aspekto pažymima, kad Komisija vertina JAE pastangas iš dalies keisti atitinkamas teisines nuostatas, bet minėti pokyčiai neturi poveikio tyrimo išvadoms, nes nėra nurodyta aiškių pakeitimų atlikimo proceso ir naujo įstatymo priėmimo datų. |
| --- | --- |

(104)

JAE Vyriausybė vėl pateikė tyrimo faktų analizę ir teigė, kad institucijos savo išvadas pagrindė neaiškiu 1979 m. federalinio įstatymo Nr. 1 išaiškinimu ir nepateikė jokių tinkamų įrodymų. Dėl šio aspekto primenama, kad pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a ir b punktus buvo nustatyta, jog subsidija yra konkreti, kad institucijų atliktas 1979 m. federalinio įstatymo Nr. 1 išaiškinimas buvo pagrįstas pateikta informacija, įrodymais ir duomenimis ir nebuvo nustatyta jokių aiškių įrodymų, galinčių pakeisti tyrimo išvadas. JAE Vyriausybė paaiškino, kad 1979 m. federalinis įstatymas Nr. 1 baigiamas keisti ir greitai bus paskelbtas. Dėl šio aspekto pažymima, kad Komisija vertina JAE pastangas iš dalies keisti atitinkamas teisines nuostatas, bet minėti pokyčiai neturi poveikio tyrimo išvadoms, nes nėra nurodyta aiškių pakeitimų atlikimo proceso ir naujo įstatymo priėmimo datų.

| (105) | JAE bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pakartojo savo argumentus dėl 1979 m. federalinio įstatymo Nr. 1. Jis taip pat nurodė, kad apskaičiuojant subsidijos skirtumą įsivėlė klaidų. Teigta, kad po galutinio faktų atskleidimo bendrovė pastebėjo, kad iš Saudo Arabijos įsigytos žaliavos neapmokestintos muito mokesčiu, nes JAE ir Saudo Arabija priklauso Persijos įlankos arabų šalių bendradarbiavimo tarybos muitų sąjungai, ir pateikė su šiuo argumentu susijusių dokumentų rinkinį. Dėl šio aspekto pažymima, kad šie prieštaravimai yra visiškai nauja informacija, kuri turėjo būti pateikta klausimyno atsakymuose ar vėliausiai per tikrinamąjį vizitą, kad Komisija būtų galėjusi patikrinti šių argumentų teisingumą. Todėl pateikti duomenys negali būti patikrinti tokiu vėlyvu tyrimo etapu. Be to, neturima ir svarių įrodymų šiems argumentams pagrįsti. Dar buvo teigta, kad nauda turėtų būti skaičiuojama pagal tiriamuoju laikotarpiu sunaudotas žaliavas, o ne pagal nupirktas žaliavas. Dėl šio aspekto pažymima, kad sunaudotų ir nupirktų žaliavų atskyrimas visiškai neturi reikšmės, nes kompensuotina suma – tai visa tiriamajam laikotarpiui priskirta suma, kaip paaiškinta 84–95 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(105)

JAE bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pakartojo savo argumentus dėl 1979 m. federalinio įstatymo Nr. 1. Jis taip pat nurodė, kad apskaičiuojant subsidijos skirtumą įsivėlė klaidų. Teigta, kad po galutinio faktų atskleidimo bendrovė pastebėjo, kad iš Saudo Arabijos įsigytos žaliavos neapmokestintos muito mokesčiu, nes JAE ir Saudo Arabija priklauso Persijos įlankos arabų šalių bendradarbiavimo tarybos muitų sąjungai, ir pateikė su šiuo argumentu susijusių dokumentų rinkinį. Dėl šio aspekto pažymima, kad šie prieštaravimai yra visiškai nauja informacija, kuri turėjo būti pateikta klausimyno atsakymuose ar vėliausiai per tikrinamąjį vizitą, kad Komisija būtų galėjusi patikrinti šių argumentų teisingumą. Todėl pateikti duomenys negali būti patikrinti tokiu vėlyvu tyrimo etapu. Be to, neturima ir svarių įrodymų šiems argumentams pagrįsti. Dar buvo teigta, kad nauda turėtų būti skaičiuojama pagal tiriamuoju laikotarpiu sunaudotas žaliavas, o ne pagal nupirktas žaliavas. Dėl šio aspekto pažymima, kad sunaudotų ir nupirktų žaliavų atskyrimas visiškai neturi reikšmės, nes kompensuotina suma – tai visa tiriamajam laikotarpiui priskirta suma, kaip paaiškinta 84–95 konstatuojamosiose dalyse.

4.   ŽALA

4.1.   Sąjungos gamyba, Sąjungos pramonė ir Sąjungos suvartojimas

| (106) | Dėl Sąjungos gamybos, Sąjungos pramonės ir Sąjungos suvartojimo pastabų negauta. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 201–206 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(106)

Dėl Sąjungos gamybos, Sąjungos pramonės ir Sąjungos suvartojimo pastabų negauta. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 201–206 konstatuojamosios dalys.

4.2.   Importas iš nagrinėjamųjų šalių

| (107) | Pastabų dėl nagrinėjamojo importo poveikio suvestinio vertinimo, importo iš nagrinėjamųjų šalių apimties ir jų atitinkamos rinkos dalies negauta. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 207–213 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(107)

Pastabų dėl nagrinėjamojo importo poveikio suvestinio vertinimo, importo iš nagrinėjamųjų šalių apimties ir jų atitinkamos rinkos dalies negauta. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 207–213 konstatuojamosios dalys.

| (108) | Atsižvelgiant į tai, kad, kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, nuspręsta išskaidyti tiriamąjį produktą į keletą produkto rūšių, buvo perskaičiuotas priverstinis kainų mažinimas, kad būtų atspindėtas minėtas pakeitimas. |
| --- | --- |

(108)

Atsižvelgiant į tai, kad, kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, nuspręsta išskaidyti tiriamąjį produktą į keletą produkto rūšių, buvo perskaičiuotas priverstinis kainų mažinimas, kad būtų atspindėtas minėtas pakeitimas.

| (109) | Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės Sąjungos pramonės kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF ir atitinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į išlaidas po importo ir prekybos lygio skirtumus. |
| --- | --- |

(109)

Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės Sąjungos pramonės kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF ir atitinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į išlaidas po importo ir prekybos lygio skirtumus.

| (110) | Palyginus nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį dėl JAE kilmės subsidijuoto importuoto produkto pardavimo Sąjungoje Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 3,2 %. Dėl Irano kilmės subsidijuoto importuoto produkto pardavimo Sąjungoje Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 3,0 %. Dėl Pakistano kilmės subsidijuoto importuoto produkto pardavimo Sąjungoje Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 0,5 %. Tiriamuoju laikotarpiu nagrinėjamosioms šalims nustatytas 2,5 % vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas. |
| --- | --- |

(110)

Palyginus nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį dėl JAE kilmės subsidijuoto importuoto produkto pardavimo Sąjungoje Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 3,2 %. Dėl Irano kilmės subsidijuoto importuoto produkto pardavimo Sąjungoje Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 3,0 %. Dėl Pakistano kilmės subsidijuoto importuoto produkto pardavimo Sąjungoje Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 0,5 %. Tiriamuoju laikotarpiu nagrinėjamosioms šalims nustatytas 2,5 % vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas.

| (111) | Irano eksportuotojas nurodė, kad nustatytas per didelis jo žalos skirtumas, nes nustatyta per maža svertinė vidutinė vieneto pardavimo kaina dėl neteisingai apskaičiuotos prekybos lygio koregavimo sumos. Dėl šio argumento reikia pažymėti, kad prekybos lygį išreiškianti suma, naudota atliekant preliminarius skaičiavimus, buvo fiksuota suma už 1 toną – tai komisinis atlyginimas, kurį ima bendradarbiaujantis importuotojas ir kuris sudaro apie 1 % vidutinės CIF kainos. Tačiau kadangi nebuvo pasiūlyta alternatyvi kiekybinė prekybos lygio koregavimo išraiška ir kadangi nėra kitos informacijos apie tokį koregavimą, argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(111)

Irano eksportuotojas nurodė, kad nustatytas per didelis jo žalos skirtumas, nes nustatyta per maža svertinė vidutinė vieneto pardavimo kaina dėl neteisingai apskaičiuotos prekybos lygio koregavimo sumos. Dėl šio argumento reikia pažymėti, kad prekybos lygį išreiškianti suma, naudota atliekant preliminarius skaičiavimus, buvo fiksuota suma už 1 toną – tai komisinis atlyginimas, kurį ima bendradarbiaujantis importuotojas ir kuris sudaro apie 1 % vidutinės CIF kainos. Tačiau kadangi nebuvo pasiūlyta alternatyvi kiekybinė prekybos lygio koregavimo išraiška ir kadangi nėra kitos informacijos apie tokį koregavimą, argumentas atmetamas.

| (112) | Ta pati šalis taip pat teigė, kad atrodo, jog nustatyta per maža (2 % dydžio) išlaidų po importo suma. |
| --- | --- |

(112)

Ta pati šalis taip pat teigė, kad atrodo, jog nustatyta per maža (2 % dydžio) išlaidų po importo suma.

| (113) | Atsižvelgiant į tai, pakartojama, kad atliekant tyrimą nebendradarbiavo nei vienas importuotojas ir nebuvo įmanoma patikrinti faktinių išlaidų po importo. Todėl neturint kitos informacijos buvo taikomas kitų tyrimų metu naudotas dydis. |
| --- | --- |

(113)

Atsižvelgiant į tai, pakartojama, kad atliekant tyrimą nebendradarbiavo nei vienas importuotojas ir nebuvo įmanoma patikrinti faktinių išlaidų po importo. Todėl neturint kitos informacijos buvo taikomas kitų tyrimų metu naudotas dydis.

4.3.   Sąjungos pramonės padėtis

| (114) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad žalos nepadaryta, nes gamintojai buvo neteisingai atrinkti ir dėl to rezultatų nebuvo galima ekstrapoliuoti visai Sąjungos pramonei. Teigta, kad tai, kad bendrovė (kuri nebuvo atrinkta) nurodė, kad ji dirbo naudodama daugiau kaip 100 % savo pajėgumų, galėtų aiškiai rodyti žalos nebuvimą. Pažymima, kad nurodyta informacija paimta iš šios bendrovės vertybinių popierių biržos priežiūros institucijai pateiktos informacijos trečiojoje šalyje ir ji nebuvo patikrinta. Ši informacija taip pat neatitinka turimos informacijos. Be to, tik vieno ES gamintojo gamybos pajėgumų panaudojimas jokiomis aplinkybėmis negali pakeisti išvadų dėl žalos atrinktiems ES gamintojams ir kitiems ES gamintojams. |
| --- | --- |

(114)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad žalos nepadaryta, nes gamintojai buvo neteisingai atrinkti ir dėl to rezultatų nebuvo galima ekstrapoliuoti visai Sąjungos pramonei. Teigta, kad tai, kad bendrovė (kuri nebuvo atrinkta) nurodė, kad ji dirbo naudodama daugiau kaip 100 % savo pajėgumų, galėtų aiškiai rodyti žalos nebuvimą. Pažymima, kad nurodyta informacija paimta iš šios bendrovės vertybinių popierių biržos priežiūros institucijai pateiktos informacijos trečiojoje šalyje ir ji nebuvo patikrinta. Ši informacija taip pat neatitinka turimos informacijos. Be to, tik vieno ES gamintojo gamybos pajėgumų panaudojimas jokiomis aplinkybėmis negali pakeisti išvadų dėl žalos atrinktiems ES gamintojams ir kitiems ES gamintojams.

| (115) | Kadangi negauta jokių kitų argumentų ar pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 218–237 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(115)

Kadangi negauta jokių kitų argumentų ar pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 218–237 konstatuojamosios dalys.

4.4.   Išvada dėl žalos

| (116) | Kadangi negauta jokių konkrečių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 238–240 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl žalos. |
| --- | --- |

(116)

Kadangi negauta jokių konkrečių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 238–240 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl žalos.

5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

5.1.   Subsidijuoto importo poveikis

| (117) | Kadangi negauta jokių konkrečių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 241–245 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(117)

Kadangi negauta jokių konkrečių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 241–245 konstatuojamosios dalys.

5.2.   Kitų veiksnių poveikis

| (118) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad bet kokia nustatyta žala būtų ne dėl subsidijuoto importo, bet dėl to, kad žemos PET kainos Europos Sąjungoje atspindi pasaulinį pramonės ciklą ir kad nuo 2008 m. rugsėjo mėn. iki 2009 m. birželio mėn. PET kainos atitiko mažesnes žalios naftos kainas. Dėl šio argumento pripažįstama, kad PET kainos tam tikru mastu priklauso nuo žalios naftos kainų, nes jos dariniai yra pagrindinė žaliava PET gaminti. Tačiau žalios naftos kainos per visą tiriamąjį laikotarpį buvo ne žemos, bet labai nestabilios – iš pradžių jos smarkiai krito, o vėliau atsistatė. Remiantis tokiu pasaulinių žalios naftos kainų nestabilumu negalima paaiškinti, kodėl PET importas buvo subsidijuojamas ir Sąjungos gamintojai buvo priversti sumažinti kainas. Būtent dėl šio priverstinio kainų mažinimo, galėjusio įvykti dėl gautų subsidijų, Sąjungos pramonės kainos sumažėjo, o ES gamintojai buvo priversti nuostolingai parduoti, kad neprarastų savo užsakovų. |
| --- | --- |

(118)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad bet kokia nustatyta žala būtų ne dėl subsidijuoto importo, bet dėl to, kad žemos PET kainos Europos Sąjungoje atspindi pasaulinį pramonės ciklą ir kad nuo 2008 m. rugsėjo mėn. iki 2009 m. birželio mėn. PET kainos atitiko mažesnes žalios naftos kainas. Dėl šio argumento pripažįstama, kad PET kainos tam tikru mastu priklauso nuo žalios naftos kainų, nes jos dariniai yra pagrindinė žaliava PET gaminti. Tačiau žalios naftos kainos per visą tiriamąjį laikotarpį buvo ne žemos, bet labai nestabilios – iš pradžių jos smarkiai krito, o vėliau atsistatė. Remiantis tokiu pasaulinių žalios naftos kainų nestabilumu negalima paaiškinti, kodėl PET importas buvo subsidijuojamas ir Sąjungos gamintojai buvo priversti sumažinti kainas. Būtent dėl šio priverstinio kainų mažinimo, galėjusio įvykti dėl gautų subsidijų, Sąjungos pramonės kainos sumažėjo, o ES gamintojai buvo priversti nuostolingai parduoti, kad neprarastų savo užsakovų.

| (119) | Irano eksportuotojas teigė, kad kai kurių ES gamintojų finansinės ir techninės problemos nebuvo tinkamai atskirtos nuo žalos analizės, jos buvo neteisingai susietos su importu iš Irano, nes jis pateko į rinką tik po 2006 m. Dėl šio aspekto pažymima, kad importas iš Irano rinkoje jau buvo 2006 ir 2007 m., o jo užimama rinkos dalis nesiekė 1 %. Nuo 2008 m. importo apimtis viršijo 1 % ir dėl savo žemų kainų prisidėjo prie kainų mažėjimo Europos Sąjungoje. Be to, šiuo atveju buvo patenkintos suminio vertinimo sąlygos ir buvo įmanoma įvertinti subsidijuoto importo iš visų nagrinėjamųjų šalių poveikį. Be to, tarp Irano eksportuotojo minėtų bendrovių atrinkta buvo tik viena, o šio ES gamintojo techninės problemos, su kuriomis jis susidūrė tik laikotarpiu nuo 2008 m. rugsėjo iki spalio vidurio, neturėjo ryškios įtakos bendram žalos dydžiui. |
| --- | --- |

(119)

Irano eksportuotojas teigė, kad kai kurių ES gamintojų finansinės ir techninės problemos nebuvo tinkamai atskirtos nuo žalos analizės, jos buvo neteisingai susietos su importu iš Irano, nes jis pateko į rinką tik po 2006 m. Dėl šio aspekto pažymima, kad importas iš Irano rinkoje jau buvo 2006 ir 2007 m., o jo užimama rinkos dalis nesiekė 1 %. Nuo 2008 m. importo apimtis viršijo 1 % ir dėl savo žemų kainų prisidėjo prie kainų mažėjimo Europos Sąjungoje. Be to, šiuo atveju buvo patenkintos suminio vertinimo sąlygos ir buvo įmanoma įvertinti subsidijuoto importo iš visų nagrinėjamųjų šalių poveikį. Be to, tarp Irano eksportuotojo minėtų bendrovių atrinkta buvo tik viena, o šio ES gamintojo techninės problemos, su kuriomis jis susidūrė tik laikotarpiu nuo 2008 m. rugsėjo iki spalio vidurio, neturėjo ryškios įtakos bendram žalos dydžiui.

| (120) | Ta pati šalis pakartojo, kad bet kokia nustatyta žala būtų susijusi su sumažėjusia paklausa, ypač tiriamuoju laikotarpiu, per kurį įvyko pasaulinė finansų ir ekonomikos krizė. Tačiau ši šalis nepaneigė laikinojo reglamento 254–256 konstatuojamosiose dalyse pateiktų argumentų, kad dėl paskutinį 2008 m. ketvirtį prasidėjusio ekonomikos nuosmukio jokiu būdu negali sumažėti žalingas subsidijuoto importo mažomis kainomis į ES rinką poveikis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį ir kad dėl to nebuvo nutrauktas priežastinis ryšys, nors mažėjanti paklausa irgi turėjo įtakos patirtai žalai. Dar pažymima, kad sumažėjus pasiūlai subsidijuoto importo rinkos dalis net padidėjo nuo 7,6 % iki 10,2 % ir taip pablogino ES gamintojų padėtį. |
| --- | --- |

(120)

Ta pati šalis pakartojo, kad bet kokia nustatyta žala būtų susijusi su sumažėjusia paklausa, ypač tiriamuoju laikotarpiu, per kurį įvyko pasaulinė finansų ir ekonomikos krizė. Tačiau ši šalis nepaneigė laikinojo reglamento 254–256 konstatuojamosiose dalyse pateiktų argumentų, kad dėl paskutinį 2008 m. ketvirtį prasidėjusio ekonomikos nuosmukio jokiu būdu negali sumažėti žalingas subsidijuoto importo mažomis kainomis į ES rinką poveikis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį ir kad dėl to nebuvo nutrauktas priežastinis ryšys, nors mažėjanti paklausa irgi turėjo įtakos patirtai žalai. Dar pažymima, kad sumažėjus pasiūlai subsidijuoto importo rinkos dalis net padidėjo nuo 7,6 % iki 10,2 % ir taip pablogino ES gamintojų padėtį.

| (121) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad bet kokia žala patirta dėl menkų ES PET gamintojų investicijų ir dėl, palyginti su eksportuotojais, didesnių sąnaudų. |
| --- | --- |

(121)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad bet kokia žala patirta dėl menkų ES PET gamintojų investicijų ir dėl, palyginti su eksportuotojais, didesnių sąnaudų.

| (122) | Pripažįstama, kad PET yra kapitalui imli pramonės šaka ir kad būtinos tam tikro dydžio investicijos siekiant išlaikyti konkurencingumą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. Primenama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 237 konstatuojamojoje dalyje, kai kurios atrinktos bendrovės 2006 ir 2007 m. daug investavo, bet 2008 m. ir tiriamuoju laikotarpiu investuota buvo minimaliai. |
| --- | --- |

(122)

Pripažįstama, kad PET yra kapitalui imli pramonės šaka ir kad būtinos tam tikro dydžio investicijos siekiant išlaikyti konkurencingumą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. Primenama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 237 konstatuojamojoje dalyje, kai kurios atrinktos bendrovės 2006 ir 2007 m. daug investavo, bet 2008 m. ir tiriamuoju laikotarpiu investuota buvo minimaliai.

| (123) | Dėl šio aspekto pažymima, kad atsižvelgiant į tai, kad 2008 m. ir tiriamuoju laikotarpiu mažėjo gamyba ir pajėgumų panaudojimo lygis ir smarkiai susitraukė Sąjungos gamintojų rinkos dalis, būtų nepamatuota tikėtis kokių nors didesnių investicijų į naujus pajėgumus tuo pačiu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(123)

Dėl šio aspekto pažymima, kad atsižvelgiant į tai, kad 2008 m. ir tiriamuoju laikotarpiu mažėjo gamyba ir pajėgumų panaudojimo lygis ir smarkiai susitraukė Sąjungos gamintojų rinkos dalis, būtų nepamatuota tikėtis kokių nors didesnių investicijų į naujus pajėgumus tuo pačiu laikotarpiu.

| (124) | Taip pat pakartojama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 233 ir 234 konstatuojamosiose dalyse, atrinktų Sąjungos gamintojų finansinė padėtis buvo labai prasta visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, o 2006 m. ir tiriamuoju laikotarpiu jie patyrė didelių nuostolių. Tokiomis aplinkybėmis vėlgi būtų nepamatuota tikėtis iš Sąjungos gamintojų didelių investicijų. |
| --- | --- |

(124)

Taip pat pakartojama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 233 ir 234 konstatuojamosiose dalyse, atrinktų Sąjungos gamintojų finansinė padėtis buvo labai prasta visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, o 2006 m. ir tiriamuoju laikotarpiu jie patyrė didelių nuostolių. Tokiomis aplinkybėmis vėlgi būtų nepamatuota tikėtis iš Sąjungos gamintojų didelių investicijų.

| (125) | Todėl padaryta išvada, kad nedidelės investicijos 2008 m. ir tiriamuoju laikotarpiu neturėjo esminės įtakos Sąjungos pramonės patirtai žalai, bet greičiau buvo jos padarinys. |
| --- | --- |

(125)

Todėl padaryta išvada, kad nedidelės investicijos 2008 m. ir tiriamuoju laikotarpiu neturėjo esminės įtakos Sąjungos pramonės patirtai žalai, bet greičiau buvo jos padarinys.

5.3.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (126) | Kadangi nepateikta jokių kitų argumentų ar pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 246–264 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(126)

Kadangi nepateikta jokių kitų argumentų ar pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 246–264 konstatuojamosios dalys.

6.   SĄJUNGOS INTERESAI

| (127) | Po pirminio faktų atskleidimo daug ES perdirbėjų ir (arba) pilstyklų pranešė apie save ir teigė, kad Sąjungos interesų analizė teisingai neatspindėtų daugelio bendradarbiaujančių naudotojų argumentų ir kad išvados prieštarauja dabartinei ekonominei padėčiai. Tačiau nebuvo pateikta daugiau įrodymų ar paaiškinimų. Visos bendrovės paprašė būti išklausytos, bet tik dvi šios naudotojų grupės bendrovės ir viena Italijos pilstyklų asociacija dalyvavo išklausyme. Svaresnių pastabų gauta iš vieno bendradarbiaujančio ES perdirbėjo (ALPLA), perdirbėjų grupės („Caiba SA“, „Coca-Cola“ grupė, „Danone Waters“, „Logoplaste“, „MFS Commodities“, „PepsiCO.“, „Novara International“ ir „Silico Polymers“), bendradarbiaujančio importuotojo (GSI) ir plastiko perdirbėjų asociacijos (EuPC). Visos šios šalys tvirtai pasisakė prieš bet kokių priemonių nustatymą. |
| --- | --- |

(127)

Po pirminio faktų atskleidimo daug ES perdirbėjų ir (arba) pilstyklų pranešė apie save ir teigė, kad Sąjungos interesų analizė teisingai neatspindėtų daugelio bendradarbiaujančių naudotojų argumentų ir kad išvados prieštarauja dabartinei ekonominei padėčiai. Tačiau nebuvo pateikta daugiau įrodymų ar paaiškinimų. Visos bendrovės paprašė būti išklausytos, bet tik dvi šios naudotojų grupės bendrovės ir viena Italijos pilstyklų asociacija dalyvavo išklausyme. Svaresnių pastabų gauta iš vieno bendradarbiaujančio ES perdirbėjo (ALPLA), perdirbėjų grupės („Caiba SA“, „Coca-Cola“ grupė, „Danone Waters“, „Logoplaste“, „MFS Commodities“, „PepsiCO.“, „Novara International“ ir „Silico Polymers“), bendradarbiaujančio importuotojo (GSI) ir plastiko perdirbėjų asociacijos (EuPC). Visos šios šalys tvirtai pasisakė prieš bet kokių priemonių nustatymą.

6.1.   Sąjungos pramonės ir kitų Sąjungos gamintojų interesai

| (128) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad ES gamintojai naudotųsi (piktnaudžiautų) prekybos apsaugos priemonėmis, kad apsaugotų Sąjungos rinką ir nustatytų Europos Sąjungoje dirbtinai dideles kainas. Šios šalys atkreipė dėmesį į Indijai, Indonezijai, Pietų Korėjai, Malaizijai, Taivanui, Tailandui ir Kinijos Liaudies Respublikai taikomas antidempingo ir (arba) kompensacines priemones. Tačiau pažymima, kad bet kokia Europos Sąjungoje gamybą vykdanti bendrovė turi teisę pateikti skundą ir siekti, kad būtų imtasi taisomųjų veiksmų, jeigu ji gali įrodyti, kad laikomasi žalingos subsidijavimo praktikos. Tai, kad buvo nustatyta, kad įvairiose šalyse taikoma subsidijavimo ir dempingo praktika, galėtų būti paaiškinta dideliu šio produkto paklausos didėjimu nuo 10-tojo dešimtmečio pradžios – paprastai paklausos metinio didėjimo sparta buvo matuojama dviženkliais skaičiais. Tai paskatino dideles investicijas visame pasaulyje, dėl to susidarė struktūrinis pasaulinio masto PET pasiūlos perteklius. Taip pat pažymima, kad kai kurios trečiosios šalys taiko priemones kelioms iš minėtų valstybių – tai parodo, kad esama struktūrinės problemos. |
| --- | --- |

(128)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad ES gamintojai naudotųsi (piktnaudžiautų) prekybos apsaugos priemonėmis, kad apsaugotų Sąjungos rinką ir nustatytų Europos Sąjungoje dirbtinai dideles kainas. Šios šalys atkreipė dėmesį į Indijai, Indonezijai, Pietų Korėjai, Malaizijai, Taivanui, Tailandui ir Kinijos Liaudies Respublikai taikomas antidempingo ir (arba) kompensacines priemones. Tačiau pažymima, kad bet kokia Europos Sąjungoje gamybą vykdanti bendrovė turi teisę pateikti skundą ir siekti, kad būtų imtasi taisomųjų veiksmų, jeigu ji gali įrodyti, kad laikomasi žalingos subsidijavimo praktikos. Tai, kad buvo nustatyta, kad įvairiose šalyse taikoma subsidijavimo ir dempingo praktika, galėtų būti paaiškinta dideliu šio produkto paklausos didėjimu nuo 10-tojo dešimtmečio pradžios – paprastai paklausos metinio didėjimo sparta buvo matuojama dviženkliais skaičiais. Tai paskatino dideles investicijas visame pasaulyje, dėl to susidarė struktūrinis pasaulinio masto PET pasiūlos perteklius. Taip pat pažymima, kad kai kurios trečiosios šalys taiko priemones kelioms iš minėtų valstybių – tai parodo, kad esama struktūrinės problemos.

| (129) | Keletas suinteresuotųjų šalių pakartojo, kad Sąjungos gamintojams nepavyks pagerinti savo veiklos rezultatų ilguoju laikotarpiu, nes netrukus trečiosiose šalyse bus pritraukta naujų investicijų ir dėl to Europos Sąjungoje sumažės dirbtinai didelės kainos. |
| --- | --- |

(129)

Keletas suinteresuotųjų šalių pakartojo, kad Sąjungos gamintojams nepavyks pagerinti savo veiklos rezultatų ilguoju laikotarpiu, nes netrukus trečiosiose šalyse bus pritraukta naujų investicijų ir dėl to Europos Sąjungoje sumažės dirbtinai didelės kainos.

| (130) | Tyrimas parodė, kad dėl naujų investicijų Omane 2009 m. smarkiai išaugo jo importo apimtis, ir negalima atmesti galimybės, kad dėl to Sąjungos pramonei ateityje gali kilti problemų. Tačiau, kaip jau minėta laikinojo reglamento 270 konstatuojamojoje dalyje, galimos naujos investicijos, dėl kurių Sąjungos pramonė gali patirti žalos, nėra pagrįsta priežastis nepasinaudoti teisėtomis apsaugos priemonėmis, susijusiomis su šiuo tyrimu. |
| --- | --- |

(130)

Tyrimas parodė, kad dėl naujų investicijų Omane 2009 m. smarkiai išaugo jo importo apimtis, ir negalima atmesti galimybės, kad dėl to Sąjungos pramonei ateityje gali kilti problemų. Tačiau, kaip jau minėta laikinojo reglamento 270 konstatuojamojoje dalyje, galimos naujos investicijos, dėl kurių Sąjungos pramonė gali patirti žalos, nėra pagrįsta priežastis nepasinaudoti teisėtomis apsaugos priemonėmis, susijusiomis su šiuo tyrimu.

| (131) | Tik viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Europos Sąjungoje padidėjus PET kainoms, tik ES gamintojai, investavę trečiosiose šalyse, kurioms priemonės netaikomos (Tailande, JAV, Rusijoje), ar kiti PET gamintojai trečiosiose šalyse (Pietų Korėjoje) galėtų pagerinti savo veiklos rezultatus. Todėl šalis teigė, kad lėšų perkėlimas gamintojams už ES ribų akivaizdžiai būtų reikšmingesnis nei trumpojo laikotarpio nauda ES gamintojams. |
| --- | --- |

(131)

Tik viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Europos Sąjungoje padidėjus PET kainoms, tik ES gamintojai, investavę trečiosiose šalyse, kurioms priemonės netaikomos (Tailande, JAV, Rusijoje), ar kiti PET gamintojai trečiosiose šalyse (Pietų Korėjoje) galėtų pagerinti savo veiklos rezultatus. Todėl šalis teigė, kad lėšų perkėlimas gamintojams už ES ribų akivaizdžiai būtų reikšmingesnis nei trumpojo laikotarpio nauda ES gamintojams.

| (132) | Dėl šio aspekto pabrėžiama, kad neturima įrodymų, pagrindžiančių argumentą, kad bet kokia finansinė nauda, kuri gali būti suteikta gamintojams trečiosiose šalyse, kurioms netaikomos prekybos apsaugos priemonės, arba bendrovėms, kurioms taikomas nulinis muitas, būtų didesnė nei nauda Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(132)

Dėl šio aspekto pabrėžiama, kad neturima įrodymų, pagrindžiančių argumentą, kad bet kokia finansinė nauda, kuri gali būti suteikta gamintojams trečiosiose šalyse, kurioms netaikomos prekybos apsaugos priemonės, arba bendrovėms, kurioms taikomas nulinis muitas, būtų didesnė nei nauda Sąjungos pramonei.

| (133) | Taip pat teigta, kad Sąjungos gamintojų bendrovėse dirba tik 2 000 darbuotojų, o PET perdirbėjų bendrovėse ir pilstyklose, kurioms bet koks muitas turėtų didelės įtakos, dirba atitinkamai apie 20 000 ir 60 000 darbuotojų. |
| --- | --- |

(133)

Taip pat teigta, kad Sąjungos gamintojų bendrovėse dirba tik 2 000 darbuotojų, o PET perdirbėjų bendrovėse ir pilstyklose, kurioms bet koks muitas turėtų didelės įtakos, dirba atitinkamai apie 20 000 ir 60 000 darbuotojų.

| (134) | Pažymima, kad PET gamintojų sukurtų darbo vietų skaičius nėra nesvarbus, o pats klausimas, ar priemonių nustatymas neprieštarauja Sąjungos interesams, negali tiesiog apsiriboti dirbančiųjų skaičiumi. Dėl to taip pat itin svarbu, kad priemonės negalėtų smarkiai paveikti susijusių naudotojų, atsižvelgiant į muito dydį ir alternatyvius tiekimo šaltinius, kaip nurodyta 141–156 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(134)

Pažymima, kad PET gamintojų sukurtų darbo vietų skaičius nėra nesvarbus, o pats klausimas, ar priemonių nustatymas neprieštarauja Sąjungos interesams, negali tiesiog apsiriboti dirbančiųjų skaičiumi. Dėl to taip pat itin svarbu, kad priemonės negalėtų smarkiai paveikti susijusių naudotojų, atsižvelgiant į muito dydį ir alternatyvius tiekimo šaltinius, kaip nurodyta 141–156 konstatuojamosiose dalyse.

6.2.   Nesusijusių Sąjungos importuotojų interesai

| (135) | Pakartojama, kad atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo nei vienas nesusijęs importuotojas. |
| --- | --- |

(135)

Pakartojama, kad atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo nei vienas nesusijęs importuotojas.

| (136) | Bendradarbiaujanti bendrovė griežtai nesutiko, kad muitų nustatymas neturės ryškaus poveikio jos veiklai. Bendrovė teigė, kad nors ji veikia komisinių atlyginimų pagrindu, poveikis būtų didelis, nes didelė jos veiklos dalis susijusi su nagrinėjamosiomis šalimis. Nustačius galutines priemones, jos turėtų poveikio komisiniams atlyginimams, gautiems iš gamintojų nagrinėjamosiose šalyse, nes nagrinėjamosiose šalyse pagamintas PET nebegalėtų konkuruoti su kitų gamintojų pagamintu PET. |
| --- | --- |

(136)

Bendradarbiaujanti bendrovė griežtai nesutiko, kad muitų nustatymas neturės ryškaus poveikio jos veiklai. Bendrovė teigė, kad nors ji veikia komisinių atlyginimų pagrindu, poveikis būtų didelis, nes didelė jos veiklos dalis susijusi su nagrinėjamosiomis šalimis. Nustačius galutines priemones, jos turėtų poveikio komisiniams atlyginimams, gautiems iš gamintojų nagrinėjamosiose šalyse, nes nagrinėjamosiose šalyse pagamintas PET nebegalėtų konkuruoti su kitų gamintojų pagamintu PET.

| (137) | Atsižvelgiant į bendrą mažą muito dydį, nėra tikėtina, kad tai turės didelės įtakos PET pardavimui iš nagrinėjamųjų šalių. Be to, labai tikėtina, kad vidutiniu laikotarpiu bendrovė gali pereiti prie kitų tiekimo šaltinių, pvz., importo iš Omano, JAV, Brazilijos, Meksikos ir bendrovių iš Pietų Korėjos, kurioms taikoma nulinė antidempingo muito norma. Šių eksportuojančių gamintojų pardavimas turėtų suteikti bendrovei galimybę padengti bet kokius nuostolius, kurie gali būti patirti dėl nustatytų priemonių. Todėl šis argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(137)

Atsižvelgiant į bendrą mažą muito dydį, nėra tikėtina, kad tai turės didelės įtakos PET pardavimui iš nagrinėjamųjų šalių. Be to, labai tikėtina, kad vidutiniu laikotarpiu bendrovė gali pereiti prie kitų tiekimo šaltinių, pvz., importo iš Omano, JAV, Brazilijos, Meksikos ir bendrovių iš Pietų Korėjos, kurioms taikoma nulinė antidempingo muito norma. Šių eksportuojančių gamintojų pardavimas turėtų suteikti bendrovei galimybę padengti bet kokius nuostolius, kurie gali būti patirti dėl nustatytų priemonių. Todėl šis argumentas atmetamas.

6.3.   Žaliavų tiekėjų interesai Europos Sąjungoje

| (138) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad neteisėta ginti ES PET gamintojų žaliavų tiekėjus pakavimo pramonės, pilstyklų ir galutinių vartotojų sąskaita. |
| --- | --- |

(138)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad neteisėta ginti ES PET gamintojų žaliavų tiekėjus pakavimo pramonės, pilstyklų ir galutinių vartotojų sąskaita.

| (139) | Pažymima, kad priemonių poveikio tiekimo pramonei analizė atitinka pagrindinio reglamento 31 straipsnį. Tokia analizė atliekama pagal nusistovėjusią praktiką, ypač kai žaliavų tiekėjai labai priklauso nuo Sąjungos gamintojų. |
| --- | --- |

(139)

Pažymima, kad priemonių poveikio tiekimo pramonei analizė atitinka pagrindinio reglamento 31 straipsnį. Tokia analizė atliekama pagal nusistovėjusią praktiką, ypač kai žaliavų tiekėjai labai priklauso nuo Sąjungos gamintojų.

| (140) | Kadangi jokių kitų pastabų šiuo klausimu negauta, galutinai patvirtinamos laikinojo reglamento 265–279 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(140)

Kadangi jokių kitų pastabų šiuo klausimu negauta, galutinai patvirtinamos laikinojo reglamento 265–279 konstatuojamosios dalys.

6.4.   Naudotojų interesai

| (141) | Pakartojama, kad PET, naudojamas butelių ruošinių gamyboje, sudaro 70–80 % visų perdirbėjų gamybos sąnaudų. Todėl toms bendrovėms tai pati svarbiausia sąnaudų sudedamoji dalis. |
| --- | --- |

(141)

Pakartojama, kad PET, naudojamas butelių ruošinių gamyboje, sudaro 70–80 % visų perdirbėjų gamybos sąnaudų. Todėl toms bendrovėms tai pati svarbiausia sąnaudų sudedamoji dalis.

| (142) | Kai kurios suinteresuotosios šalys nurodė, kad ES pakavimo pramonė nuolat turi prisitaikyti prie pilstyklų reikalavimų dėl naujo dizaino ir kuo mažiau aplinkai kenksmingų pakuočių. Dėl to kai kurie perdirbėjai linkę nuolat investuoti į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą siekdami sukurti naujus produktus ir naują dizainą, kad išliktų konkurencingi ir vertės kūrimo grandinėje sukurtų daugiau vertės. |
| --- | --- |

(142)

Kai kurios suinteresuotosios šalys nurodė, kad ES pakavimo pramonė nuolat turi prisitaikyti prie pilstyklų reikalavimų dėl naujo dizaino ir kuo mažiau aplinkai kenksmingų pakuočių. Dėl to kai kurie perdirbėjai linkę nuolat investuoti į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą siekdami sukurti naujus produktus ir naują dizainą, kad išliktų konkurencingi ir vertės kūrimo grandinėje sukurtų daugiau vertės.

| (143) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad poveikis ES perdirbimo pramonei bus labai didelis ir dėl jo sumažės lėšos investicijoms į naujas, aplinkai nekenksmingas pakuotes, o šimtai mažesnių bendrovių gali užsidaryti, nes jų pelnas dar mažesnis dėl mažos perdirbimo apimties ir ribotų derybinių galių. |
| --- | --- |

(143)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad poveikis ES perdirbimo pramonei bus labai didelis ir dėl jo sumažės lėšos investicijoms į naujas, aplinkai nekenksmingas pakuotes, o šimtai mažesnių bendrovių gali užsidaryti, nes jų pelnas dar mažesnis dėl mažos perdirbimo apimties ir ribotų derybinių galių.

| (144) | Jeigu dėl nustatytų priemonių visą kainos padidėjimą perimtų perdirbėjai, poveikis jiems būtų tikrai didelis priklausomai nuo tiekimo šaltinių, atsižvelgiant į tai, kad PET išlaidos sudaro didžiąją jų išlaidų dalį, o daugelio mažųjų ir vidutinių įmonių pelnas yra nedidelis. |
| --- | --- |

(144)

Jeigu dėl nustatytų priemonių visą kainos padidėjimą perimtų perdirbėjai, poveikis jiems būtų tikrai didelis priklausomai nuo tiekimo šaltinių, atsižvelgiant į tai, kad PET išlaidos sudaro didžiąją jų išlaidų dalį, o daugelio mažųjų ir vidutinių įmonių pelnas yra nedidelis.

| (145) | Dėl to buvo atliktas tikrinamasis vizitas mažoje Italijos plastiko perdirbimo bendrovėje siekiant susidaryti geresnį vaizdą apie muito poveikį šiai naudotojų grupei. Tyrimas parodė, kad perdirbėjai paprastai turi tam tikrą, nors ir ribotą, galimybę perkelti kainos padidėjimą, ypač jei kainos padidėjimas yra žymus ir jį galima numatyti iš anksto. Be to, kai kurie PET perdirbėjai yra įtraukę į sutartis žaliavų kainų koregavimo sąlygą, kuri gali padėti ES perdirbėjams dalį kainos padidėjimo perkelti pilstykloms. |
| --- | --- |

(145)

Dėl to buvo atliktas tikrinamasis vizitas mažoje Italijos plastiko perdirbimo bendrovėje siekiant susidaryti geresnį vaizdą apie muito poveikį šiai naudotojų grupei. Tyrimas parodė, kad perdirbėjai paprastai turi tam tikrą, nors ir ribotą, galimybę perkelti kainos padidėjimą, ypač jei kainos padidėjimas yra žymus ir jį galima numatyti iš anksto. Be to, kai kurie PET perdirbėjai yra įtraukę į sutartis žaliavų kainų koregavimo sąlygą, kuri gali padėti ES perdirbėjams dalį kainos padidėjimo perkelti pilstykloms.

| (146) | Todėl, atsižvelgiant į ganėtinai mažą muito dydį, padaryta išvada, kad kompensacinių muitų nustatymas veikiausiai neturės itin nepalankaus poveikio perdirbėjams. |
| --- | --- |

(146)

Todėl, atsižvelgiant į ganėtinai mažą muito dydį, padaryta išvada, kad kompensacinių muitų nustatymas veikiausiai neturės itin nepalankaus poveikio perdirbėjams.

| (147) | Kai kurios suinteresuotosios šalys pakartojo argumentą, kad nustačius galutines priemones padidėtų PET perdirbėjų išsikėlimo rizika. Šios šalys taip pat teigė, kad išsikėlus ES perdirbėjams ES gamintojai neturėtų ilgalaikės naudos. Vienas iš bendradarbiaujančių PET perdirbėjų nurodė, kad išsikėlimas jau prasidėjo ir bet koks kompensacinių muitų nustatymas tik paspartintų šį procesą. Ši šalis teigė, kad didelė ES perdirbėjų dalis įsikurtų teritorijose netoli ES sienų (Šveicarijoje, Kroatijoje, Bosnijoje, Serbijoje, Turkijoje, Rusijoje ir Ukrainoje) ir kad kai kuriems perdirbėjams būtų daug lengviau iškelti gamybą į šias teritorijas nei teigiama laikinajame reglamente. |
| --- | --- |

(147)

Kai kurios suinteresuotosios šalys pakartojo argumentą, kad nustačius galutines priemones padidėtų PET perdirbėjų išsikėlimo rizika. Šios šalys taip pat teigė, kad išsikėlus ES perdirbėjams ES gamintojai neturėtų ilgalaikės naudos. Vienas iš bendradarbiaujančių PET perdirbėjų nurodė, kad išsikėlimas jau prasidėjo ir bet koks kompensacinių muitų nustatymas tik paspartintų šį procesą. Ši šalis teigė, kad didelė ES perdirbėjų dalis įsikurtų teritorijose netoli ES sienų (Šveicarijoje, Kroatijoje, Bosnijoje, Serbijoje, Turkijoje, Rusijoje ir Ukrainoje) ir kad kai kuriems perdirbėjams būtų daug lengviau iškelti gamybą į šias teritorijas nei teigiama laikinajame reglamente.

| (148) | Remiantis turima informacija, išsikėlimas tikrai jau vyksta, todėl kompensacinių muitų nustatymas laikomas vienu iš daugelio galimų veiksnių, lemiančių tokį bendrovės sprendimą. Nebuvo nustatyta, kad šiuo atveju nenustačius priemonių šios bendrovės galėtų pasilikti Europos Sąjungoje atsižvelgiant į tai, kad toks sprendimas paprastai priimamas išanalizavus ne prekybos apsaugos priemones, o įvairius kitus aspektus, pvz., buvimas arčiau užsakovo, galimybė įdarbinti kvalifikuotus darbuotojus mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje, bendra išlaidų struktūra ir pan. |
| --- | --- |

(148)

Remiantis turima informacija, išsikėlimas tikrai jau vyksta, todėl kompensacinių muitų nustatymas laikomas vienu iš daugelio galimų veiksnių, lemiančių tokį bendrovės sprendimą. Nebuvo nustatyta, kad šiuo atveju nenustačius priemonių šios bendrovės galėtų pasilikti Europos Sąjungoje atsižvelgiant į tai, kad toks sprendimas paprastai priimamas išanalizavus ne prekybos apsaugos priemones, o įvairius kitus aspektus, pvz., buvimas arčiau užsakovo, galimybė įdarbinti kvalifikuotus darbuotojus mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje, bendra išlaidų struktūra ir pan.

| (149) | Taip pat pažymima, kad turima informacija rodo, kad ES perdirbimo pramonė susiduria su įvairiomis rimtomis problemomis dėl vidinių struktūrinių trūkumų, kurie vis labiau ryškėja sparčiai besikeičiančioje augančios konkurencijos aplinkoje. Akivaizdu, kad stambumas turi reikšmės šiame versle, todėl jau vyksta rinkos vienijimasis, įskaitant bendrovių uždarymą ir išsikėlimą. Todėl manoma, kad bet koks PET kainos padidėjimas dėl kompensacinių priemonių nėra daug nerimo keliančio mažesnių perdirbėjų išsikėlimo priežastis. |
| --- | --- |

(149)

Taip pat pažymima, kad turima informacija rodo, kad ES perdirbimo pramonė susiduria su įvairiomis rimtomis problemomis dėl vidinių struktūrinių trūkumų, kurie vis labiau ryškėja sparčiai besikeičiančioje augančios konkurencijos aplinkoje. Akivaizdu, kad stambumas turi reikšmės šiame versle, todėl jau vyksta rinkos vienijimasis, įskaitant bendrovių uždarymą ir išsikėlimą. Todėl manoma, kad bet koks PET kainos padidėjimas dėl kompensacinių priemonių nėra daug nerimo keliančio mažesnių perdirbėjų išsikėlimo priežastis.

| (150) | Taigi padaryta išvada, kad kompensacinių muitų nustatymas nebus lemiamas veiksnys PET perdirbimo bendrovėms priimant sprendimą dėl išsikėlimo. |
| --- | --- |

(150)

Taigi padaryta išvada, kad kompensacinių muitų nustatymas nebus lemiamas veiksnys PET perdirbimo bendrovėms priimant sprendimą dėl išsikėlimo.

| (151) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad bet kokios priemonės turės didelį poveikį pilstykloms, nes dėl sutartinių sąlygų joms būtų (bent iš dalies) perkeltas bet koks PET dervos kainų padidėjimas. Taip pat teigta, kad kai kurios pilstyklos gali būti nepajėgios perkelti kainų padidėjimo savo klientams – prekybos centrų ar mažmeninės prekybos grandinėms, ir jos gali nepakelti bet kokio sąnaudų padidėjimo. |
| --- | --- |

(151)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad bet kokios priemonės turės didelį poveikį pilstykloms, nes dėl sutartinių sąlygų joms būtų (bent iš dalies) perkeltas bet koks PET dervos kainų padidėjimas. Taip pat teigta, kad kai kurios pilstyklos gali būti nepajėgios perkelti kainų padidėjimo savo klientams – prekybos centrų ar mažmeninės prekybos grandinėms, ir jos gali nepakelti bet kokio sąnaudų padidėjimo.

| (152) | Šios šalys teigė, kad buvo nustatyta nepakankamai plati produktų grupė, kuriai turės įtakos muitai, nes jie turės įtakos ne tik į butelius pilstomam vandeniui, nealkoholiniams gėrimams, valgomajam aliejui, bet ir alui, pienui ir pieno produktams, sultims, ketčupui ir prieskoniams, kosmetikos ir asmens priežiūros reikmenims, vaistams, vitaminams ir papildams, buitinėms valymo priemonėms, mašininei alyvai ir tepalams. |
| --- | --- |

(152)

Šios šalys teigė, kad buvo nustatyta nepakankamai plati produktų grupė, kuriai turės įtakos muitai, nes jie turės įtakos ne tik į butelius pilstomam vandeniui, nealkoholiniams gėrimams, valgomajam aliejui, bet ir alui, pienui ir pieno produktams, sultims, ketčupui ir prieskoniams, kosmetikos ir asmens priežiūros reikmenims, vaistams, vitaminams ir papildams, buitinėms valymo priemonėms, mašininei alyvai ir tepalams.

| (153) | Pripažįstama, kad PET pakuotė yra įvairios paskirties. Tačiau pažymima, kad laikinojo reglamento nuostatos daugiausia susijusios su poveikiu pilstykloms, nes jos grindžiamos atliekant tyrimą bendradarbiavusių bendrovių (daugiausia vandens, nealkoholinių gėrimų ar sulčių gamintojų) pateiktais duomenimis. Kitų išsamių duomenų, rodančių dar didesnį poveikį naudojimui kitomis išvardytomis paskirtimis, neturima. |
| --- | --- |

(153)

Pripažįstama, kad PET pakuotė yra įvairios paskirties. Tačiau pažymima, kad laikinojo reglamento nuostatos daugiausia susijusios su poveikiu pilstykloms, nes jos grindžiamos atliekant tyrimą bendradarbiavusių bendrovių (daugiausia vandens, nealkoholinių gėrimų ar sulčių gamintojų) pateiktais duomenimis. Kitų išsamių duomenų, rodančių dar didesnį poveikį naudojimui kitomis išvardytomis paskirtimis, neturima.

| (154) | Todėl laikoma, kad laikinojo reglamento 291 konstatuojamojoje dalyje pateiktos laikinosios išvados gali būti galutinai patvirtintos. Be to, atsižvelgiant į mažą siūlomų priemonių dydį, sąnaudos gali padidėti ne daugiau kaip 1 % (blogiausiu atveju, t. y. jeigu pilstykloms tektų visas priemonių poveikis), todėl jų poveikis bendrai pilstyklų padėčiai bus labai nežymus, net jei, kaip teigiama, jos negalėtų perkelti padidėjusių sąnaudų vartotojams. |
| --- | --- |

(154)

Todėl laikoma, kad laikinojo reglamento 291 konstatuojamojoje dalyje pateiktos laikinosios išvados gali būti galutinai patvirtintos. Be to, atsižvelgiant į mažą siūlomų priemonių dydį, sąnaudos gali padidėti ne daugiau kaip 1 % (blogiausiu atveju, t. y. jeigu pilstykloms tektų visas priemonių poveikis), todėl jų poveikis bendrai pilstyklų padėčiai bus labai nežymus, net jei, kaip teigiama, jos negalėtų perkelti padidėjusių sąnaudų vartotojams.

| (155) | Keletas suinteresuotųjų šalių teigė, kad bet kokios prekybos apsaugos priemonės dar labiau sumažins nepakankamą pasiūlą Sąjungos rinkoje, padėtis bus ypač probleminė vasaros mėnesiais dėl padidėjusios vandens ir gėrimų paklausos. Teigta, kad 2010 m. reikės importuoti iki 900 000 tonų. Ši problema dar paaštrėtų dėl to, kad kai kurie ES gamintojai yra ir PET perdirbėjai, kurie parduotų laisvojoje rinkoje tik patenkinę vidinę paklausą ir nustatydami didesnes kainas. |
| --- | --- |

(155)

Keletas suinteresuotųjų šalių teigė, kad bet kokios prekybos apsaugos priemonės dar labiau sumažins nepakankamą pasiūlą Sąjungos rinkoje, padėtis bus ypač probleminė vasaros mėnesiais dėl padidėjusios vandens ir gėrimų paklausos. Teigta, kad 2010 m. reikės importuoti iki 900 000 tonų. Ši problema dar paaštrėtų dėl to, kad kai kurie ES gamintojai yra ir PET perdirbėjai, kurie parduotų laisvojoje rinkoje tik patenkinę vidinę paklausą ir nustatydami didesnes kainas.

| (156) | Dėl šio aspekto naujos informacijos nepateikta ir nebuvo atmesti laikinojo reglamento 294 ir 295 konstatuojamosiose dalyse nurodyti argumentai. Taip pat pažymima, kad dėl iš JAE ir Pakistano importuojamam produktui nustatytų mažų muitų, poveikis šių šalių prekybos apimčiai neturėtų būti labai ryškus. Todėl galutinai patvirtinamos 294 ir 295 konstatuojamųjų dalių išvados. |
| --- | --- |

(156)

Dėl šio aspekto naujos informacijos nepateikta ir nebuvo atmesti laikinojo reglamento 294 ir 295 konstatuojamosiose dalyse nurodyti argumentai. Taip pat pažymima, kad dėl iš JAE ir Pakistano importuojamam produktui nustatytų mažų muitų, poveikis šių šalių prekybos apimčiai neturėtų būti labai ryškus. Todėl galutinai patvirtinamos 294 ir 295 konstatuojamųjų dalių išvados.

6.5.   Poveikis vartotojams

| (157) | Keletas suinteresuotųjų šalių teigė, kad laikinajame reglamente nebuvo tinkamai atsižvelgta į poveikį vartotojams, kurie kasdien pirks produktus, kuriuose yra PET dervų. Šie argumentai nebuvo pagrįsti – tik nurodyta, kad dėl 50 EUR/t padidėjimo, taikomo 3 mln. suvartotų tonų, per metus galutiniams vartotojams būtų perkelta 150 mln. EUR. |
| --- | --- |

(157)

Keletas suinteresuotųjų šalių teigė, kad laikinajame reglamente nebuvo tinkamai atsižvelgta į poveikį vartotojams, kurie kasdien pirks produktus, kuriuose yra PET dervų. Šie argumentai nebuvo pagrįsti – tik nurodyta, kad dėl 50 EUR/t padidėjimo, taikomo 3 mln. suvartotų tonų, per metus galutiniams vartotojams būtų perkelta 150 mln. EUR.

| (158) | Pažymima, kad siūloma apskaičiuota suma neatitinka realybės, nes daugelis šalių pripažino, kad tam tikras poveikis teks PET perdirbėjams, pilstykloms ir prekybos centrų ar mažmeninės prekybos grandinėms, t. y. tam tikra padidėjusių sąnaudų dalis bus išskirstyta pardavimo grandinėje. |
| --- | --- |

(158)

Pažymima, kad siūloma apskaičiuota suma neatitinka realybės, nes daugelis šalių pripažino, kad tam tikras poveikis teks PET perdirbėjams, pilstykloms ir prekybos centrų ar mažmeninės prekybos grandinėms, t. y. tam tikra padidėjusių sąnaudų dalis bus išskirstyta pardavimo grandinėje.

| (159) | Blogiausiu atveju (t. y. pagal mažai tikėtiną scenarijų, kai visas kainų padidėjimo poveikis tektų vartotojui) dėl mažo siūlomų priemonių dydžio šis poveikis galutiniam vartotojui neviršytų 0,5 eurocento už suvartotą butelį ir veikiausiai būtų žymiai mažesnis. |
| --- | --- |

(159)

Blogiausiu atveju (t. y. pagal mažai tikėtiną scenarijų, kai visas kainų padidėjimo poveikis tektų vartotojui) dėl mažo siūlomų priemonių dydžio šis poveikis galutiniam vartotojui neviršytų 0,5 eurocento už suvartotą butelį ir veikiausiai būtų žymiai mažesnis.

6.6.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (160) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir atlikus išsamią visų susijusių interesų analizę, padaryta galutinė išvada, kad įvertinus visus aspektus šiuo atveju nėra įtikinamų priežasčių nenustatyti priemonių. Kadangi jokių kitų pastabų šiuo klausimu negauta, galutinai patvirtinamos laikinojo reglamento 280–298 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(160)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir atlikus išsamią visų susijusių interesų analizę, padaryta galutinė išvada, kad įvertinus visus aspektus šiuo atveju nėra įtikinamų priežasčių nenustatyti priemonių. Kadangi jokių kitų pastabų šiuo klausimu negauta, galutinai patvirtinamos laikinojo reglamento 280–298 konstatuojamosios dalys.

6.7.   Pastabos dėl galutinio faktų atskleidimo

| (161) | Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi Komisija pasiūlė nustatyti galutinį kompensacinį muitą, kai kurios suinteresuotosios šalys pateikė papildomų pastabų. Kadangi dauguma pastabų – tai anksčiau pateiktų pastabų pakartojimas, minėtos išvados nebuvo pakeistos. |
| --- | --- |

(161)

Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi Komisija pasiūlė nustatyti galutinį kompensacinį muitą, kai kurios suinteresuotosios šalys pateikė papildomų pastabų. Kadangi dauguma pastabų – tai anksčiau pateiktų pastabų pakartojimas, minėtos išvados nebuvo pakeistos.

| (162) | Dėl pakartoto argumento, kad dėl paskutinių USD ir EUR keitimo kurso pokyčių smarkiai išaugo importuojamo PET kainos ir todėl Sąjungos pramonės esą nereikia apsaugoti prekybos apsaugos priemonėmis, pažymima, kad atliekant bet kokį antisubsidijų tyrimą paprastai neatsižvelgiama į pokyčius po tiriamojo laikotarpio, nebent susiklosčius ypatingoms aplinkybėms galima parodyti, kad, be kita ko, jie yra ilgalaikiai ir smarkiai pakeistų tyrimo išvadas. Bet kokie USD ir EUR keitimo kurso pokyčiai negali būti laikomi ilgalaikiais. |
| --- | --- |

(162)

Dėl pakartoto argumento, kad dėl paskutinių USD ir EUR keitimo kurso pokyčių smarkiai išaugo importuojamo PET kainos ir todėl Sąjungos pramonės esą nereikia apsaugoti prekybos apsaugos priemonėmis, pažymima, kad atliekant bet kokį antisubsidijų tyrimą paprastai neatsižvelgiama į pokyčius po tiriamojo laikotarpio, nebent susiklosčius ypatingoms aplinkybėms galima parodyti, kad, be kita ko, jie yra ilgalaikiai ir smarkiai pakeistų tyrimo išvadas. Bet kokie USD ir EUR keitimo kurso pokyčiai negali būti laikomi ilgalaikiais.

7.   GALUTINĖS PRIEMONĖS

7.1.   Žalos pašalinimo lygis

| (163) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad buvo nustatytas per didelis tiriamojo laikotarpio antro ketvirčio tikslinis (5 %) pelno dydis, nes per šį ketvirtį (2008 m. 4-tą ketvirtį) ne tik paklausa buvo mažesnė (žiemos laikotarpis), bet PET gamintojus smarkiai paveikė ir pasaulinė ekonominė krizė. Todėl teigiama, kad teisingai pritaikius principą, suformuotą byloje T–2010/95 (5), turėtų būti nustatytas 0 % pelno dydis, jeigu nebūtų subsidijuoto importo. Be to, šalies teigimu, kadangi krizė paveikė visus tiriamojo laikotarpio ketvirčius, ir kitiems ketvirčiams nustatytas 5 % pelno dydis neatitiktų tikrovės, nes net ir nesant ekonomikos krizės, t. y. 2006–2007 m., Sąjungos pramonei nepavyko pasiekti 5 % pelno. |
| --- | --- |

(163)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad buvo nustatytas per didelis tiriamojo laikotarpio antro ketvirčio tikslinis (5 %) pelno dydis, nes per šį ketvirtį (2008 m. 4-tą ketvirtį) ne tik paklausa buvo mažesnė (žiemos laikotarpis), bet PET gamintojus smarkiai paveikė ir pasaulinė ekonominė krizė. Todėl teigiama, kad teisingai pritaikius principą, suformuotą byloje T–2010/95 (5), turėtų būti nustatytas 0 % pelno dydis, jeigu nebūtų subsidijuoto importo. Be to, šalies teigimu, kadangi krizė paveikė visus tiriamojo laikotarpio ketvirčius, ir kitiems ketvirčiams nustatytas 5 % pelno dydis neatitiktų tikrovės, nes net ir nesant ekonomikos krizės, t. y. 2006–2007 m., Sąjungos pramonei nepavyko pasiekti 5 % pelno.

| (164) | Pripažįstama, kad laikantis teismų praktikos kaip tikslinis pelnas turėtų būti naudojamas tas pelnas, kurį Sąjungos pramonė galėjo pagrįstai pasiekti esant įprastinėms konkurencijos sąlygoms, kai nebuvo subsidijuoto importo. Primenama, kad per ankstesnius to paties produkto tyrimus naudotas 7 % ir didesnis tikslinis pelnas vietoj šiame tyrime preliminariai naudojamo 5 % pelno. 5 % tikslinis pelnas laikomas tikėtinu Europos pramonės pelnu, jeigu nebūtų subsidijuoto importo. Todėl atmetamas argumentas dėl tikslinio pelno mažinimo. |
| --- | --- |

(164)

Pripažįstama, kad laikantis teismų praktikos kaip tikslinis pelnas turėtų būti naudojamas tas pelnas, kurį Sąjungos pramonė galėjo pagrįstai pasiekti esant įprastinėms konkurencijos sąlygoms, kai nebuvo subsidijuoto importo. Primenama, kad per ankstesnius to paties produkto tyrimus naudotas 7 % ir didesnis tikslinis pelnas vietoj šiame tyrime preliminariai naudojamo 5 % pelno. 5 % tikslinis pelnas laikomas tikėtinu Europos pramonės pelnu, jeigu nebūtų subsidijuoto importo. Todėl atmetamas argumentas dėl tikslinio pelno mažinimo.

| (165) | Atsižvelgiant į apskaičiuotą pakoreguotą priverstinį kainų mažinimą, minimą 108–110 konstatuojamosiose dalyse, atitinkamai nustatomi tokie žalos pašalinimo lygiai:






  Šalis | Žalos pašalinimo lygis |
| --- | --- | --- |
| Iranas | 16,7 % |
| Pakistanas | 14,1 % |
| JAE | 17,5 % |

(165)

Atsižvelgiant į apskaičiuotą pakoreguotą priverstinį kainų mažinimą, minimą 108–110 konstatuojamosiose dalyse, atitinkamai nustatomi tokie žalos pašalinimo lygiai:

Šalis

Žalos pašalinimo lygis

Iranas

16,7 %

Pakistanas

14,1 %

JAE

17,5 %

7.2.   Galutinės priemonės

| (166) | Atsižvelgiant į galutines išvadas dėl subsidijavimo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų ir laikantis pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalies, tikslinga Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės importuojamam nagrinėjamajam produktui nustatyti galutinį kompensacinį muitą, atitinkantį nustatytą mažiausią subsidijavimo ir žalos pašalinimo lygį, pagal mažesnio muito taisyklę. |
| --- | --- |

(166)

Atsižvelgiant į galutines išvadas dėl subsidijavimo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų ir laikantis pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalies, tikslinga Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės importuojamam nagrinėjamajam produktui nustatyti galutinį kompensacinį muitą, atitinkantį nustatytą mažiausią subsidijavimo ir žalos pašalinimo lygį, pagal mažesnio muito taisyklę.

| (167) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir laikantis pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalies, tikslinga Irano kilmės importui nustatyti galutinį kompensacinį muitą, atitinkantį nustatytą žalos skirtumo dydį, o Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės importui – nustatyti galutinį kompensacinį muitą, atitinkantį nustatytą subsidijos skirtumo dydį. |
| --- | --- |

(167)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir laikantis pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalies, tikslinga Irano kilmės importui nustatyti galutinį kompensacinį muitą, atitinkantį nustatytą žalos skirtumo dydį, o Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės importui – nustatyti galutinį kompensacinį muitą, atitinkantį nustatytą subsidijos skirtumo dydį.

| (168) | Primenama, kad per palyginti trumpą laikotarpį PET sąnaudos ir kainos gali smarkiai pakisti. Todėl manoma, kad tikslinga muitus nustatyti kaip konkrečią sumą vienai tonai. Ši suma gauta kompensacinį dydį taikant CIF eksporto kainoms, naudojamoms atliekant skaičiavimus per tuo pačiu metu atliekamą antidempingo tyrimą. |
| --- | --- |

(168)

Primenama, kad per palyginti trumpą laikotarpį PET sąnaudos ir kainos gali smarkiai pakisti. Todėl manoma, kad tikslinga muitus nustatyti kaip konkrečią sumą vienai tonai. Ši suma gauta kompensacinį dydį taikant CIF eksporto kainoms, naudojamoms atliekant skaičiavimus per tuo pačiu metu atliekamą antidempingo tyrimą.

| (169) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, siūlomi tokie kompensacinio muito dydžiai, išreikšti CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą:









  Šalis | Bendras subsidijos skirtumas | Žalos skirtumas | Galutinio kompensacinio muito norma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | % | Suma
  (EUR/tonai) |
| Iranas | 51,8 % | 16,7 % | 16,7 % | 139,70 |
| Pakistanas | 5,1 % | 14,1 % | 5,1 % | 44,02 |
| JAE | 5,1 % | 17,5 % | 5,1 % | 42,34 |

(169)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, siūlomi tokie kompensacinio muito dydžiai, išreikšti CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą:

Šalis

Bendras subsidijos skirtumas

Žalos skirtumas

Galutinio kompensacinio muito norma

%

Suma

(EUR/tonai)

Iranas

51,8 %

16,7 %

16,7 %

139,70

Pakistanas

5,1 %

14,1 %

5,1 %

44,02

JAE

5,1 %

17,5 %

5,1 %

42,34

| (170) | Bet kokie prašymai taikyti bendrovėms individualų kompensacinį muitą (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naujus gamybos ar pardavimo subjektus) turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai (6) nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos, susijusios su gamyba ir pardavimu vidaus bei eksporto rinkose, pasikeitimus, siejamus su, pvz., minėto pavadinimo pakeitimu arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą. |
| --- | --- |

(170)

Bet kokie prašymai taikyti bendrovėms individualų kompensacinį muitą (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naujus gamybos ar pardavimo subjektus) turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai (6) nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos, susijusios su gamyba ir pardavimu vidaus bei eksporto rinkose, pasikeitimus, siejamus su, pvz., minėto pavadinimo pakeitimu arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.

7.3.   Įsipareigojimai

| (171) | Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti nustatyti galutines antisubsidijų priemones, Irano eksportuojantis gamintojas pateikė kainos įsipareigojimo pasiūlymą pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(171)

Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti nustatyti galutines antisubsidijų priemones, Irano eksportuojantis gamintojas pateikė kainos įsipareigojimo pasiūlymą pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalį.

| (172) | Pasiūlymas buvo apsvarstytas, ir atsižvelgiant į tai, kad labai skiriasi atskirų tipų produktų kainos, nustatyta, kad vien tik pasiūlyta minimali importo kaina negarantuotų, kad bus pašalintas žalingas visų produktų subsidijavimas. |
| --- | --- |

(172)

Pasiūlymas buvo apsvarstytas, ir atsižvelgiant į tai, kad labai skiriasi atskirų tipų produktų kainos, nustatyta, kad vien tik pasiūlyta minimali importo kaina negarantuotų, kad bus pašalintas žalingas visų produktų subsidijavimas.

| (173) | Taip pat nustatyta, kad Irano eksportuojantis gamintojas parduoda Europos Sąjungai nagrinėjamąjį produktą ir kitus produktus per susijusią prekybos bendrovę, kuri eksportuoja daugybę įvairių bendrovių pagamintų produktų. Dėl tokios pardavimo struktūros kyla labai didelė kryžminės kompensacijos rizika, nes PET, dėl kurių prisiimtas įsipareigojimas, gali būti parduodami kartu su kitais produktais tiems patiems pirkėjams, o įvairių tam pačiam pirkėjui parduodamų produktų kainos galėtų būti labai lengvai kompensuojamos. Galiausiai sprendžiant iš viešai prieinamų šaltinių atrodo, kad Irane yra dar bent vienas papildomas PET gamintojas. Atsižvelgiant į minėtą pardavimo struktūrą, šios aplinkybės kelia rimtų abejonių, ar institucijos ir muitinė gali užtikrinti, kad tik bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo PET būtų parduodamas laikantis įsipareigojimo sąlygų, nes tai yra žaliavinis produktas, kurį lengva pakeisti – tai reiškia, kad tokių žaliavinių produktų atveju visiškai neaišku, kaip fiziškai atpažinti gamintoją. |
| --- | --- |

(173)

Taip pat nustatyta, kad Irano eksportuojantis gamintojas parduoda Europos Sąjungai nagrinėjamąjį produktą ir kitus produktus per susijusią prekybos bendrovę, kuri eksportuoja daugybę įvairių bendrovių pagamintų produktų. Dėl tokios pardavimo struktūros kyla labai didelė kryžminės kompensacijos rizika, nes PET, dėl kurių prisiimtas įsipareigojimas, gali būti parduodami kartu su kitais produktais tiems patiems pirkėjams, o įvairių tam pačiam pirkėjui parduodamų produktų kainos galėtų būti labai lengvai kompensuojamos. Galiausiai sprendžiant iš viešai prieinamų šaltinių atrodo, kad Irane yra dar bent vienas papildomas PET gamintojas. Atsižvelgiant į minėtą pardavimo struktūrą, šios aplinkybės kelia rimtų abejonių, ar institucijos ir muitinė gali užtikrinti, kad tik bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo PET būtų parduodamas laikantis įsipareigojimo sąlygų, nes tai yra žaliavinis produktas, kurį lengva pakeisti – tai reiškia, kad tokių žaliavinių produktų atveju visiškai neaišku, kaip fiziškai atpažinti gamintoją.

| (174) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad toks įsipareigojimas nepraktiškas, todėl jis negali būti priimtas. Apie tai šalis buvo informuota ir jai suteikta galimybė pateikti pastabų. Tačiau jos pastabos neturėjo poveikio minėtai išvadai. |
| --- | --- |

(174)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad toks įsipareigojimas nepraktiškas, todėl jis negali būti priimtas. Apie tai šalis buvo informuota ir jai suteikta galimybė pateikti pastabų. Tačiau jos pastabos neturėjo poveikio minėtai išvadai.

8.   GALUTINIS LAIKINOJO MUITO SURINKIMAS

| (175) | Atsižvelgiant į nustatytų kompensuotinų subsidijų dydį ir įvertinus Sąjungos pramonei padarytą žalą, manoma, kad būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo muito, nustatyto laikinuoju reglamentu, sumas, neviršijant nustatytų galutinių muitų sumos, |
| --- | --- |

(175)

Atsižvelgiant į nustatytų kompensuotinų subsidijų dydį ir įvertinus Sąjungos pramonei padarytą žalą, manoma, kad būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo muito, nustatyto laikinuoju reglamentu, sumas, neviršijant nustatytų galutinių muitų sumos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20, nustatomas galutinis kompensacinis muitas.

2.   Galutinio kompensacinio muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

| Šalis | Galutinio kompensacinio muito norma (EUR/tonai) |
| --- | --- |
| Iranas: visoms bendrovėms | 139,70 |
| Pakistanas: visoms bendrovėms | 44,02 |
| Jungtiniai Arabų Emyratai: visoms bendrovėms | 42,34 |

Šalis

Galutinio kompensacinio muito norma (EUR/tonai)

Iranas: visoms bendrovėms

139,70

Pakistanas: visoms bendrovėms

44,02

Jungtiniai Arabų Emyratai: visoms bendrovėms

42,34

3.   Jeigu prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą, ir todėl faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, siekiant nustatyti muitinę vertę, paskirstoma proporcingai pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (7), 145 straipsnį, galutinio kompensacinio muito dydis, apskaičiuotas remiantis minėtais dydžiais, yra sumažinamas proporcingai paskirstytai faktiškai sumokėtai ar mokėtinai kainai.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Galutinai surenkamos garantijomis užtikrintos laikinojo kompensacinio muito, nustatyto Komisijos reglamentu (ES) Nr. 473/2010 importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20, sumos, taikant pagal 1 straipsnį nustatyto galutinio kompensacinio muito normą. Sumos, viršijančios galutinio kompensacinio muito normą, nerenkamos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 27 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

K. PEETERS

---

(1)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

1

(2)  OL L 134, 2010 6 1, p. 25.

2

(3)  OL L 134, 2010 6 1, p. 4.

3

(4)  Žr., pvz., Tarybos reglamentus (EB) Nr. 713/2005 (OL L 121, 2005 5 13, p. 1) ir (EB) Nr. 1176/2008 (OL L 319, 2008 11 29, p. 1).

4

(5)  Byla T–210/95 European Fertilizer Manufacturers’ Association (EFMA) prieš Europos Sąjungos Tarybą, Rink. p. II-3291.

5

European Fertilizer Manufacturers’ Association (EFMA) prieš Europos Sąjungos Tarybą

(6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/092, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

6

(7)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

7

---

| 29.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 254/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 254/29

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 858/2010

2010 m. rugsėjo 28 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 951/2006 nuostatos dėl nekvotinių produktų eksporto ir eksporto licencijų

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1), ypač į jo 134 straipsnį ir 161 straipsnio 3 dalį kartu su 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 951/2006, nustatančiame išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), nustatytos išsamios nekvotinių cukraus sektoriaus produktų eksporto taisyklės. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 951/2006, nustatančiame išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), nustatytos išsamios nekvotinių cukraus sektoriaus produktų eksporto taisyklės.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 951/2006 4c straipsnyje numatyti dokumentai, kurie turi būti pateikiami kaip pristatymo į paskirties vietą įrodymas, jei tam tikros paskirties vietos neatitinka nekvotinio cukraus ir (arba) izogliukozės eksporto paskirties vietoms keliamų reikalavimų. Tačiau prekiaujant nedideliu cukraus kiekiu sukčiavimo tikimybė yra nedidelė. Todėl, siekiant supaprastinti būtiną administracinį darbą, ne didesnių kaip 25 tonų kiekių atveju tikslinga numatyti nuo šios taisyklės leidžiančią nukrypti nuostatą. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 4c straipsnyje numatyti dokumentai, kurie turi būti pateikiami kaip pristatymo į paskirties vietą įrodymas, jei tam tikros paskirties vietos neatitinka nekvotinio cukraus ir (arba) izogliukozės eksporto paskirties vietoms keliamų reikalavimų. Tačiau prekiaujant nedideliu cukraus kiekiu sukčiavimo tikimybė yra nedidelė. Todėl, siekiant supaprastinti būtiną administracinį darbą, ne didesnių kaip 25 tonų kiekių atveju tikslinga numatyti nuo šios taisyklės leidžiančią nukrypti nuostatą.

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 951/2006 7c straipsnyje nustatytos pranešimų apie nekvotinių produktų eksportą nuostatos. Siekiant pagerinti nekvotinių produktų eksporto procedūrų valdymą, tikslinga paaiškinti, kad valstybių narių teikiamame pranešime prašomi kiekiai turėtų būti suskirstyti ir pagal paraiškų teikėjus. |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 7c straipsnyje nustatytos pranešimų apie nekvotinių produktų eksportą nuostatos. Siekiant pagerinti nekvotinių produktų eksporto procedūrų valdymą, tikslinga paaiškinti, kad valstybių narių teikiamame pranešime prašomi kiekiai turėtų būti suskirstyti ir pagal paraiškų teikėjus.

| (4) | 2010 m. gegužės 7 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 397/2010, kuriuo nustatoma nekvotinio cukraus ir izogliukozės eksporto kiekybinė norma, taikoma iki 2010–2011 prekybos metų pabaigos (3), 1 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad 2010–2011 prekybos metais baltojo cukraus, kuris žymimas KN kodu 1701 99, t. y. šešiaženkliu kodu, kiekybinė norma yra 650 000 tonų. Jei eksporto licencijų paklausa yra didelė ir metinė kiekybinė norma greitai pasiekiama, veiklos vykdytojai, kurie eksportuoja kitais KN kodais žymimą baltąjį cukrų, galbūt neturėti galimybės gauti pakankamai licencijų, reikalingų jų įprastinei rinkai aprūpinti. Siekiant padidinti nekvotinių produktų eksporto procedūrų lankstumą, tikslinga leisti, kad vieno baltojo cukraus produkto, žymimo KN kodu 1701 99, eksporto licencijos galėtų būti naudojamos ir kitam tuo pačiu KN kodu žymimam baltojo cukraus produktui eksportuoti. |
| --- | --- |

(4)

2010 m. gegužės 7 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 397/2010, kuriuo nustatoma nekvotinio cukraus ir izogliukozės eksporto kiekybinė norma, taikoma iki 2010–2011 prekybos metų pabaigos (3), 1 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad 2010–2011 prekybos metais baltojo cukraus, kuris žymimas KN kodu 1701 99, t. y. šešiaženkliu kodu, kiekybinė norma yra 650 000 tonų. Jei eksporto licencijų paklausa yra didelė ir metinė kiekybinė norma greitai pasiekiama, veiklos vykdytojai, kurie eksportuoja kitais KN kodais žymimą baltąjį cukrų, galbūt neturėti galimybės gauti pakankamai licencijų, reikalingų jų įprastinei rinkai aprūpinti. Siekiant padidinti nekvotinių produktų eksporto procedūrų lankstumą, tikslinga leisti, kad vieno baltojo cukraus produkto, žymimo KN kodu 1701 99, eksporto licencijos galėtų būti naudojamos ir kitam tuo pačiu KN kodu žymimam baltojo cukraus produktui eksportuoti.

| (5) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 951/2006 8a straipsnio b punktą nuo 2010 m. balandžio 1 d. išduotos nekvotinio cukraus arba izogliukozės eksporto licencijos galioja nuo jų išdavimo dienos iki po jos einančio penkto mėnesio pabaigos. Tačiau tai gali sudaryti didelių sunkumų tam tikriems eksportuotojams, visų pirma tiems, kurie savo įprastinę rinką aprūpina visus prekybos metus. Todėl 2009–2010 prekybos metų nuostatas tikslinga taikyti nuolatos. |
| --- | --- |

(5)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 951/2006 8a straipsnio b punktą nuo 2010 m. balandžio 1 d. išduotos nekvotinio cukraus arba izogliukozės eksporto licencijos galioja nuo jų išdavimo dienos iki po jos einančio penkto mėnesio pabaigos. Tačiau tai gali sudaryti didelių sunkumų tam tikriems eksportuotojams, visų pirma tiems, kurie savo įprastinę rinką aprūpina visus prekybos metus. Todėl 2009–2010 prekybos metų nuostatas tikslinga taikyti nuolatos.

| (6) | Pagal 2008 m. balandžio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 376/2008, nustatančio bendrąsias išsamias taisykles dėl importo ir eksporto licencijų bei išankstinio nustatymo sertifikatų sistemos taikymo žemės ūkio produktams (4), 1 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktį eksporto licencijos pateikiamos eksportuojant cukraus produktus, žymimus KN kodu 1701. Pagal to reglamento II priedo II dalį nustatytas mokėtinas užstato dydis – 110 EUR už toną. Siekiant teisinio tikrumo ir norint kiekvienos valstybės narės veiklos vykdytojams užtikrinti vienodas veiklos sąlygas, tikslinga Reglamento (EB) Nr. 951/2006 12a straipsnio 1 dalyje paaiškinti, kad užstatas mokamas ir nekvotinio cukraus eksporto atveju. |
| --- | --- |

(6)

Pagal 2008 m. balandžio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 376/2008, nustatančio bendrąsias išsamias taisykles dėl importo ir eksporto licencijų bei išankstinio nustatymo sertifikatų sistemos taikymo žemės ūkio produktams (4), 1 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktį eksporto licencijos pateikiamos eksportuojant cukraus produktus, žymimus KN kodu 1701. Pagal to reglamento II priedo II dalį nustatytas mokėtinas užstato dydis – 110 EUR už toną. Siekiant teisinio tikrumo ir norint kiekvienos valstybės narės veiklos vykdytojams užtikrinti vienodas veiklos sąlygas, tikslinga Reglamento (EB) Nr. 951/2006 12a straipsnio 1 dalyje paaiškinti, kad užstatas mokamas ir nekvotinio cukraus eksporto atveju.

| (7) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 951/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(7)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 951/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (8) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 951/2006 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | IIa skyriaus 4c straipsnis papildomas tokia 4 dalimi:
  „4.   Jei eksporto deklaracijos pateikiamos dėl ne didesnio kaip 25 tonų cukraus kiekio ir tenkinamos Komisijos reglamento (EB) Nr. 612/2009 (5) 24 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nurodytos sąlygos, valstybės narės atleidžia eksportuotojus nuo reikalavimo pateikti šio straipsnio 1 dalyje ir 2 dalies b ir c punktuose numatytą įrodymą. Bet kuriuo atveju pateikiamas Reglamento (EB) Nr. 612/2009 17 straipsnio 3 dalyje nurodytas gabenimo dokumentas arba jo elektroninis atitikmuo. |
| --- | --- |

1)

IIa skyriaus 4c straipsnis papildomas tokia 4 dalimi:

„4.   Jei eksporto deklaracijos pateikiamos dėl ne didesnio kaip 25 tonų cukraus kiekio ir tenkinamos Komisijos reglamento (EB) Nr. 612/2009 (5) 24 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nurodytos sąlygos, valstybės narės atleidžia eksportuotojus nuo reikalavimo pateikti šio straipsnio 1 dalyje ir 2 dalies b ir c punktuose numatytą įrodymą. Bet kuriuo atveju pateikiamas Reglamento (EB) Nr. 612/2009 17 straipsnio 3 dalyje nurodytas gabenimo dokumentas arba jo elektroninis atitikmuo.

| 2) | III skyrius iš dalies keičiamas taip:






  a) | 7c straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Prašomi kiekiai suskirstomi pagal pareiškėjus ir pagal aštuonženklius KN kodus, nenurodant pareiškėjo pavadinimo. Jei eksporto licencijų paraiškų nebuvo pateikta, valstybės narės apie tai taip pat praneša Komisijai.“; |
| --- | --- | --- |

2)

III skyrius iš dalies keičiamas taip:

a)

7c straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Prašomi kiekiai suskirstomi pagal pareiškėjus ir pagal aštuonženklius KN kodus, nenurodant pareiškėjo pavadinimo. Jei eksporto licencijų paraiškų nebuvo pateikta, valstybės narės apie tai taip pat praneša Komisijai.“;

| b) | Įterpiamas 7f straipsnis:
  „7f straipsnis
  Nekvotinio cukraus eksporto licencijų naudojimas
  Nekvotinio baltojo cukraus, žymimo KN kodu 1701 99, eksporto licencijose nurodomi KN kodai 1701 99 10 ir 1701 99 90 ir šios licencijos galioja bet kuriam iš šiais kodais žymimų produktų.“; |
| --- | --- |

b)

Įterpiamas 7f straipsnis:

„7f straipsnis

Nekvotinio cukraus eksporto licencijų naudojimas

Nekvotinio baltojo cukraus, žymimo KN kodu 1701 99, eksporto licencijose nurodomi KN kodai 1701 99 10 ir 1701 99 90 ir šios licencijos galioja bet kuriam iš šiais kodais žymimų produktų.“;

| c) | 8a straipsnis pakeičiamas taip:
  „8a straipsnis
  Nekvotinių produktų eksporto licencijų galiojimas
  Nukrypstant nuo šio reglamento 5 straipsnio nuostatų, eksporto licencijos, išduotos atsižvelgiant į kiekybinę normą, nustatytą pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 61 straipsnio pirmos dalies d punktą, galioja:






  a) | licencijos, išduotos nuo atitinkamų prekybos metų spalio 1 d. iki balandžio 30 d., galioja nuo jų išdavimo dienos iki tų prekybos metų rugsėjo 30 d.; |
| --- | --- | --- |

c)

8a straipsnis pakeičiamas taip:

„8a straipsnis

Nekvotinių produktų eksporto licencijų galiojimas

Nukrypstant nuo šio reglamento 5 straipsnio nuostatų, eksporto licencijos, išduotos atsižvelgiant į kiekybinę normą, nustatytą pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 61 straipsnio pirmos dalies d punktą, galioja:

a)

licencijos, išduotos nuo atitinkamų prekybos metų spalio 1 d. iki balandžio 30 d., galioja nuo jų išdavimo dienos iki tų prekybos metų rugsėjo 30 d.;

| b) | licencijos, išduotos nuo atitinkamų prekybos metų gegužės 1 d. iki rugsėjo 30 d., galioja nuo jų išdavimo dienos iki po jos einančio penkto mėnesio pabaigos.“ |
| --- | --- |

b)

licencijos, išduotos nuo atitinkamų prekybos metų gegužės 1 d. iki rugsėjo 30 d., galioja nuo jų išdavimo dienos iki po jos einančio penkto mėnesio pabaigos.“

| 3) | V skyriaus 12a straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Paraiškos teikėjas sumoka 110 EUR užstatą už nekvotinio cukraus toną ir 42 EUR užstatą už nekvotinės izogliukozės grynosios sausosios medžiagos toną.“; |
| --- | --- | --- |

3)

V skyriaus 12a straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Paraiškos teikėjas sumoka 110 EUR užstatą už nekvotinio cukraus toną ir 42 EUR užstatą už nekvotinės izogliukozės grynosios sausosios medžiagos toną.“;

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Jeigu į tam tikras paskirties vietas negalima eksportuoti nekvotinio cukraus ir (arba) izogliukozės, 1 dalyje nurodytas užstatas grąžinamas, kai tenkinami šio straipsnio 3 dalyje ir šio reglamento 4c straipsnyje nurodyti reikalavimai.“ |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Jeigu į tam tikras paskirties vietas negalima eksportuoti nekvotinio cukraus ir (arba) izogliukozės, 1 dalyje nurodytas užstatas grąžinamas, kai tenkinami šio straipsnio 3 dalyje ir šio reglamento 4c straipsnyje nurodyti reikalavimai.“

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. spalio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 28 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 115, 2010 5 8, p. 26.

3

(4)  OL L 114, 2008 4 26, p. 3.

4

(5)  OL L 186, 2009 7 17, p. 1.“

5

---

| 29.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 254/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 254/31

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 859/2010

2010 m. rugsėjo 28 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. rugsėjo 29 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 28 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 84,4 |
| MK | 50,2 |
| TR | 50,2 |
| ZZ | 61,6 |
| 0707 00 05 | TR | 111,6 |
| ZZ | 111,6 |
| 0709 90 70 | TR | 110,4 |
| ZZ | 110,4 |
| 0805 50 10 | AR | 107,5 |
| CL | 79,2 |
| EG | 66,3 |
| IL | 120,5 |
| MA | 157,0 |
| TR | 103,4 |
| UY | 128,7 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 108,0 |
| 0806 10 10 | TR | 120,1 |
| ZA | 56,9 |
| ZZ | 88,5 |
| 0808 10 80 | AR | 56,1 |
| AU | 217,4 |
| BR | 59,6 |
| CL | 93,8 |
| CN | 82,6 |
| NZ | 97,6 |
| US | 85,0 |
| ZA | 84,7 |
| ZZ | 97,1 |
| 0808 20 50 | CN | 85,9 |
| ZA | 80,8 |
| ZZ | 83,4 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| MK | 45,0 |
| ZZ | 49,3 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

84,4

MK

50,2

TR

50,2

ZZ

61,6

0707 00 05

TR

111,6

ZZ

111,6

0709 90 70

TR

110,4

ZZ

110,4

0805 50 10

AR

107,5

CL

79,2

EG

66,3

IL

120,5

MA

157,0

TR

103,4

UY

128,7

ZA

101,5

ZZ

108,0

0806 10 10

TR

120,1

ZA

56,9

ZZ

88,5

0808 10 80

AR

56,1

AU

217,4

BR

59,6

CL

93,8

CN

82,6

NZ

97,6

US

85,0

ZA

84,7

ZZ

97,1

0808 20 50

CN

85,9

ZA

80,8

ZZ

83,4

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

BA

53,5

MK

45,0

ZZ

49,3

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 29.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 254/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 254/33

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2010/576/BUSP

2010 m. rugsėjo 23 d.

dėl Europos Sąjungos policijos misijos vykdant saugumo sektoriaus reformą (SSR) ir jos sąsajos su teisingumo sistema Kongo Demokratinėje Respublikoje (EUPOL RD Congo)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnį ir 43 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2007 m. birželio 12 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2007/405/BUSP (1) dėl Europos Sąjungos policijos misijos vykdant saugumo sektoriaus reformą (SSR) ir jos sąsajos su teisingumu Kongo Demokratinėje Respublikoje (EUPOL RD Congo) (toliau – EUPOL RD Congo arba misija). |
| --- | --- |

(1)

2007 m. birželio 12 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2007/405/BUSP (1) dėl Europos Sąjungos policijos misijos vykdant saugumo sektoriaus reformą (SSR) ir jos sąsajos su teisingumu Kongo Demokratinėje Respublikoje (EUPOL RD Congo) (toliau – EUPOL RD Congo arba misija).

| (2) | 2008 m. birželio 23 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/485/BUSP (2), iš dalies keičiančius Bendruosius veiksmus 2007/405/BUSP ir pratęsiančius jų galiojimą iki 2009 m. birželio 30 d. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. birželio 23 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/485/BUSP (2), iš dalies keičiančius Bendruosius veiksmus 2007/405/BUSP ir pratęsiančius jų galiojimą iki 2009 m. birželio 30 d.

| (3) | 2009 m. birželio 15 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2009/466/BUSP (3), iš dalies keičiančius Bendruosius veiksmus 2007/405/BUSP ir pratęsiančius jų galiojimą iki 2010 m. birželio 30 d. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. birželio 15 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2009/466/BUSP (3), iš dalies keičiančius Bendruosius veiksmus 2007/405/BUSP ir pratęsiančius jų galiojimą iki 2010 m. birželio 30 d.

| (4) | 2010 m. birželio 14 d. Taryba priėmė Tarybos sprendimą 2010/329/BUSP (4), kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2007/405/BUSP ir pratęsiamas jų galiojimo terminas iki 2010 m. rugsėjo 30 d. |
| --- | --- |

(4)

2010 m. birželio 14 d. Taryba priėmė Tarybos sprendimą 2010/329/BUSP (4), kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2007/405/BUSP ir pratęsiamas jų galiojimo terminas iki 2010 m. rugsėjo 30 d.

| (5) | EUPOL RD Congo turėtų būti tęsiama dar vienerius metus iki 2011 m. rugsėjo 30 d. |
| --- | --- |

(5)

EUPOL RD Congo turėtų būti tęsiama dar vienerius metus iki 2011 m. rugsėjo 30 d.

| (6) | Misijos vadovavimo ir kontrolės struktūra neturėtų pažeisti su misijos biudžeto įgyvendinimu susijusių misijos vadovo sutartinių įsipareigojimų Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Misijos vadovavimo ir kontrolės struktūra neturėtų pažeisti su misijos biudžeto įgyvendinimu susijusių misijos vadovo sutartinių įsipareigojimų Komisijai.

| (7) | Vykdant misiją turėtų pradėti veiklą Tarybos generaliniame sekretoriate įkurtas Nuolatinės stebėsenos centras. |
| --- | --- |

(7)

Vykdant misiją turėtų pradėti veiklą Tarybos generaliniame sekretoriate įkurtas Nuolatinės stebėsenos centras.

| (8) | Misija bus vykdoma esant aplinkybėms, kurios gali pablogėti ir sutrukdyti siekti Sutarties 21 straipsnyje išdėstytų bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) tikslų, |
| --- | --- |

(8)

Misija bus vykdoma esant aplinkybėms, kurios gali pablogėti ir sutrukdyti siekti Sutarties 21 straipsnyje išdėstytų bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) tikslų,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Misija

1.   Bendraisiais veiksmais 2007/405/BUSP vykdant saugumo sektoriaus reformą (SSR) įkurta Europos Sąjungos policijos misija ir jos sąsaja su teisingumo sistema Kongo Demokratinėje Respublikoje (toliau – EUPOL RD Congo arba misija) pratęsiama laikotarpiui nuo 2010 m. spalio 1 d. iki 2011 m. rugsėjo 30 d.

2.   EUPOL RD Congo vykdo veiklą pagal 2 straipsnyje išdėstytą misijos apibūdinimą ir vykdo 3 straipsnyje nurodytas užduotis. Ji vykdo veiklą nepažeidžiant KDR savarankiškumo SSR atžvilgiu.

2 straipsnis

Misijos apibūdinimas

1.   Siekiant, kad Kongo nacionalinės policijos (KNP) reformos procesas būtų brandesnis ir tvaresnis, EUPOL RD Congo padeda Kongo valdžios institucijoms įgyvendinti policijos veiksmų planą, apimantį policijos reformos proceso prioritetus 2010–2012 m. laikotarpiui ir veikia laikydamasi Strateginiame plane nustatytų gairių. Siekiant griežtinti kovą su seksualiniu smurtu ir nebaudžiamumu, EUPOL RD Congo dėmesį sutelkia į konkrečius veiksmus ir projektus, kuriais palaikomi reformų proceso veiksmai strateginiu lygiu, taip pat į pajėgumų didinimą bei glaudesnį bendradarbiavimą tarp KNP ir baudžiamosios teisės sistemos plačiąja prasme. Siekdama išvengti pastangų dubliavimo, EUPOL RD Congo dirba glaudžiai koordinuodama veiksmus ir bendradarbiaudama su kitais Sąjungos, tarptautiniais ir dvišaliais paramos teikėjais.

2.   Konkretūs misijos tikslai yra šie:

| a) | remti bendrą SSR procesą strateginiu lygiu Kongo Demokratinėje Respublikoje (KDR), ypač KNP reformą ir KNP sąveiką su teismų sistema; |
| --- | --- |

a)

remti bendrą SSR procesą strateginiu lygiu Kongo Demokratinėje Respublikoje (KDR), ypač KNP reformą ir KNP sąveiką su teismų sistema;

| b) | remti policijos reformos įgyvendinimą ir KNP operatyvinių pajėgumų bei atskaitingumo gerinimą, patariant, vykdant stebėseną ir konsultuojant; |
| --- | --- |

b)

remti policijos reformos įgyvendinimą ir KNP operatyvinių pajėgumų bei atskaitingumo gerinimą, patariant, vykdant stebėseną ir konsultuojant;

| c) | gerinti KNP aukšto rango pareigūnų, instruktorių ir mokymo sistemų žinias ir gebėjimus, taip pat ir strateginių mokymo kursų pagalba; |
| --- | --- |

c)

gerinti KNP aukšto rango pareigūnų, instruktorių ir mokymo sistemų žinias ir gebėjimus, taip pat ir strateginių mokymo kursų pagalba;

| d) | remti kovą su nebaudžiamumu žmogaus teisių ir seksualinio smurto srityse. |
| --- | --- |

d)

remti kovą su nebaudžiamumu žmogaus teisių ir seksualinio smurto srityse.

3.   Misija turi projekto grupę projektams nustatyti ir įgyvendinti. Misija konsultuoja valstybes nares ir trečiąsias valstybes bei koordinuoja ir padeda jų atsakomybe, įgyvendinti jų projektus, misijai svarbiose srityse, kurie prisideda prie jos tikslų įgyvendinimo.

3 straipsnis

Misijos užduotys

EUPOL RD Congo tikslams pasiekti nustatomos šios užduotys:

| 1) | remti bendrą SSR procesą strateginiu lygiu KDR, ypač KNP reformą ir KNP sąveiką su teismų sistema:






  — | remti Policijos reformos stebėsenos komiteto (PRSK) bei jo darbo grupių darbą ir raidą, įskaitant paramos teikimą rengiant atitinkamą policijos reformos pirminės ir antrinės teisės aktų struktūrą ir taip padėti baigti kūrimo darbą, |
| --- | --- | --- |

1)

remti bendrą SSR procesą strateginiu lygiu KDR, ypač KNP reformą ir KNP sąveiką su teismų sistema:

—

remti Policijos reformos stebėsenos komiteto (PRSK) bei jo darbo grupių darbą ir raidą, įskaitant paramos teikimą rengiant atitinkamą policijos reformos pirminės ir antrinės teisės aktų struktūrą ir taip padėti baigti kūrimo darbą,

| — | prisidėti prie ir teikti konsultacijas dėl įstaigų, kurios bus sukurtos policijos reformai, kūrimo ir vystymo, prisidedant prie jų veiklos specialistų konsultacijomis svarbiausiose policijos reformos įgyvendinimo srityse, |
| --- | --- |

—

prisidėti prie ir teikti konsultacijas dėl įstaigų, kurios bus sukurtos policijos reformai, kūrimo ir vystymo, prisidedant prie jų veiklos specialistų konsultacijomis svarbiausiose policijos reformos įgyvendinimo srityse,

| — | prisidėti prie Vidaus reikalų ministerijos ir Teisingumo ministerijos ryšių stiprinimo siekiant gerinti šių dviejų ministerijų bendradarbiavimą ir tarpusavio supratimą, |
| --- | --- |

—

prisidėti prie Vidaus reikalų ministerijos ir Teisingumo ministerijos ryšių stiprinimo siekiant gerinti šių dviejų ministerijų bendradarbiavimą ir tarpusavio supratimą,

| — | dalyvauti Jungtinio teisingumo komiteto (Comité Mixte de Suivi du Programme Cadre de la Justice) veikloje ir padėti, pagal poreikius, peržiūrėti baudžiamosios teisės sistemą, remiant, kiek tinkama, Jungtinį gynybos komitetą siekiant paremti įvairių SSR ramsčių suderinamumą ir nuoseklumą, |
| --- | --- |

—

dalyvauti Jungtinio teisingumo komiteto (Comité Mixte de Suivi du Programme Cadre de la Justice) veikloje ir padėti, pagal poreikius, peržiūrėti baudžiamosios teisės sistemą, remiant, kiek tinkama, Jungtinį gynybos komitetą siekiant paremti įvairių SSR ramsčių suderinamumą ir nuoseklumą,

| — | suvienyti platesnes Sąjungos pastangas ir veiklą siekiant užtikrinti koordinavimą ir suderinamumą tarp ministerijų; |
| --- | --- |

—

suvienyti platesnes Sąjungos pastangas ir veiklą siekiant užtikrinti koordinavimą ir suderinamumą tarp ministerijų;

| 2) | remti policijos reformos įgyvendinimą ir KNP operatyvinių pajėgumų bei atskaitingumo gerinimą, patariant, vykdant stebėseną ir konsultuojant:






  — | teikti konsultacijas dėl adekvačios KNP organizacinės struktūros kūrimo ir įgyvendinimo ir remti duomenų rinkimą, kad būtų atliktas išsamus policijos pareigūnų surašymas, |
| --- | --- | --- |

2)

remti policijos reformos įgyvendinimą ir KNP operatyvinių pajėgumų bei atskaitingumo gerinimą, patariant, vykdant stebėseną ir konsultuojant:

—

teikti konsultacijas dėl adekvačios KNP organizacinės struktūros kūrimo ir įgyvendinimo ir remti duomenų rinkimą, kad būtų atliktas išsamus policijos pareigūnų surašymas,

| — | patarti, stebėti ir konsultuoti personalą, įskaitant paslaugų teikimą bendroje vietoje, jei tinkama, KNP inspekcijos techniniuose direktoratuose ir būstinėje, konsultuoti ir padėti įgyvendinant reformos procesą ir integruojant visas policijos tarnybas į vieną instituciją. Šios užduoties įgyvendinimą būtina glaudžiai koordinuoti su JT stabilizavimo misija KDR, atsižvelgiant į jos dislokaciją visoje Kongo teritorijoje, |
| --- | --- |

—

patarti, stebėti ir konsultuoti personalą, įskaitant paslaugų teikimą bendroje vietoje, jei tinkama, KNP inspekcijos techniniuose direktoratuose ir būstinėje, konsultuoti ir padėti įgyvendinant reformos procesą ir integruojant visas policijos tarnybas į vieną instituciją. Šios užduoties įgyvendinimą būtina glaudžiai koordinuoti su JT stabilizavimo misija KDR, atsižvelgiant į jos dislokaciją visoje Kongo teritorijoje,

| — | remti kriminalinės policijos (Police Judiciaire des Parquets) integravimą į KNP, siekiant padėti sukurti efektyvią sąsają tarp kriminalinės policijos ir prokuratūros. Misija dirbs ta linkme teikiant konsultacijas pagrindiniams veikėjams baudžiamosios teisės srityje glaudžiai koordinuojant veiklą su Komisija ir partnerių vykdomomis programomis, |
| --- | --- |

—

remti kriminalinės policijos (Police Judiciaire des Parquets) integravimą į KNP, siekiant padėti sukurti efektyvią sąsają tarp kriminalinės policijos ir prokuratūros. Misija dirbs ta linkme teikiant konsultacijas pagrindiniams veikėjams baudžiamosios teisės srityje glaudžiai koordinuojant veiklą su Komisija ir partnerių vykdomomis programomis,

| — | remti naujai sukurtą policijos audito tarnybą (Inspection Générale d'Audit), siekiant sustiprinti jos institucinius ir operatyvinius gebėjimus, kad būtų galima suteikti piliečiams bei valdžios institucijoms svarbią policijos pajėgų demokratinės kontrolės priemonę, |
| --- | --- |

—

remti naujai sukurtą policijos audito tarnybą (Inspection Générale d'Audit), siekiant sustiprinti jos institucinius ir operatyvinius gebėjimus, kad būtų galima suteikti piliečiams bei valdžios institucijoms svarbią policijos pajėgų demokratinės kontrolės priemonę,

| — | stebėti ir konsultuoti kriminalinę policiją Kinšasoje, ypač Police de Recherche et d’Intervention pagalba, gerinant jos standartus ir gebėjimą veiksmingai vykdyti nusikaltimų prevenciją ir jų tyrimą, |
| --- | --- |

—

stebėti ir konsultuoti kriminalinę policiją Kinšasoje, ypač Police de Recherche et d’Intervention pagalba, gerinant jos standartus ir gebėjimą veiksmingai vykdyti nusikaltimų prevenciją ir jų tyrimą,

| — | remti policijos veiksmų plano įgyvendinimą, kad KNP turėtų platesnes galimybes naudotis instrumentais, sprendimų priėmimo procesais ir priemonėmis deramam viešosios tvarkos laikymosi užtikrinimui, visapusiškai įgyvendinant Konstitucijos garantuojamas pagrindines laisves ir tarptautinius žmogaus teisių standartus, |
| --- | --- |

—

remti policijos veiksmų plano įgyvendinimą, kad KNP turėtų platesnes galimybes naudotis instrumentais, sprendimų priėmimo procesais ir priemonėmis deramam viešosios tvarkos laikymosi užtikrinimui, visapusiškai įgyvendinant Konstitucijos garantuojamas pagrindines laisves ir tarptautinius žmogaus teisių standartus,

| — | padėti KNP pagerinti jos sprendimų priėmimo proceso koordinavimą, suderinamumą ir lankstumą, remiant Vadovavimo ir kontrolės centro bei Operacijų centro Kinšasoje stiprinimą glaudžiai bendradarbiaujant su kitais partneriais, jau dirbančiais toje srityje, |
| --- | --- |

—

padėti KNP pagerinti jos sprendimų priėmimo proceso koordinavimą, suderinamumą ir lankstumą, remiant Vadovavimo ir kontrolės centro bei Operacijų centro Kinšasoje stiprinimą glaudžiai bendradarbiaujant su kitais partneriais, jau dirbančiais toje srityje,

| — | prisidėti prie bendruomenės policijos (Police de proximité) koncepcijos sukūrimo dalyvaujant Commissariat de Référence bandomajame projekte, kuriuo siekiama sustiprinti visuomenės ir policijos tarpusavio pasitikėjimą bei padidinti saugumą tiek objektyviai, tiek visuomenės nuomone; |
| --- | --- |

—

prisidėti prie bendruomenės policijos (Police de proximité) koncepcijos sukūrimo dalyvaujant Commissariat de Référence bandomajame projekte, kuriuo siekiama sustiprinti visuomenės ir policijos tarpusavio pasitikėjimą bei padidinti saugumą tiek objektyviai, tiek visuomenės nuomone;

| 3) | gerinti KNP aukšto rango pareigūnų, instruktorių ir mokymo sistemų žinias ir gebėjimus, taip pat ir strateginių mokymo kursų pagalba:






  — | padėti didinti Kinšasos Kriminalinės policijos pareigūnų mokyklos mokymo pajėgumus, |
| --- | --- | --- |

3)

gerinti KNP aukšto rango pareigūnų, instruktorių ir mokymo sistemų žinias ir gebėjimus, taip pat ir strateginių mokymo kursų pagalba:

—

padėti didinti Kinšasos Kriminalinės policijos pareigūnų mokyklos mokymo pajėgumus,

| — | remti policijos akademijos Kasapoje, Lubumbašyje, sukūrimą ir funkcionavimą, įskaitant logistiką ir įrangą, |
| --- | --- |

—

remti policijos akademijos Kasapoje, Lubumbašyje, sukūrimą ir funkcionavimą, įskaitant logistiką ir įrangą,

| — | remti KNP aukšto rango pareigūnų profesinį vystymąsi siekiant pagerinti lyderystės ir vadybos gebėjimus, |
| --- | --- |

—

remti KNP aukšto rango pareigūnų profesinį vystymąsi siekiant pagerinti lyderystės ir vadybos gebėjimus,

| — | atlikti dabartinių KNP mokymo reikmių ir resursų įvertinimą, |
| --- | --- |

—

atlikti dabartinių KNP mokymo reikmių ir resursų įvertinimą,

| — | prisidėti prie policijos akademijos įkūrimą ir veiklą reglamentuojančios teisinės bei mokymo sistemos apibrėžimo, |
| --- | --- |

—

prisidėti prie policijos akademijos įkūrimą ir veiklą reglamentuojančios teisinės bei mokymo sistemos apibrėžimo,

| — | parengti ir išplatinti KNP mokymo vadovus bendriems ir specializuotiems mokymams, |
| --- | --- |

—

parengti ir išplatinti KNP mokymo vadovus bendriems ir specializuotiems mokymams,

| — | mokymų pagalba prisidėti prie bendruomenės policijos (Police de proximité) koncepcijos institucionalizavimo, |
| --- | --- |

—

mokymų pagalba prisidėti prie bendruomenės policijos (Police de proximité) koncepcijos institucionalizavimo,

| — | dalyvauti atliekant policijos instruktorių atranką ir rengiant jiems mokymus, |
| --- | --- |

—

dalyvauti atliekant policijos instruktorių atranką ir rengiant jiems mokymus,

| — | mokyti specialistus tose srityse, kurios padeda siekti misijos tikslų; |
| --- | --- |

—

mokyti specialistus tose srityse, kurios padeda siekti misijos tikslų;

| 4) | remti kovą su nebaudžiamumu žmogaus teisių ir seksualinio smurto srityse:






  — | padėti atitinkamoms PRSK grupėms ir policijos reformą įgyvendinantiems organams, |
| --- | --- | --- |

4)

remti kovą su nebaudžiamumu žmogaus teisių ir seksualinio smurto srityse:

—

padėti atitinkamoms PRSK grupėms ir policijos reformą įgyvendinantiems organams,

| — | remti nuoseklios KNP ir Inspection Générale d'Audit kovos su seksualiniu smurtu politikos sukūrimą, |
| --- | --- |

—

remti nuoseklios KNP ir Inspection Générale d'Audit kovos su seksualiniu smurtu politikos sukūrimą,

| — | padėti sukurti, stebėti specializuotus policijos padalinius, skirtus kovai su seksualiniu smurtu, nusikaltimais prieš vaikus ir nebaudžiamumu bei jiems patarti, taip pat didinti jų veiksmingumą patarimų, stebėsenos ir konsultacijų pagalba, |
| --- | --- |

—

padėti sukurti, stebėti specializuotus policijos padalinius, skirtus kovai su seksualiniu smurtu, nusikaltimais prieš vaikus ir nebaudžiamumu bei jiems patarti, taip pat didinti jų veiksmingumą patarimų, stebėsenos ir konsultacijų pagalba,

| — | remti veiksmų, skirtų didinti policijos pareigūnų informuotumą apie seksualinio smurto bei nebaudžiamumo problemą, organizavimą, |
| --- | --- |

—

remti veiksmų, skirtų didinti policijos pareigūnų informuotumą apie seksualinio smurto bei nebaudžiamumo problemą, organizavimą,

| — | stebėti ir sekti KNP ir teismų veiklą šioje srityje, konsultuojant, kai tinkama, atitinkamus baudžiamojo persekiojimo tarnybų, karo teismų ir kriminalinės policijos atstovus, koordinuojant savo veiksmus su kitais pagrindiniais nacionaliniais ir tarptautiniais veikėjais; |
| --- | --- |

—

stebėti ir sekti KNP ir teismų veiklą šioje srityje, konsultuojant, kai tinkama, atitinkamus baudžiamojo persekiojimo tarnybų, karo teismų ir kriminalinės policijos atstovus, koordinuojant savo veiksmus su kitais pagrindiniais nacionaliniais ir tarptautiniais veikėjais;

| 5) | kitos užduotys/projekto grupė:






  — | jei reikia, padėti Komisijai, ypač jai vykdant projektus, susijusius su integruota žmogiškųjų išteklių valdymo sistema ir policijos pareigūnų surašymu, |
| --- | --- | --- |

5)

kitos užduotys/projekto grupė:

—

jei reikia, padėti Komisijai, ypač jai vykdant projektus, susijusius su integruota žmogiškųjų išteklių valdymo sistema ir policijos pareigūnų surašymu,

| — | pasitelkiant projekto grupę nustatyti ir įgyvendinti projektus, užtikrinant tinkamą lėšų, skirtų tiems projektams įgyvendinti iš BUSP biudžeto, panaudojimą. Projekto grupės personalas, kiek leidžia misijos priemonės ir galimybės, taip pat gali paremti valstybes nares ir trečiąsias valstybes jų prašymu, užtikrindami patikimą koordinavimą ir techninę pagalbą jų projektams, vykdomiems šių šalių atsakomybe. Visa projekto grupės veikla turi būti vykdoma neviršijant misijos įgaliojimų ir EUPOL RD Congo vykdomai veiklai užbaigti. |
| --- | --- |

—

pasitelkiant projekto grupę nustatyti ir įgyvendinti projektus, užtikrinant tinkamą lėšų, skirtų tiems projektams įgyvendinti iš BUSP biudžeto, panaudojimą. Projekto grupės personalas, kiek leidžia misijos priemonės ir galimybės, taip pat gali paremti valstybes nares ir trečiąsias valstybes jų prašymu, užtikrindami patikimą koordinavimą ir techninę pagalbą jų projektams, vykdomiems šių šalių atsakomybe. Visa projekto grupės veikla turi būti vykdoma neviršijant misijos įgaliojimų ir EUPOL RD Congo vykdomai veiklai užbaigti.

4 straipsnis

Misijos struktūra

1.   EUPOL RD Congo struktūra yra tokia:

| a) | būstinė įkurta Kinšasoje. Būstinę sudaro misijos vadovo biuras ir būstinės personalas, teikiantys visas reikalingas konsultacijas strateginiu ir operatyviniu lygiu, vykdantys valdymą ir kontrolę bei teikiantys misijos ir administracinę paramą; |
| --- | --- |

a)

būstinė įkurta Kinšasoje. Būstinę sudaro misijos vadovo biuras ir būstinės personalas, teikiantys visas reikalingas konsultacijas strateginiu ir operatyviniu lygiu, vykdantys valdymą ir kontrolę bei teikiantys misijos ir administracinę paramą;

| b) | misijos padaliniai. Misijos padalinys įkuriamas Gomoje. Kadangi misijos įgaliojimai leidžia veikti visoje valstybės teritorijoje, gali būti reikalingi veiksmai šalies viduje ir ekspertams gali tekti laikinai (taip pat ir ilgesnį laiką) būti kitose vietose, tačiau taip pat atsižvelgiant į saugumą. |
| --- | --- |

b)

misijos padaliniai. Misijos padalinys įkuriamas Gomoje. Kadangi misijos įgaliojimai leidžia veikti visoje valstybės teritorijoje, gali būti reikalingi veiksmai šalies viduje ir ekspertams gali tekti laikinai (taip pat ir ilgesnį laiką) būti kitose vietose, tačiau taip pat atsižvelgiant į saugumą.

2.   1 dalyje nurodyti elementai išsamiau nustatomi Operacijos plane (OPLAN).

5 straipsnis

Civilinis operacijos vadas

1.   Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centro (CPCC) direktorius yra EUPOL RD Congo civilinis operacijos vadas.

2.   Civilinis operacijos vadas strateginiu lygiu vadovauja EUPOL RD Congo ir vykdo jos kontrolę, Politiniam ir saugumo komitetui (PSK) vykdant politinę kontrolę bei strateginį vadovavimą ir bendrai vadovaujant Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai (vyriausiasis įgaliotinis).

3.   Civilinis operacijos vadas užtikrina tinkamą ir veiksmingą Tarybos sprendimų ir PSK sprendimų įgyvendinimą, įskaitant prireikus duodamus strateginius nurodymus misijos vadovui ir teikdamas jam konsultacijas bei techninę paramą.

4.   Visi komandiruoti darbuotojai lieka visiškai pavaldūs juos išsiuntusios valstybės nacionalinėms institucijoms arba atitinkamai Sąjungos institucijai. Nacionalinės institucijos perduoda savo personalo operacinį valdymą (OPCON) civiliniam operacijos vadui.

5.   Civiliniam operacijos vadui tenka bendra atsakomybė užtikrinti, kad Sąjungos pareiga rūpintis savo personalu būtų tinkamai atlikta.

6.   Civilinis operacijos vadas ir ES specialusis įgaliotinis prireikus konsultuojasi vienas su kitu SSR ir paramos regiono lygiu klausimais.

6 straipsnis

Misijos vadovas

1.   Misijos vadovas yra atsakingas už misiją, jai vadovauja ir vykdo jos kontrolę veiksmų vietoje.

2.   Misijos vadovas vykdo operacinį valdymą (OPCON) personalo iš prisidedančių valstybių, kurį paskiria civilinis operacijos vadas, atžvilgiu, taip pat prisiima administracinę ir logistinę atsakomybę, įskaitant atsakomybę už misijai suteiktą turtą, išteklius ir informaciją.

3.   Kad EUPOL RD Congo misija veiksmų vietoje būtų vykdoma veiksmingai, misijos vadovas duoda nurodymus visam misijos personalui, prisiimdamas atsakomybę už misijos koordinavimą ir kasdienį valdymą bei vadovaudamasis civilinio operacijos vado duotais strateginiais nurodymais.

4.   Misijos vadovas yra atsakingas už misijos biudžeto įvykdymą. Šiuo tikslu misijos vadovas pasirašo sutartį su Komisija.

5.   Misijos vadovas yra atsakingas už personalo drausmės kontrolę. Komandiruotam personalui drausmines priemones taiko atitinkama nacionalinė ar Sąjungos institucija.

6.   Misijos vadovas atstovauja EUPOL RD Congo operacijų vietoje ir užtikrina tinkamą informavimą apie misiją.

7.   Misijos vadovas atitinkamai koordinuoja EUPOL RD Congo veiklą su kitais Sąjungos subjektais veiksmų vietoje. Nepažeidžiant pavaldumo tvarkos, misijos vadovui politines gaires SSR ir paramos regiono lygiu klausimais vietos lygiu teikia ES specialusis įgaliotinis.

7 straipsnis

Personalas

1.   EUPOL RD Congo personalą visų pirma sudaro valstybių narių arba Sąjungos institucijų komandiruoti darbuotojai. Kiekviena valstybė narė ar Sąjungos institucija padengia išlaidas, susijusias su visais jų komandiruotais darbuotojais, įskaitant kelionės į veiklos vykdymo vietą bei grįžimo iš jos išlaidas, atlyginimus, sveikatos draudimą ir išmokas, išskyrus skiriamus dienpinigius ir išmokas dėl sunkumų bei rizikos.

2.   Jei valstybių narių komandiruotas personalas reikalingų funkcijų neteikia, tarptautiniai civiliniai darbuotojai ir vietiniai darbuotojai samdomi misijai su jais sudarant sutartį. Išimtinai, pagrįstais atvejais nesant tinkamų pareiškimų iš valstybių narių, prireikus gali būti įdarbinami dalyvaujančių trečiųjų valstybių piliečiai su jais sudarant sutartį.

3.   Visi darbuotojai laikosi misijos specialių minimalių veiklos saugumo standartų ir misijos saugumo plano, kuriuo grindžiama Sąjungos saugumo veiksmų vietoje politika. Įslaptintos informacijos, kuri darbuotojams yra patikėta vykdant jų pareigas, apsaugos atžvilgiu visi darbuotojai laikosi saugumo principų ir minimalių standartų, nustatytų pagal Tarybos saugumo nuostatus (5).

8 straipsnis

Misijos ir jos personalo statusas

1.   Misijos ir jos personalo narių statusas, įskaitant atitinkamais atvejais privilegijas, imunitetus ir kitas papildomas garantijas, būtinas misijos užduotims vykdyti ir jai sklandžiai veikti, patvirtinamas Sutarties 37 straipsnyje nustatyta tvarka.

2.   Personalo narį komandiravusi valstybė ar Sąjungos institucija nagrinėja visas su komandiravimu susijusias darbuotojo pretenzijas arba pretenzijas dėl darbuotojo. Atitinkama valstybė ar susijusi Sąjungos institucija yra atsakinga už ieškinio iškėlimą komandiruotam asmeniui.

3.   Tarptautinių ir vietos civilių darbuotojų įdarbinimo sąlygos ir teisės bei pareigos nustatomos sutartyse, kurias misijos vadovas sudaro su personalo nariais.

9 straipsnis

Pavaldumo tvarka

1.   EUPOL RD Congo, kaip krizių valdymo operacijai, nustatoma viena pavaldumo tvarka.

2.   Tarybai ir vyriausiajam įgaliotiniui prisiimant atsakomybę, PSK vykdo EUPOL RD Congo politinę kontrolę ir strateginį vadovavimą misijai.

3.   Civilinis operacijos vadas, kurio politinę kontrolę vykdo ir kurio veiklos strategiją nustato PSK, bendrai vadovaujant vyriausiajam įgaliotiniui, strateginiu lygiu vadovauja EUPOL RD Congo bei vykdo jos kontrolę ir, vykdydamas šias pareigas, duoda nurodymus misijos vadovui, teikia jam konsultacijas bei techninę paramą.

4.   Civilinis operacijos vadas per vyriausiąjį įgaliotinį teikia ataskaitas Tarybai.

5.   Misijos vadovas vadovauja EUPOL RD Congo misijai ir vykdo jos kontrolę veiksmų vietoje bei yra tiesiogiai pavaldus civiliniam operacijos vadui.

10 straipsnis

Politinė kontrolė ir strateginis vadovavimas

1.   Tarybai ir vyriausiajam įgaliotiniui prisiimant atsakomybę, PSK vykdo misijos politinę kontrolę ir strateginį vadovavimą jai. Taryba įgalioja PSK priimti atitinkamus sprendimus pagal Sutarties 38 straipsnio trečią pastraipą. Šis įgaliojimas apima įgaliojimus vyriausiojo įgaliotinio siūlymu skirti misijos vadovą bei iš dalies keisti CONOPS ir OPLAN. Tarybai paliekami įgaliojimai spręsti dėl misijos tikslų ir jos nutraukimo.

2.   PSK reguliariai teikia ataskaitas Tarybai.

3.   PSK reguliariai ir prireikus teikiamos civilinio operacijos vado ir misijos vadovo ataskaitos jų atsakomybei priskirtais klausimais.

11 straipsnis

Trečiųjų valstybių dalyvavimas

1.   Nepažeidžiant Sąjungos sprendimų priėmimo nepriklausomumo ir jos bendros institucinės struktūros, trečiosios valstybės gali būti kviečiamos prisidėti prie misijos, jei jos padengia savo komandiruojamų darbuotojų išlaidas, įskaitant atlyginimus, visų rūšių rizikos draudimą, dienpinigius ir kelionės į KDR bei grįžimo iš jos išlaidas, taip pat prireikus prisideda prie misijos veiklos išlaidų padengimo.

2.   Prie misijos prisidedančios trečiosios valstybės turi tas pačias teises ir pareigas administruojant kasdienę misijos vykdymo veiklą kaip ir valstybės narės.

3.   Taryba įgalioja PSK priimti atitinkamus sprendimus dėl siūlomų įnašų priėmimo ir įsteigti Prisidedančių valstybių komitetą.

4.   Išsami trečiųjų valstybių dalyvavimo tvarka nustatoma susitarimais, kurie sudaromi pagal Sutarties 37 straipsnį, ir prireikus papildomais techniniais susitarimais. Jei Sąjunga ir trečioji valstybė sudaro susitarimą, nustatantį tos trečiosios valstybės dalyvavimo Sąjungos krizių valdymo operacijose sąlygas, to susitarimo nuostatos taikomos vykdant misiją.

12 straipsnis

Saugumas

1.   Civilinis operacijos vadas, koordinuodamas savo veiklą su Tarybos Saugumo tarnyba, vadovauja misijos vadovo vykdomam saugumo priemonių planavimui ir užtikrina jų tinkamą bei veiksmingą įgyvendinimą EUPOL RD Congo pagal 5 ir 9 straipsnius.

2.   Misijos vadovas yra atsakingas už misijos saugumą ir užtikrina, kad būtų laikomasi misijai taikytinų būtiniausių saugumo reikalavimų pagal Sąjungos politiką dėl personalo, dislokuoto už Sąjungos ribų vykdyti veiksmų pagal Sutarties V antraštinę dalį, saugumo ir ją papildančius dokumentus.

3.   Misijos vadovui padeda Vyriausiasis misijos saugumo pareigūnas (VMSP), kuris yra atskaitingas misijos vadovui ir taip pat palaiko glaudžius pareiginius santykius su Tarybos Saugumo tarnyba.

4.   EUPOL RD Congo personalo nariai, prieš pradėdami eiti pareigas, dalyvauja privalomame mokyme saugumo klausimais pagal OPLAN. Jie taip pat reguliariai dalyvauja žinių atnaujinimo kursuose misijos vietoje, kuriuos organizuoja VMSP.

5.   Misijos vadovas užtikrina ES įslaptintos informacijos apsaugą pagal Tarybos saugumo nuostatus.

13 straipsnis

Nuolatinės stebėsenos centras

Vykdant EUPOL RD Congo savo veiklą pradeda Nuolatinės stebėsenos centras.

14 straipsnis

Finansinės nuostatos

1.   Orientacinė finansavimo suma, skirta su misija susijusioms išlaidoms padengti laikotarpiui nuo 2010 m. spalio 1 d. iki 2011 m. rugsėjo 30 d., yra 6 430 000 EUR.

2.   Visos išlaidos tvarkomos pagal Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas taisykles ir procedūras.

3.   Misijos vadovas už veiklą, vykdomą pagal jo sudarytą sutartį, yra visiškai atskaitingas Komisijai; pastaroji vykdo jo veiklos priežiūrą.

4.   Konkursuose dėl sutarčių sudarymo leidžiama dalyvauti trečiųjų valstybių subjektams. Komisijai pritarus, misijos vadovas gali sudaryti techninius susitarimus su valstybėmis narėmis, dalyvaujančiomis trečiosiomis valstybėmis ir kitais tarptautiniais subjektais dėl įrangos, paslaugų ir patalpų teikimo EUPOL RD Congo.

5.   Finansinės priemonės turi atitikti misijos veiklos reikalavimus, įskaitant įrangos suderinamumą ir misijos grupių sąveiką.

6.   Išlaidos laikomos atitinkančiomis reikalavimus nuo šio sprendimo priėmimo datos.

15 straipsnis

Koordinavimas

1.   Nepažeidžiant pavaldumo tvarkos ir siekiant užtikrinti Sąjungos KDR remti skirtų veiksmų nuoseklumą, misijos vadovas savo veiksmus glaudžiai koordinuoja su Sąjungos delegacijos ir EUSEC RD Congo veiksmais.

2.   Misijos vadovas glaudžiai koordinuoja savo veiklą su valstybių narių diplomatinių atstovybių vadovais.

3.   Misijos vadovas bendradarbiauja su kitais valstybėje veikiančiais tarptautiniais subjektais glaudžiai koordinuodamas veiklą su JT stabilizavimo misija KDR.

16 straipsnis

Įslaptintos informacijos teikimas

1.   Vadovaujantis Tarybos saugumo nuostatais, vyriausiajam įgaliotiniui leidžiama atitinkamais atvejais ir pagal misijos reikmes teikti su šiuo sprendimu susijusioms trečiosioms valstybėmis šiai misijai parengtą ES įslaptintą informaciją ir dokumentus, pažymėtus ne aukštesnio kaip „CONFIDENTIEL UE“ lygio slaptumo žyma.

2.   Vadovaujantis Tarybos saugumo nuostatais, vyriausiajam įgaliotiniui leidžiama pagal misijos vykdymo reikmes teikti JT ir ESBO šiai misijai parengtą ES įslaptintą informaciją ir dokumentus, pažymėtus ne aukštesnio kaip „RESTREINT UE“ lygio slaptumo žyma. Šiuo tikslu sudaromi vietos susitarimai.

3.   Atsiradus konkrečioms ir su veikla susijusioms neatidėliotinoms reikmėms, vyriausiajam įgaliotiniui leidžiama, vadovaujantis Tarybos saugumo nuostatais, teikti priimančiajai valstybei šiai misijai parengtą ES įslaptintą informaciją ir dokumentus, pažymėtus ne aukštesnio kaip „RESTREINT UE“ lygio slaptumo žyma. Visais kitais atvejais tokia informacija ir dokumentai priimančiajai valstybei teikiami pagal atitinkamos priimančiosios valstybės ir Sąjungos bendradarbiavimo procedūras.

4.   Vyriausiajam įgaliotiniui leidžiama teikti trečiosioms valstybėms ir tarptautinėms organizacijoms, nurodytoms 1, 2 ir 3 dalyse, neįslaptintus ES dokumentus, susijusius su Tarybos svarstymais dėl misijos, ir kuriems pagal Tarybos darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 1 dalį taikomas profesinio slaptumo reikalavimas (6).

17 straipsnis

Misijos peržiūra

Remiantis misijos vadovo ataskaita, PSK kas šešis mėnesius pateikiamas misijos peržiūros dokumentas.

18 straipsnis

Įsigaliojimas ir trukmė

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas nuo 2010 m. spalio 1 d. iki 2011 m. rugsėjo 30 d.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 23 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

S. VANACKERE

---

(1)  OL L 151, 2007 6 13, p. 46.

1

(2)  OL L 164, 2008 6 25, p. 44.

2

(3)  OL L 151, 2009 6 16, p. 40.

3

(4)  OL L 149, 2010 6 15, p. 11.

4

(5)  2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendimas 2001/264/EB dėl Tarybos saugumo nuostatų patvirtinimo (OL L 101, 2001 4 11, p. 1).

5

(6)  2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimas 2009/937/ES, patvirtinantis Tarybos darbo tvarkos taisykles (OL L 325, 2009 12 11, p. 35).

6

---

| 29.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 254/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 254/40

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. rugsėjo 28 d.

kuriuo baigiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikro importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalato ir kuriuo atsisakoma rinkti garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų sumas

(2010/577/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Laikinosios priemonės

| (1) | 2009 m. rugsėjo 3 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (2) apie antidempingo tyrimo dėl tam tikro importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės polietileno tereftalato (toliau – PET) inicijavimą. 2010 m. birželio 1 d. Komisija Reglamentu (ES) Nr. 472/2010 (3) (toliau – laikinasis reglamentas) tam tikram importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatė laikinąjį antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. rugsėjo 3 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (2) apie antidempingo tyrimo dėl tam tikro importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės polietileno tereftalato (toliau – PET) inicijavimą. 2010 m. birželio 1 d. Komisija Reglamentu (ES) Nr. 472/2010 (3) (toliau – laikinasis reglamentas) tam tikram importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatė laikinąjį antidempingo muitą.

| (2) | Tyrimas inicijuotas 2009 m. liepos 20 d. gavus Plastics Europe polietileno tereftalato komiteto (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju – daugiau kaip 50 %) viso tam tikro Sąjungoje pagaminamo polietileno tereftalato, vardu pateiktą skundą. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas inicijuotas 2009 m. liepos 20 d. gavus Plastics Europe polietileno tereftalato komiteto (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju – daugiau kaip 50 %) viso tam tikro Sąjungoje pagaminamo polietileno tereftalato, vardu pateiktą skundą.

| (3) | Kaip nurodyta laikinojo reglamento 11 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(3)

Kaip nurodyta laikinojo reglamento 11 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

| (4) | Tuo pačiu metu atlikus antisubsidijų tyrimą Komisija Reglamentu (ES) Nr. 473/2010 (4) tam tikram importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatė laikinąjį kompensacinį muitą. |
| --- | --- |

(4)

Tuo pačiu metu atlikus antisubsidijų tyrimą Komisija Reglamentu (ES) Nr. 473/2010 (4) tam tikram importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatė laikinąjį kompensacinį muitą.

2.   Tolesnė procedūra

| (5) | Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones (toliau - pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabas dėl preliminarių išvadų. Toms šalims, kurios to pageidavo, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. |
| --- | --- |

(5)

Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones (toliau - pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabas dėl preliminarių išvadų. Toms šalims, kurios to pageidavo, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.

| (6) | Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. Buvo apsvarstytos po pirminio faktų atskleidimo žodžiu ir raštu pateiktos suinteresuotųjų šalių pastabos ir prireikus buvo atitinkamai pakeistos preliminarios išvados. |
| --- | --- |

(6)

Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. Buvo apsvarstytos po pirminio faktų atskleidimo žodžiu ir raštu pateiktos suinteresuotųjų šalių pastabos ir prireikus buvo atitinkamai pakeistos preliminarios išvados.

| (7) | Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti baigti tyrimą ir atsisakyti rinkti garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų sumas (toliau – galutinis faktų atskleidimas). Be to, buvo nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus. |
| --- | --- |

(7)

Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti baigti tyrimą ir atsisakyti rinkti garantijomis užtikrintų laikinųjų muitų sumas (toliau – galutinis faktų atskleidimas). Be to, buvo nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus.

| (8) | Buvo apsvarstytos žodžiu ir raštu pateiktos suinteresuotųjų šalių pastabos ir prireikus atitinkamai pakeistos išvados. |
| --- | --- |

(8)

Buvo apsvarstytos žodžiu ir raštu pateiktos suinteresuotųjų šalių pastabos ir prireikus atitinkamai pakeistos išvados.

3.   Su tyrimu susijusios šalys

| (9) | Kai kurių suinteresuotųjų šalių teigimu atrinkti netipiški ES gamintojai, o jų atranka buvo nenuosekli, todėl žalos analizėje yra trūkumų. Visų pirma teigta, kad atranka buvo nereikalinga todėl, kad yra mažai gamintojų. Be to, teigta, kad dirbtinai išskaidžius bendrovių grupes į atskirus juridinius asmenis nebūtų atrinktos kai kurios rinkos lyderės (Artenius, M&G Polimeri), o atrankos būdas nenuoseklus, nes buvo atrinktos ir dvi bendrovių grupės. Taip pat teigta, kad atrankos rezultatas nebuvo tipiškas, nes nebuvo atrinktas nei vienas gamintojas, susijusiam PET perdirbėjui parduodantis pakankamai didelį produkcijos kiekį. Todėl institucijos tariamai negalėjo įvertinti faktinių Sąjungos pramonės tiekimo pajėgumų ir neatsižvelgė į Sąjungos pramonės interesų konfliktą. Be to, viena bendrovė nepateikė visos būtinos informacijos ir nebuvo atrinkta, todėl rezultato tipiškumas tariamai sumažėjo iki 28 % ES produkcijos. Tos pačios suinteresuotosios šalys teigė, kad atrankos rezultatas nėra statistiškai tinkamas. |
| --- | --- |

(9)

Kai kurių suinteresuotųjų šalių teigimu atrinkti netipiški ES gamintojai, o jų atranka buvo nenuosekli, todėl žalos analizėje yra trūkumų. Visų pirma teigta, kad atranka buvo nereikalinga todėl, kad yra mažai gamintojų. Be to, teigta, kad dirbtinai išskaidžius bendrovių grupes į atskirus juridinius asmenis nebūtų atrinktos kai kurios rinkos lyderės (Artenius, M&G Polimeri), o atrankos būdas nenuoseklus, nes buvo atrinktos ir dvi bendrovių grupės. Taip pat teigta, kad atrankos rezultatas nebuvo tipiškas, nes nebuvo atrinktas nei vienas gamintojas, susijusiam PET perdirbėjui parduodantis pakankamai didelį produkcijos kiekį. Todėl institucijos tariamai negalėjo įvertinti faktinių Sąjungos pramonės tiekimo pajėgumų ir neatsižvelgė į Sąjungos pramonės interesų konfliktą. Be to, viena bendrovė nepateikė visos būtinos informacijos ir nebuvo atrinkta, todėl rezultato tipiškumas tariamai sumažėjo iki 28 % ES produkcijos. Tos pačios suinteresuotosios šalys teigė, kad atrankos rezultatas nėra statistiškai tinkamas.

| (10) | Atsižvelgiant į argumentą, kad atranka buvo nebūtina dėl to, kad gamintojų yra mažai, primenama, kad atrankoje dalyvavo 14 Sąjungos gamintojų, priklausančių aštuonioms bendrovių grupėms. Kadangi bendradarbiavusių ES gamintojų buvo objektyviai daug (t. y. 14), laikantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalies, atranka vykdyta atsižvelgiant į didžiausią tipišką pardavimo apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Buvo atrinktos penkios atskiros bendrovės (turinčios šešias gamybos vietas). |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgiant į argumentą, kad atranka buvo nebūtina dėl to, kad gamintojų yra mažai, primenama, kad atrankoje dalyvavo 14 Sąjungos gamintojų, priklausančių aštuonioms bendrovių grupėms. Kadangi bendradarbiavusių ES gamintojų buvo objektyviai daug (t. y. 14), laikantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalies, atranka vykdyta atsižvelgiant į didžiausią tipišką pardavimo apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Buvo atrinktos penkios atskiros bendrovės (turinčios šešias gamybos vietas).

| (11) | Atsižvelgiant į pirmą argumentą dėl atrankos rezultato tipiškumo, reikia pabrėžti, kad institucijos gali kartu atrinkti atskiras bendroves, kurios yra bendrovių grupės dalis, jeigu jos yra tipiškos ir jų finansai yra nesusiję. Priešingu atveju siekiant ištirti visus keturiolika ES gamintojų, priklausančių aštuonioms bendrovių grupėms, nebūtų suspėta laiku užbaigti tyrimo. Tačiau dviejų bendrovių grupių atrinkimas nėra nesuderinamas su šiuo atveju taikytu didžiausia tipiška pardavimo ES užsakovams apimtimi grindžiamu atrankos būdu. |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į pirmą argumentą dėl atrankos rezultato tipiškumo, reikia pabrėžti, kad institucijos gali kartu atrinkti atskiras bendroves, kurios yra bendrovių grupės dalis, jeigu jos yra tipiškos ir jų finansai yra nesusiję. Priešingu atveju siekiant ištirti visus keturiolika ES gamintojų, priklausančių aštuonioms bendrovių grupėms, nebūtų suspėta laiku užbaigti tyrimo. Tačiau dviejų bendrovių grupių atrinkimas nėra nesuderinamas su šiuo atveju taikytu didžiausia tipiška pardavimo ES užsakovams apimtimi grindžiamu atrankos būdu.

| (12) | Bendrovių grupė Indorama per TL turėjo dvi atskiras gamyklas – vieną Nyderlanduose, kitą JK. Šios grupės atrinkimas atitinka taikomą atrankos būdą, nes teisiškai ir finansiškai šios dvi gamyklos veikė kaip vienas subjektas. Bendrovė Equipolymers, per TL turėjusi du atskirus PET gamybos subjektus (vieną Italijoje, kitą Vokietijoje), pateikė suvestinius abiejų gamybos vietų duomenis. Atsižvelgiant į tai, kad apsilankius bendrovės būstinėje buvo įmanoma patikrinti šiuos suvestinius apskaitos duomenis, nuspręsta atsižvelgti į šią suvestinę ataskaitą ir šio tyrimo sumetimais Equipolymers PET gamybos bendroves laikyti vienu subjektu. Atsižvelgiant į argumentą, kad Artenius ir M&G Polimeri turėjo būti atrinktos, nes yra rinkos lyderės, pažymima, kad nei vienas iš jų atskirų subjektų nepriskirtas prie bendrovių, parduodančių didžiausią produkcijos kiekį ES užsakovams. |
| --- | --- |

(12)

Bendrovių grupė Indorama per TL turėjo dvi atskiras gamyklas – vieną Nyderlanduose, kitą JK. Šios grupės atrinkimas atitinka taikomą atrankos būdą, nes teisiškai ir finansiškai šios dvi gamyklos veikė kaip vienas subjektas. Bendrovė Equipolymers, per TL turėjusi du atskirus PET gamybos subjektus (vieną Italijoje, kitą Vokietijoje), pateikė suvestinius abiejų gamybos vietų duomenis. Atsižvelgiant į tai, kad apsilankius bendrovės būstinėje buvo įmanoma patikrinti šiuos suvestinius apskaitos duomenis, nuspręsta atsižvelgti į šią suvestinę ataskaitą ir šio tyrimo sumetimais Equipolymers PET gamybos bendroves laikyti vienu subjektu. Atsižvelgiant į argumentą, kad Artenius ir M&G Polimeri turėjo būti atrinktos, nes yra rinkos lyderės, pažymima, kad nei vienas iš jų atskirų subjektų nepriskirtas prie bendrovių, parduodančių didžiausią produkcijos kiekį ES užsakovams.

| (13) | Atsižvelgiant į argumentą, kad atrankos rezultatas buvo netipinis, nes nebuvo atrinktas vienas gamintojas, kurio produkcija skirta daugiausia vidaus vartojimui, reikia pabrėžti, kad tiekimo pajėgumai gali būti nagrinėjami atliekant Sąjungos interesų analizę, jeigu pateikiamas toks argumentas, ir šiuo tikslu uždarąjį suvartojimą galima atimti iš produkcijos apimties. Todėl, siekiant ištirti tam tikrus žalos veiksnius, nebūtina atrinkti tokio gamintojo. Antra, bet kokie dvigubi interesai, atsirandantys dėl ES gamintojos ir tuo pačiu metu perdirbėjos statusą turinčios bendrovės, taip pat gali būti vertinami atliekant Sąjungos interesų analizę. Bendrovės kaip ES gamintojos ir perdirbėjos statusas nesusijęs su Sąjungos pramonės veiklos rezultatais, kai nesusijusiems ES užsakovams parduotas kiekis laikomas palyginimo pagrindu. Todėl šis argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgiant į argumentą, kad atrankos rezultatas buvo netipinis, nes nebuvo atrinktas vienas gamintojas, kurio produkcija skirta daugiausia vidaus vartojimui, reikia pabrėžti, kad tiekimo pajėgumai gali būti nagrinėjami atliekant Sąjungos interesų analizę, jeigu pateikiamas toks argumentas, ir šiuo tikslu uždarąjį suvartojimą galima atimti iš produkcijos apimties. Todėl, siekiant ištirti tam tikrus žalos veiksnius, nebūtina atrinkti tokio gamintojo. Antra, bet kokie dvigubi interesai, atsirandantys dėl ES gamintojos ir tuo pačiu metu perdirbėjos statusą turinčios bendrovės, taip pat gali būti vertinami atliekant Sąjungos interesų analizę. Bendrovės kaip ES gamintojos ir perdirbėjos statusas nesusijęs su Sąjungos pramonės veiklos rezultatais, kai nesusijusiems ES užsakovams parduotas kiekis laikomas palyginimo pagrindu. Todėl šis argumentas atmetamas.

| (14) | Atsižvelgiant į argumentą dėl atrankos rezultato bendro tipiškumo, primenama, kad sumažinus atrinktų bendrovių skaičių iki keturių bendrovių, tipiškumas sumažėjo nuo 65 % iki 47 % visų bendradarbiaujančių gamintojų pardavimo apimties. Tos pačios keturios bendrovės pagamino 52 % Sąjungos produkcijos. Atrinkti ES gamintojai laikomi tipiškais pagal nepriklausomiems ES užsakovams parduotą kiekį. |
| --- | --- |

(14)

Atsižvelgiant į argumentą dėl atrankos rezultato bendro tipiškumo, primenama, kad sumažinus atrinktų bendrovių skaičių iki keturių bendrovių, tipiškumas sumažėjo nuo 65 % iki 47 % visų bendradarbiaujančių gamintojų pardavimo apimties. Tos pačios keturios bendrovės pagamino 52 % Sąjungos produkcijos. Atrinkti ES gamintojai laikomi tipiškais pagal nepriklausomiems ES užsakovams parduotą kiekį.

| (15) | Atsižvelgiant į argumentą, kad atrankos rezultatas nėra statistiškai tinkamas, pažymima, kad pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalyje akivaizdžiai leidžiama atrinkti pagal didžiausią tipišką pardavimo apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, kaip statistiškai tinkamų atrankos rezultatų alternatyvą. |
| --- | --- |

(15)

Atsižvelgiant į argumentą, kad atrankos rezultatas nėra statistiškai tinkamas, pažymima, kad pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalyje akivaizdžiai leidžiama atrinkti pagal didžiausią tipišką pardavimo apimtį, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, kaip statistiškai tinkamų atrankos rezultatų alternatyvą.

| (16) | Kadangi jokių kitų pastabų dėl išvadų nėra, laikinojo reglamento 3–10 konstatuojamųjų dalių išvados patvirtinamos. |
| --- | --- |

(16)

Kadangi jokių kitų pastabų dėl išvadų nėra, laikinojo reglamento 3–10 konstatuojamųjų dalių išvados patvirtinamos.

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

| (17) | Primenama, kad laikinojo reglamento 12 konstatuojamoje dalyje nagrinėjamasis produktas apibrėžiamas kaip nagrinėjamųjų šalių kilmės polietileno tereftalatas, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628–5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20. |
| --- | --- |

(17)

Primenama, kad laikinojo reglamento 12 konstatuojamoje dalyje nagrinėjamasis produktas apibrėžiamas kaip nagrinėjamųjų šalių kilmės polietileno tereftalatas, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628–5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20.

| (18) | Be to, laikinojo reglamento 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamas ir parduodamas PET ir nagrinėjamosiose šalyse gaminamas ir jų vidaus rinkoje parduodamas ir į Sąjungą eksportuojamas PET yra panašūs produktai. |
| --- | --- |

(18)

Be to, laikinojo reglamento 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamas ir parduodamas PET ir nagrinėjamosiose šalyse gaminamas ir jų vidaus rinkoje parduodamas ir į Sąjungą eksportuojamas PET yra panašūs produktai.

| (19) | Tiriamasis produktas buvo laikomas vienarūšiu produktu, todėl, skaičiuojant dempingo ir žalos skirtumą, jis nebuvo papildomai skaidomas į atskirų rūšių produktus. |
| --- | --- |

(19)

Tiriamasis produktas buvo laikomas vienarūšiu produktu, todėl, skaičiuojant dempingo ir žalos skirtumą, jis nebuvo papildomai skaidomas į atskirų rūšių produktus.

| (20) | Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad PET turėtų būti išskaidytas į atskirų rūšių produktus pagal skirtingą klampos skaičių, nes klampos skaičius yra svarbiausias parametras gaminamų rūšių PET skirtingoms naudojimo paskirtims nustatyti. Nuspręsta šį argumentą laikyti priimtinu; dempingo ir žalos skirtumo apskaičiavimo būdas buvo atitinkamai pakeistas. |
| --- | --- |

(20)

Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad PET turėtų būti išskaidytas į atskirų rūšių produktus pagal skirtingą klampos skaičių, nes klampos skaičius yra svarbiausias parametras gaminamų rūšių PET skirtingoms naudojimo paskirtims nustatyti. Nuspręsta šį argumentą laikyti priimtinu; dempingo ir žalos skirtumo apskaičiavimo būdas buvo atitinkamai pakeistas.

C.   DEMPINGAS

| (21) | Kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, dempingo skirtumo apskaičiavimo būdas buvo pakeistas, todėl šiuo metu apskaičiuojamas kiekvienos nagrinėjamosios šalies kiekvieno atskiros rūšies produkto dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(21)

Kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, dempingo skirtumo apskaičiavimo būdas buvo pakeistas, todėl šiuo metu apskaičiuojamas kiekvienos nagrinėjamosios šalies kiekvieno atskiros rūšies produkto dempingo skirtumas.

1.   Iranas

1.1.   Normalioji vertė

| (22) | Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 16–18 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas. |
| --- | --- |

(22)

Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 16–18 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas.

1.2.   Eksporto kaina

| (23) | Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 19 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas. |
| --- | --- |

(23)

Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 19 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas.

1.3.   Palyginimas

| (24) | Laikinojo reglamento 23 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Irano eksportuotojui nepavyko kiekybiškai išreikšti tariamo sankcijų prieš Iraną poveikio ir jo pagrįsti įrodymais. Bendrovė, pateikdama pastabas dėl laikinojo reglamento, teigė, kad užtikrinti teisingą palyginimą – tyrimą atliekančios institucijos, o ne eksportuotojo pareiga. Tačiau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą gali būti koreguojama, kai skiriasi kiti veiksniai, jeigu matyti, kad atsiradę skirtumai turi įtakos kainų palyginamumui, visų pirma jeigu pirkėjai vidaus rinkoje nuolatos moka skirtinga kaina dėl tokių veiksnių skirtumo. Nurodyti kitus esamus veiksnius – eksportuojančio gamintojo pareiga, todėl argumentas atmetamas ir patvirtinamas laikinojo reglamento 20–23 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas. |
| --- | --- |

(24)

Laikinojo reglamento 23 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Irano eksportuotojui nepavyko kiekybiškai išreikšti tariamo sankcijų prieš Iraną poveikio ir jo pagrįsti įrodymais. Bendrovė, pateikdama pastabas dėl laikinojo reglamento, teigė, kad užtikrinti teisingą palyginimą – tyrimą atliekančios institucijos, o ne eksportuotojo pareiga. Tačiau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą gali būti koreguojama, kai skiriasi kiti veiksniai, jeigu matyti, kad atsiradę skirtumai turi įtakos kainų palyginamumui, visų pirma jeigu pirkėjai vidaus rinkoje nuolatos moka skirtinga kaina dėl tokių veiksnių skirtumo. Nurodyti kitus esamus veiksnius – eksportuojančio gamintojo pareiga, todėl argumentas atmetamas ir patvirtinamas laikinojo reglamento 20–23 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas.

1.4.   Dempingo skirtumas

| (25) | Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 24–25 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas. |
| --- | --- |

(25)

Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 24–25 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas.

| (26) | Galutinis procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą Irano dempingo skirtumas – 26,8 %. |
| --- | --- |

(26)

Galutinis procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą Irano dempingo skirtumas – 26,8 %.

2.   Pakistanas

2.1.   Normalioji vertė

| (27) | Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 27–29 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas. |
| --- | --- |

(27)

Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 27–29 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas.

2.2.   Eksporto kaina

| (28) | Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 30 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas. |
| --- | --- |

(28)

Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 30 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas.

2.3.   Palyginimas

| (29) | Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 31–32 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas. |
| --- | --- |

(29)

Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 31–32 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas.

2.4.   Dempingo skirtumas

| (30) | Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 33 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas. |
| --- | --- |

(30)

Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 33 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas.

| (31) | Galutinis procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas vieninteliam eksportuojančiam Pakistano gamintojui Novatex Limited yra 0,6 %, t. y. mažesnis nei de minimis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

(31)

Galutinis procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas vieninteliam eksportuojančiam Pakistano gamintojui Novatex Limited yra 0,6 %, t. y. mažesnis nei de minimis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje.

| (32) | Pakistane daugiau nėra kitų nagrinėjamojo produkto gamintojų, todėl nereikėtų nustatyti jokių galutinių priemonių. |
| --- | --- |

(32)

Pakistane daugiau nėra kitų nagrinėjamojo produkto gamintojų, todėl nereikėtų nustatyti jokių galutinių priemonių.

3.   Jungtiniai Arabų Emyratai

3.1.   Normalioji vertė

| (33) | Pakeitus apskaičiavimo būdą, kaip nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse, laikinojo reglamento 37 ir 38 konstatuojamosiose dalyse nurodyto pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis nagrinėjimo išvados buvo pakeistos atsižvelgiant į tam tikrų rūšių produktus. Todėl tada, kai tam tikros rūšies produkto pelningai parduotas kiekis sudarė 80 % arba mažiau viso tos rūšies produkto parduoto kiekio, arba kai tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą, apskaičiuotą kaip tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinis vidurkis. |
| --- | --- |

(33)

Pakeitus apskaičiavimo būdą, kaip nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse, laikinojo reglamento 37 ir 38 konstatuojamosiose dalyse nurodyto pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis nagrinėjimo išvados buvo pakeistos atsižvelgiant į tam tikrų rūšių produktus. Todėl tada, kai tam tikros rūšies produkto pelningai parduotas kiekis sudarė 80 % arba mažiau viso tos rūšies produkto parduoto kiekio, arba kai tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta pagal faktinę vidaus rinkos kainą, apskaičiuotą kaip tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinis vidurkis.

| (34) | Jei tam tikros rūšies produktas nebuvo parduodamas pelningai, buvo laikoma, kad parduotas per mažas šios rūšies produkto kiekis, kad, siekiant nustatyti normaliąją vertę, būtų galima tinkamai remtis vidaus rinkos kaina. |
| --- | --- |

(34)

Jei tam tikros rūšies produktas nebuvo parduodamas pelningai, buvo laikoma, kad parduotas per mažas šios rūšies produkto kiekis, kad, siekiant nustatyti normaliąją vertę, būtų galima tinkamai remtis vidaus rinkos kaina.

| (35) | Kai eksportuojančių gamintojų parduodamo konkrečios rūšies produkto vidaus rinkos kaina nebuvo galima remtis siekiant nustatyti normaliąją vertę, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(35)

Kai eksportuojančių gamintojų parduodamo konkrečios rūšies produkto vidaus rinkos kaina nebuvo galima remtis siekiant nustatyti normaliąją vertę, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.

| (36) | Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų ir pelno apimtis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį buvo pagrįsta faktiniais nagrinėjamojo eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis duomenimis. |
| --- | --- |

(36)

Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų ir pelno apimtis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį buvo pagrįsta faktiniais nagrinėjamojo eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis duomenimis.

3.2.   Eksporto kaina

| (37) | Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 39 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas. |
| --- | --- |

(37)

Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 39 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas.

3.3.   Palyginimas

| (38) | Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 40–41 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas. |
| --- | --- |

(38)

Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 40–41 konstatuojamosiose dalyse nurodytas būdas.

3.4.   Dempingo skirtumas

| (39) | Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 42 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas. |
| --- | --- |

(39)

Kadangi nėra kitų nei jau nurodyta 20 ir 21 konstatuojamosiose dalyse pastabų, patvirtinamas laikinojo reglamento 42 konstatuojamojoje dalyje nurodytas būdas.

| (40) | Galutinis procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas vieninteliam eksportuojančiam Jungtinių Arabų Emyratų gamintojui JBF RAK LLC yra 0,6 %, t. y. mažesnis nei de minimis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

(40)

Galutinis procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas vieninteliam eksportuojančiam Jungtinių Arabų Emyratų gamintojui JBF RAK LLC yra 0,6 %, t. y. mažesnis nei de minimis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje.

| (41) | Jungtiniuose Arabų Emyratuose daugiau nėra kitų nagrinėjamojo produkto gamintojų, todėl nereikėtų nustatyti jokių galutinių priemonių. |
| --- | --- |

(41)

Jungtiniuose Arabų Emyratuose daugiau nėra kitų nagrinėjamojo produkto gamintojų, todėl nereikėtų nustatyti jokių galutinių priemonių.

D.   ŽALA

1.   Sąjungos gamyba, Sąjungos pramonė ir Sąjungos suvartojimas

| (42) | Dėl Sąjungos gamybos, Sąjungos pramonės ir Sąjungos suvartojimo pastabų negauta. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 45–50 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(42)

Dėl Sąjungos gamybos, Sąjungos pramonės ir Sąjungos suvartojimo pastabų negauta. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 45–50 konstatuojamosios dalys.

2.   Importas iš nagrinėjamųjų šalių

2.1.   Suvestinis nagrinėjamojo importo poveikio vertinimas

| (43) | Primenama, kad laikinojo reglamento 52 konstatuojamojoje dalyje nustatyta, kad Pakistanui nustatytas de minimis dempingo skirtumas, todėl importo iš Pakistano poveikio negalima vertinti kartu su importo, kuris, kaip preliminariai buvo nustatyta, iš Irano ir JAE buvo vykdomas dempingo kaina, poveikiu. |
| --- | --- |

(43)

Primenama, kad laikinojo reglamento 52 konstatuojamojoje dalyje nustatyta, kad Pakistanui nustatytas de minimis dempingo skirtumas, todėl importo iš Pakistano poveikio negalima vertinti kartu su importo, kuris, kaip preliminariai buvo nustatyta, iš Irano ir JAE buvo vykdomas dempingo kaina, poveikiu.

| (44) | Atsižvelgiant į tai, kad atlikus tolesnį tyrimą nustatyta, kad JAE dempingo skirtumas taip pat yra de minimis, manoma, kad šio importo poveikio negalima vertinti kartu su importo dempingo kaina iš Irano poveikiu. Todėl suvestinis importo poveikio vertinimas nėra atliekamas. |
| --- | --- |

(44)

Atsižvelgiant į tai, kad atlikus tolesnį tyrimą nustatyta, kad JAE dempingo skirtumas taip pat yra de minimis, manoma, kad šio importo poveikio negalima vertinti kartu su importo dempingo kaina iš Irano poveikiu. Todėl suvestinis importo poveikio vertinimas nėra atliekamas.

2.2.   Nagrinėjamojo importo apimtis

| (45) | 2006 m. pradėta į ES importuoti dempingo kaina gana nedidelį nagrinėjamojo produkto kiekį, tačiau iki TL kiekis palaipsniui didėjo ir per TL kiekis sudarė 55 500 t. Tiksliau, 2007 m. iš Irano importuotas kiekis, palyginti su 2006 m. importuotu kiekiu, buvo dvigubai didesnis. 2008 m., palyginti su 2007 m., importas padidėjo daugiau nei 100 procentinių punktų, o nuo 2008 m. iki TL – dar apytiksliai 130 procentinių punktų.

  1   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo dempingo kaina iš Irano apimtis (tonomis) | 11 752 | 26 624 | 40 101 | 55 500 |
| Indeksas (2006. = 100) | 100 | 227 | 341 | 472 |
| Importo dempingo kaina iš Irano rinkos dalis | 0,4 % | 0,9 % | 1,4 % | 1,9 % |
| Šaltinis Eurostatas |

(45)

2006 m. pradėta į ES importuoti dempingo kaina gana nedidelį nagrinėjamojo produkto kiekį, tačiau iki TL kiekis palaipsniui didėjo ir per TL kiekis sudarė 55 500 t. Tiksliau, 2007 m. iš Irano importuotas kiekis, palyginti su 2006 m. importuotu kiekiu, buvo dvigubai didesnis. 2008 m., palyginti su 2007 m., importas padidėjo daugiau nei 100 procentinių punktų, o nuo 2008 m. iki TL – dar apytiksliai 130 procentinių punktų.

1   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Importo dempingo kaina iš Irano apimtis (tonomis)

11 752

26 624

40 101

55 500

Indeksas (2006. = 100)

100

227

341

472

Importo dempingo kaina iš Irano rinkos dalis

0,4 %

0,9 %

1,4 %

1,9 %

Šaltinis Eurostatas

2.3.   Nagrinėjamojo importo rinkos dalis

| (46) | Importo dempingo kaina iš Irano rinkos dalis 2006 m. buvo 0,4 % ir nagrinėjamuoju laikotarpiu nuosekliai padidėjo 1,5 procentinio punkto. Tiksliau, 2006–2007 m. ji padidėjo 0,5 procentinio punkto, 2007–2008 m. – dar 0,5 procentinio punkto ir nuo 2008 m. iki TL – 0,5 procentinio punkto. Per TL importo dempingo kaina iš Irano rinkos dalis buvo 1,9 %. |
| --- | --- |

(46)

Importo dempingo kaina iš Irano rinkos dalis 2006 m. buvo 0,4 % ir nagrinėjamuoju laikotarpiu nuosekliai padidėjo 1,5 procentinio punkto. Tiksliau, 2006–2007 m. ji padidėjo 0,5 procentinio punkto, 2007–2008 m. – dar 0,5 procentinio punkto ir nuo 2008 m. iki TL – 0,5 procentinio punkto. Per TL importo dempingo kaina iš Irano rinkos dalis buvo 1,9 %.

2.4.   Kainos

i)   Kainų raida

| (47) | Vidutinė importo kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 11 % (daugiausia sumažėjo nuo 2008 m. iki TL). Tiksliau, 2007 m. vidutinė kaina nepakito, 2008 m. – sumažėjo 2 procentiniais punktais, o per TL – dar 9 procentiniais punktais.

  2   lentelė | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Irano kaina (EUR/t) | 1 033 | 1 034 | 1 008 | 920 |
| Indeksas | 100 | 100 | 98 | 89 |
| Šaltinis Eurostatas |

(47)

Vidutinė importo kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 11 % (daugiausia sumažėjo nuo 2008 m. iki TL). Tiksliau, 2007 m. vidutinė kaina nepakito, 2008 m. – sumažėjo 2 procentiniais punktais, o per TL – dar 9 procentiniais punktais.

2   lentelė

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Importo iš Irano kaina (EUR/t)

1 033

1 034

1 008

920

Indeksas

100

100

98

89

Šaltinis Eurostatas

ii)   Priverstinis kainų mažinimas

| (48) | Po pirminio faktų atskleidimo Irano eksportuotojas nurodė, kad nustatytas per didelis jo žalos skirtumas, nes dėl neteisingai apskaičiuotos prekybos lygio koregavimo sumos nustatyta per maža svertinė vidutinė vieneto pardavimo kaina. Tačiau nebuvo pasiūlyta alternatyvi kiekybinė prekybos lygio koregavimo išraiška. Iš tikrųjų, atliekant preliminarius skaičiavimus prekybos lygis nustatytas remiantis fiksuota suma už toną – tai komisiniai, kuriuos ima bendradarbiaujantis importuotojas ir kurie sudaro apie 1 % vidutinės CIF kainos. Apie šį koregavimą jokios kitos informacijos nėra, todėl argumentas atmetamas.Ta pati šalis taip pat teigė, kad nustatyta per maža (2 % dydžio) išlaidų po importo suma. Atsižvelgiant į tai, primenama, kad atliekant tyrimą nebendradarbiavo nei vienas importuotojas ir nebuvo įmanoma patikrinti faktinių išlaidų po importo. Todėl neturint kitos informacijos buvo taikomas kitų tyrimų metu naudotas dydis. |
| --- | --- |

(48)

Po pirminio faktų atskleidimo Irano eksportuotojas nurodė, kad nustatytas per didelis jo žalos skirtumas, nes dėl neteisingai apskaičiuotos prekybos lygio koregavimo sumos nustatyta per maža svertinė vidutinė vieneto pardavimo kaina. Tačiau nebuvo pasiūlyta alternatyvi kiekybinė prekybos lygio koregavimo išraiška. Iš tikrųjų, atliekant preliminarius skaičiavimus prekybos lygis nustatytas remiantis fiksuota suma už toną – tai komisiniai, kuriuos ima bendradarbiaujantis importuotojas ir kurie sudaro apie 1 % vidutinės CIF kainos. Apie šį koregavimą jokios kitos informacijos nėra, todėl argumentas atmetamas.Ta pati šalis taip pat teigė, kad nustatyta per maža (2 % dydžio) išlaidų po importo suma. Atsižvelgiant į tai, primenama, kad atliekant tyrimą nebendradarbiavo nei vienas importuotojas ir nebuvo įmanoma patikrinti faktinių išlaidų po importo. Todėl neturint kitos informacijos buvo taikomas kitų tyrimų metu naudotas dydis.

| (49) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta galutinė išvada, kad dėl Sąjungoje parduodamų Irano kilmės produktų Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 3,2 %. |
| --- | --- |

(49)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta galutinė išvada, kad dėl Sąjungoje parduodamų Irano kilmės produktų Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 3,2 %.

3.   Sąjungos pramonės padėtis

| (50) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad žalos nepadaryta, nes atranka buvo tariamai neteisinga, todėl išvados negalėjo būti taikomos visai Sąjungos pramonei. Pavyzdžiui, teigta, kad jei viena bendrovė (kuri nebuvo atrinkta) buvo nurodžiusi, kad ji naudojo daugiau nei 100 % savo pajėgumų, iš to galėtų būti akivaizdžiai matoma, kad žala nebuvo daroma. Pažymima, kad nurodyta informacija – šios bendrovės vertybinių popierių biržos priežiūros institucijai pateiktos informacijos dalis, kuri nebuvo patikrinta. Ši informacija neatitinka turimos informacijos. Be to, tik vieno ES gamintojo gamybos pajėgumų panaudojimas jokiomis aplinkybėmis negali pakeisti su visais kitais žalos rodikliais susijusių išvadų dėl žalos atrinktiems ES gamintojams ir kitiems ES gamintojams. |
| --- | --- |

(50)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad žalos nepadaryta, nes atranka buvo tariamai neteisinga, todėl išvados negalėjo būti taikomos visai Sąjungos pramonei. Pavyzdžiui, teigta, kad jei viena bendrovė (kuri nebuvo atrinkta) buvo nurodžiusi, kad ji naudojo daugiau nei 100 % savo pajėgumų, iš to galėtų būti akivaizdžiai matoma, kad žala nebuvo daroma. Pažymima, kad nurodyta informacija – šios bendrovės vertybinių popierių biržos priežiūros institucijai pateiktos informacijos dalis, kuri nebuvo patikrinta. Ši informacija neatitinka turimos informacijos. Be to, tik vieno ES gamintojo gamybos pajėgumų panaudojimas jokiomis aplinkybėmis negali pakeisti su visais kitais žalos rodikliais susijusių išvadų dėl žalos atrinktiems ES gamintojams ir kitiems ES gamintojams.

| (51) | Kadangi nėra jokių kitų argumentų ar pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 63–82 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(51)

Kadangi nėra jokių kitų argumentų ar pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 63–82 konstatuojamosios dalys.

4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (52) | Kadangi nėra jokių konkrečių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 83–85 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl žalos. |
| --- | --- |

(52)

Kadangi nėra jokių konkrečių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 83–85 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl žalos.

E.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   Importo dempingo kaina poveikis

| (53) | Apytiksliai penkis kartus didesnė importo iš Irano dempingo kaina apimtis nuo 2006 m. iki TL ir 1,5 procentinio punkto didesnė tokiam importui tenkanti Sąjungos rinkos dalis, taip pat nustatytas priverstinis kainų mažinimas (3,2 % per TL) iš esmės sutapo su Sąjungos pramonės ekonominės padėties blogėjimu. Todėl galima daryti išvadą, kad dėl importo iš Irano dempingo kaina nustatytai Sąjungos pramonei daromai žalai buvo daromas poveikis. |
| --- | --- |

(53)

Apytiksliai penkis kartus didesnė importo iš Irano dempingo kaina apimtis nuo 2006 m. iki TL ir 1,5 procentinio punkto didesnė tokiam importui tenkanti Sąjungos rinkos dalis, taip pat nustatytas priverstinis kainų mažinimas (3,2 % per TL) iš esmės sutapo su Sąjungos pramonės ekonominės padėties blogėjimu. Todėl galima daryti išvadą, kad dėl importo iš Irano dempingo kaina nustatytai Sąjungos pramonei daromai žalai buvo daromas poveikis.

| (54) | Būtina pabrėžti, kad tuo pačiu metu atlikus antisubsidijų tyrimą buvo nustatyta, kad dėl viso subsidijuoto importo iš Pakistano, JAE ir Irano Sąjungos pramonei buvo daroma materialinė žala. |
| --- | --- |

(54)

Būtina pabrėžti, kad tuo pačiu metu atlikus antisubsidijų tyrimą buvo nustatyta, kad dėl viso subsidijuoto importo iš Pakistano, JAE ir Irano Sąjungos pramonei buvo daroma materialinė žala.

| (55) | Kita vertus, atsižvelgiant į didelės apimties importą mažomis kainomis iš Korėjos ir Pakistano, kaip nurodyta laikinojo reglamento 94 ir 96 konstatuojamosiose dalyse, patvirtinama, kad dėl šio importo tam tikru mastu nustatytai Sąjungos pramonei daromai žalai buvo daromas poveikis. |
| --- | --- |

(55)

Kita vertus, atsižvelgiant į didelės apimties importą mažomis kainomis iš Korėjos ir Pakistano, kaip nurodyta laikinojo reglamento 94 ir 96 konstatuojamosiose dalyse, patvirtinama, kad dėl šio importo tam tikru mastu nustatytai Sąjungos pramonei daromai žalai buvo daromas poveikis.

| (56) | Be to, atlikus šį tyrimą nustatyta, kad dėl didelės apimties importo iš JAE (apytiksliai 150 000 t) Sąjungos pramonės kainos taip pat buvo priverstinai mažinamos. |
| --- | --- |

(56)

Be to, atlikus šį tyrimą nustatyta, kad dėl didelės apimties importo iš JAE (apytiksliai 150 000 t) Sąjungos pramonės kainos taip pat buvo priverstinai mažinamos.

| (57) | Taip pat, 2006–2007 m. importui iš Irano tenkanti rinkos dalis buvo mažesnė nei 1 %, o per TL rinkos dalis tik artėjo prie 2 % (tai atitinka 55 000 t). |
| --- | --- |

(57)

Taip pat, 2006–2007 m. importui iš Irano tenkanti rinkos dalis buvo mažesnė nei 1 %, o per TL rinkos dalis tik artėjo prie 2 % (tai atitinka 55 000 t).

| (58) | Taip pat būtina pažymėti, kad buvo nustatyta, kad su Irano gamintoju susijęs priverstinis kainų mažinimas, palyginti su importo iš JAE nedempingo kaina poveikiu, buvo mažesnis. |
| --- | --- |

(58)

Taip pat būtina pažymėti, kad buvo nustatyta, kad su Irano gamintoju susijęs priverstinis kainų mažinimas, palyginti su importo iš JAE nedempingo kaina poveikiu, buvo mažesnis.

2.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (59) | Apibendrinant, nors atlikus minėtą tyrimą nustatyta, kad dėl importo iš Irano dempingo kaina buvo daromas tam tikras neigiamas poveikis Sąjungos pramonės padėčiai, tačiau vertinant atskirai šio poveikio dėl nepakankamo masto nebuvo galima įvardinti materialiniu, kaip nurodoma pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(59)

Apibendrinant, nors atlikus minėtą tyrimą nustatyta, kad dėl importo iš Irano dempingo kaina buvo daromas tam tikras neigiamas poveikis Sąjungos pramonės padėčiai, tačiau vertinant atskirai šio poveikio dėl nepakankamo masto nebuvo galima įvardinti materialiniu, kaip nurodoma pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.

F.   TYRIMO BAIGIMAS

| (60) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad iš Pakistano ir JAE importuojamas nagrinėjamasis produktas nebuvo parduodamas dempingo kaina. Todėl tyrimas dėl Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų baigiamas nenustatant priemonių. |
| --- | --- |

(60)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad iš Pakistano ir JAE importuojamas nagrinėjamasis produktas nebuvo parduodamas dempingo kaina. Todėl tyrimas dėl Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų baigiamas nenustatant priemonių.

| (61) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas buvo importuojamas iš Irano dempingo kaina ir dėl to tam tikru mastu Sąjungos pramonei daromai žalai buvo daromas poveikis. |
| --- | --- |

(61)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas buvo importuojamas iš Irano dempingo kaina ir dėl to tam tikru mastu Sąjungos pramonei daromai žalai buvo daromas poveikis.

| (62) | Tačiau, kaip nurodyta 59 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad neigiamo importo iš Irano poveikio Sąjungos pramonės padėčiai dėl nepakankamo masto nebuvo galima įvardinti materialiniu. |
| --- | --- |

(62)

Tačiau, kaip nurodyta 59 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad neigiamo importo iš Irano poveikio Sąjungos pramonės padėčiai dėl nepakankamo masto nebuvo galima įvardinti materialiniu.

| (63) | Atsižvelgiant į tai, kas nurodyta ir dėl to, kad nėra materialinės importo iš Irano dempingo kaina daromos žalos, daroma išvada, kad tyrimas turėtų būti baigiamas nenustatant priemonių taip pat atsižvelgiant į Iraną. |
| --- | --- |

(63)

Atsižvelgiant į tai, kas nurodyta ir dėl to, kad nėra materialinės importo iš Irano dempingo kaina daromos žalos, daroma išvada, kad tyrimas turėtų būti baigiamas nenustatant priemonių taip pat atsižvelgiant į Iraną.

| (64) | Garantijomis užtikrintų Reglamentu (ES) Nr. 472/2010 nustatytų laikinųjų antidempingo muitų sumos neturėtų būti renkamos, |
| --- | --- |

(64)

Garantijomis užtikrintų Reglamentu (ES) Nr. 472/2010 nustatytų laikinųjų antidempingo muitų sumos neturėtų būti renkamos,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Antidempingo tyrimas dėl importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalato, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628–5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20, baigiamas.

2 straipsnis

Reglamentas (ES) Nr. 472/2010 panaikinamas. Garantijomis užtikrintų Reglamentu (ES) Nr. 472/2010 importuojamam Irano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628–5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20, nustatytų laikinųjų antidempingo muitų sumos nerenkamos.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 28 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL C 208, 2009 9 3, p. 12.

2

(3)  OL L 134, 2010 6 1, p. 4.

3

(4)  OL L 134, 2010 6 1, p. 25.

4

---

| 29.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 254/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 254/46

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. rugsėjo 28 d.

dėl Japonijos teisės ir priežiūros sistemos pripažinimo atitinkančia Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų reikalavimus

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 6418)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/578/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų (1), ypač į jo 5 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

| (1) | 2009 m. birželio 12 d. Komisija Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetui (CESR) suteikė įgaliojimus, prašydama pateikti techninę rekomendaciją dėl Japonijos teisės ir priežiūros sistemos techninio įvertinimo kredito reitingų agentūrų atžvilgiu. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. birželio 12 d. Komisija Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetui (CESR) suteikė įgaliojimus, prašydama pateikti techninę rekomendaciją dėl Japonijos teisės ir priežiūros sistemos techninio įvertinimo kredito reitingų agentūrų atžvilgiu.

| (2) | 2010 m. gegužės 21 d. pateiktoje rekomendacijoje CESR teigė, kad Japonijos teisės ir priežiūros sistema kredito reitingų agentūrų atžvilgiu gali būti laikoma atitinkančia reglamentą. |
| --- | --- |

(2)

2010 m. gegužės 21 d. pateiktoje rekomendacijoje CESR teigė, kad Japonijos teisės ir priežiūros sistema kredito reitingų agentūrų atžvilgiu gali būti laikoma atitinkančia reglamentą.

| (3) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1060/2009 5 straipsnio 6 dalies antrą pastraipą siekiant nuspręsti, ar trečiosios valstybės teisės ir priežiūros sistema atitinka Reglamentą (EB) Nr. 1060/2009, reikia įvertinti, ar įvykdytos trys sąlygos. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1060/2009 5 straipsnio 6 dalies antrą pastraipą siekiant nuspręsti, ar trečiosios valstybės teisės ir priežiūros sistema atitinka Reglamentą (EB) Nr. 1060/2009, reikia įvertinti, ar įvykdytos trys sąlygos.

| (4) | Pirmoji sąlyga: kredito reitingų agentūros turi turėti trečiosios valstybės leidimą ar būti joje registruotos, joms nuolat veiksmingai taikoma priežiūra ir jos privalo laikytis taisyklių. Japonijos kredito reitingų agentūrų teisės ir priežiūros sistemą sudaro Finansinių priemonių ir biržos įstatymas (1948 m. Įstatymas Nr. 25), susijęs su Kredito reitingų agentūrų reglamentu; ministerijos įsakymas dėl finansinių priemonių ekonominės veiklos (2007 m. Įsakymas Nr. 52), susijęs su Kredito reitingų agentūrų reglamentu; ministerijos įsakymas dėl apibrėžčių pagal Finansinių priemonių ir biržos įstatymo 2 straipsnį (Finansų ministerijos 1993 m. Įsakymas Nr. 14), susijęs su Kredito reitingų agentūrų reglamentu, Išsamios finansinių priemonių veiklos vykdytojų priežiūros gairės (priedas) ir Kredito reitingų agentūrų priežiūros gairės. 2009 m. birželio mėn. Japonijos parlamentas priėmė teisės aktą, kuriuo nustatyta nauja kredito reitingų agentūroms taikoma reguliavimo sistema. Vėliau 2009 m. gruodžio mėn. buvo priimti Vyriausybės ir ministerijų įsakymai, kuriais išsamiai nustatytos šios sistemos sąlygos. Pagal 2010 m. balandžio mėn. įsigaliojusią sistemą reikalaujama, kad, norint, jog kredito reitingų agentūros kredito reitingai būtų naudojami Japonijoje reguliavimo tikslais, kredito reitingų agentūra turi būti įregistruota Japonijos Finansinių paslaugų agentūroje (JFPA); taip pat kredito reitingų agentūroms nustatomi teisiškai privalomi įpareigojimai ir numatoma jų nuolatinė priežiūra. JFPA suteikti plataus masto įgaliojimai ir ji gali imtis daugelio priemonių, įskaitant sankcijų nustatymą kredito reitingų agentūroms, pažeidusioms Finansinių priemonių ir biržos įstatymo, susijusio su Kredito reitingų agentūrų reglamentu, nuostatas. |
| --- | --- |

(4)

Pirmoji sąlyga: kredito reitingų agentūros turi turėti trečiosios valstybės leidimą ar būti joje registruotos, joms nuolat veiksmingai taikoma priežiūra ir jos privalo laikytis taisyklių. Japonijos kredito reitingų agentūrų teisės ir priežiūros sistemą sudaro Finansinių priemonių ir biržos įstatymas (1948 m. Įstatymas Nr. 25), susijęs su Kredito reitingų agentūrų reglamentu; ministerijos įsakymas dėl finansinių priemonių ekonominės veiklos (2007 m. Įsakymas Nr. 52), susijęs su Kredito reitingų agentūrų reglamentu; ministerijos įsakymas dėl apibrėžčių pagal Finansinių priemonių ir biržos įstatymo 2 straipsnį (Finansų ministerijos 1993 m. Įsakymas Nr. 14), susijęs su Kredito reitingų agentūrų reglamentu, Išsamios finansinių priemonių veiklos vykdytojų priežiūros gairės (priedas) ir Kredito reitingų agentūrų priežiūros gairės. 2009 m. birželio mėn. Japonijos parlamentas priėmė teisės aktą, kuriuo nustatyta nauja kredito reitingų agentūroms taikoma reguliavimo sistema. Vėliau 2009 m. gruodžio mėn. buvo priimti Vyriausybės ir ministerijų įsakymai, kuriais išsamiai nustatytos šios sistemos sąlygos. Pagal 2010 m. balandžio mėn. įsigaliojusią sistemą reikalaujama, kad, norint, jog kredito reitingų agentūros kredito reitingai būtų naudojami Japonijoje reguliavimo tikslais, kredito reitingų agentūra turi būti įregistruota Japonijos Finansinių paslaugų agentūroje (JFPA); taip pat kredito reitingų agentūroms nustatomi teisiškai privalomi įpareigojimai ir numatoma jų nuolatinė priežiūra. JFPA suteikti plataus masto įgaliojimai ir ji gali imtis daugelio priemonių, įskaitant sankcijų nustatymą kredito reitingų agentūroms, pažeidusioms Finansinių priemonių ir biržos įstatymo, susijusio su Kredito reitingų agentūrų reglamentu, nuostatas.

| (5) | Antroji sąlyga: trečiosios valstybės kredito reitingų agentūroms turi būti taikomos teisiškai įpareigojančios taisyklės, lygiavertės nustatytosioms Reglamento (EB) Nr. 1060/2009 6–12 straipsniuose ir I priede. Japonijos sistema grindžiama sąžiningumo principu, kredito reitingų agentūros įsipareigojimu sukurti veiklos kontrolės sistemas su daug išsamių privalomojo pobūdžio reikalavimų bei išsamių nuostatų dėl interesų konfliktų vengimo, valdymo ir atskleidimo, kad kredito reitingų nustatymo veikla būtų sąžininga bei tinkama, ir pareiga registruoti bei atskleisti informaciją tiek JFPA, tiek visuomenei. Japonijos sistema atitinka Reglamento (EB) Nr. 1060/2009 tikslus, susijusius su interesų konfliktų valdymu, veiklos procesais ir tvarka, kurie turi būti taikomi kredito reitingų agentūroje, reitingų kokybe ir reitingų nustatymo metodika, reikalavimu atskleisti kredito reitingus ir reguliariai atskleisti bendrą informaciją apie kredito reitingų nustatymo veiklą. Todėl Japonijos sistema numatoma lygiavertė apsauga, t. y. kredito reitingų agentūrų sąžiningumas, skaidrumas ir geras valdymas bei kredito reitingų nustatymo veiklos patikimumas. |
| --- | --- |

(5)

Antroji sąlyga: trečiosios valstybės kredito reitingų agentūroms turi būti taikomos teisiškai įpareigojančios taisyklės, lygiavertės nustatytosioms Reglamento (EB) Nr. 1060/2009 6–12 straipsniuose ir I priede. Japonijos sistema grindžiama sąžiningumo principu, kredito reitingų agentūros įsipareigojimu sukurti veiklos kontrolės sistemas su daug išsamių privalomojo pobūdžio reikalavimų bei išsamių nuostatų dėl interesų konfliktų vengimo, valdymo ir atskleidimo, kad kredito reitingų nustatymo veikla būtų sąžininga bei tinkama, ir pareiga registruoti bei atskleisti informaciją tiek JFPA, tiek visuomenei. Japonijos sistema atitinka Reglamento (EB) Nr. 1060/2009 tikslus, susijusius su interesų konfliktų valdymu, veiklos procesais ir tvarka, kurie turi būti taikomi kredito reitingų agentūroje, reitingų kokybe ir reitingų nustatymo metodika, reikalavimu atskleisti kredito reitingus ir reguliariai atskleisti bendrą informaciją apie kredito reitingų nustatymo veiklą. Todėl Japonijos sistema numatoma lygiavertė apsauga, t. y. kredito reitingų agentūrų sąžiningumas, skaidrumas ir geras valdymas bei kredito reitingų nustatymo veiklos patikimumas.

| (6) | Trečioji sąlyga: reguliavimo sistema trečiojoje valstybėje turi būti užkertamas kelias tos trečiosios valstybės priežiūros institucijoms ir kitoms viešosios valdžios institucijoms kištis į kredito reitingų nustatymo turinį ir metodus. Todėl JFPA pagal įstatymus draudžiama kištis į kredito reitingų turinį ir kredito reitingų nustatymo metodus. |
| --- | --- |

(6)

Trečioji sąlyga: reguliavimo sistema trečiojoje valstybėje turi būti užkertamas kelias tos trečiosios valstybės priežiūros institucijoms ir kitoms viešosios valdžios institucijoms kištis į kredito reitingų nustatymo turinį ir metodus. Todėl JFPA pagal įstatymus draudžiama kištis į kredito reitingų turinį ir kredito reitingų nustatymo metodus.

| (7) | Atsižvelgiant į išnagrinėtus veiksnius, galima laikyti, kad Japonijos kredito reitingų agentūrų teisės ir priežiūros sistema atitinka Reglamento (EB) Nr. 1060/2009 5 straipsnio 6 dalies antroje pastraipoje nustatytas sąlygas. Todėl Japonijos kredito reitingų agentūrų teisės ir priežiūros sistema turėtų būti laikoma atitinkančia Reglamentu (EB) Nr. 1060/2009 sukurtą teisės ir priežiūros sistemą. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į išnagrinėtus veiksnius, galima laikyti, kad Japonijos kredito reitingų agentūrų teisės ir priežiūros sistema atitinka Reglamento (EB) Nr. 1060/2009 5 straipsnio 6 dalies antroje pastraipoje nustatytas sąlygas. Todėl Japonijos kredito reitingų agentūrų teisės ir priežiūros sistema turėtų būti laikoma atitinkančia Reglamentu (EB) Nr. 1060/2009 sukurtą teisės ir priežiūros sistemą.

| (8) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Europos vertybinių popierių komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Europos vertybinių popierių komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Taikant Reglamento (EB) Nr. 1060/2009 5 straipsnį, Japonijos kredito reitingų agentūrų teisės ir priežiūros sistema laikoma atitinkančia Reglamento (EB) Nr. 1060/2009 reikalavimus.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 28 d.

Komisijos vardu

Michel BARNIER

Komisijos narys

---

(1)  OL L 302, 2009 11 17, p. 1.

1

---