# Euroopa Liidu L 298/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.298.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 298 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide16. november 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.298.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 298

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide16. november 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1032/2010, 15. november 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 174/2005, millega kehtestatakse piirangud sõjategevusega seotud abi osutamise suhtes Côte-d’Ivoire’ile | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1033/2010, 15. november 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1505/2006 seoses liikmesriikide aastaaruannetega lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise raames läbi viidava kontrolli kohta (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1034/2010, 15. november 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1082/2003 seoses veiste identifitseerimise ja registreerimise kontrolli nõuetega (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1035/2010, 15. november 2010, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1036/2010, 15. november 2010, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes | 27 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1037/2010, 15. november 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 44 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1038/2010, 15. november 2010, millega määratakse kindlaks alates 16. novembrist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud | 46 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1039/2010, 15. november 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 49 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/690/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 4. august 2010, riigiabi C 40/08 (ex N 163/08) kohta, mida Poola on andnud ettevõtjale PZL Hydral S.A.
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 5406 all)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2010/691/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 15. november 2010, millega Tšehhi Vabariigile tehakse liini Strančice–České Budějovice suhtes erand otsusest 2006/679/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi tehnilisi koostalitlusnõudeid
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7789 all) | 85 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1032/2010, 15. november 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 174/2005, millega kehtestatakse piirangud sõjategevusega seotud abi osutamise suhtes Côte-d’Ivoire’ile

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1033/2010, 15. november 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1505/2006 seoses liikmesriikide aastaaruannetega lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise raames läbi viidava kontrolli kohta (
  1
  )

1

5

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1034/2010, 15. november 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1082/2003 seoses veiste identifitseerimise ja registreerimise kontrolli nõuetega (
  1
  )

1

7

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1035/2010, 15. november 2010, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes

10

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1036/2010, 15. november 2010, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes

27

Komisjoni määrus (EL) nr 1037/2010, 15. november 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

44

Komisjoni määrus (EL) nr 1038/2010, 15. november 2010, millega määratakse kindlaks alates 16. novembrist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

46

Komisjoni määrus (EL) nr 1039/2010, 15. november 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

49

OTSUSED

2010/690/EL

*

Komisjoni otsus, 4. august 2010, riigiabi C 40/08 (ex N 163/08) kohta, mida Poola on andnud ettevõtjale PZL Hydral S.A.
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 5406 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 5406 all)

1

51

2010/691/EL

*

Komisjoni otsus, 15. november 2010, millega Tšehhi Vabariigile tehakse liini Strančice–České Budějovice suhtes erand otsusest 2006/679/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi tehnilisi koostalitlusnõudeid
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7789 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7789 all)

85

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 10. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1015/2010 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate ökodisaini nõuetega) parandus (ELT L 293, 11.11.2010) | 87 |

Parandused

*

Komisjoni 10. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1015/2010 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate ökodisaini nõuetega) parandus (ELT L 293, 11.11.2010)

(ELT L 293, 11.11.2010)

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1032/2010,

15. november 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 174/2005, millega kehtestatakse piirangud sõjategevusega seotud abi osutamise suhtes Côte-d’Ivoire’ile

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d’Ivoire’ile kehtestatud piiravaid meetmeid (1),

võttes arvesse ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühist ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 31. jaanuari 2005. aasta määruses (EÜ) nr 174/2005, millega kehtestatakse piirangud sõjategevusega seotud abi osutamise suhtes Côte d’Ivoire’ile, (2) on sätestatud sellise varustuse ekspordikeeld, mida võidakse kasutada siserepressioonideks ja keeld osutada teatavat tehnilist ja finantsabi ning rahastada. Need piirangud on kehtestatud kooskõlas nõukogu 13. detsembri 2004. aasta ühise seisukohaga 2004/852/ÜVJP, Côte d'Ivoire'i vastu suunatud piiravate meetmete kohta (3). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 31. jaanuari 2005. aasta määruses (EÜ) nr 174/2005, millega kehtestatakse piirangud sõjategevusega seotud abi osutamise suhtes Côte d’Ivoire’ile, (2) on sätestatud sellise varustuse ekspordikeeld, mida võidakse kasutada siserepressioonideks ja keeld osutada teatavat tehnilist ja finantsabi ning rahastada. Need piirangud on kehtestatud kooskõlas nõukogu 13. detsembri 2004. aasta ühise seisukohaga 2004/852/ÜVJP, Côte d'Ivoire'i vastu suunatud piiravate meetmete kohta (3).

| (2) | Võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 15. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni nr 1946 (2010) ja otsust 2010/656/ÜVJP, on vajalik muuta määrust (EÜ) nr 174/2005, et lubada eksportida mittesurmavat varustust, sealhulgas sellist, mida on võimalik kasutada siserepressioonideks, mis on mõeldud üksnes Côte d’Ivoire’i julgeolekujõududele asjakohaseks ja proportsionaalseks tegevuseks avaliku korra tagamisel,, ning et osutada seotud tehnilist ja finantsabi ning pakkuda rahastamist. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 15. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni nr 1946 (2010) ja otsust 2010/656/ÜVJP, on vajalik muuta määrust (EÜ) nr 174/2005, et lubada eksportida mittesurmavat varustust, sealhulgas sellist, mida on võimalik kasutada siserepressioonideks, mis on mõeldud üksnes Côte d’Ivoire’i julgeolekujõududele asjakohaseks ja proportsionaalseks tegevuseks avaliku korra tagamisel,, ning et osutada seotud tehnilist ja finantsabi ning pakkuda rahastamist.

| (3) | Ekspertide soovituste kohaselt tuleks loetelu varustusest, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, ajakohastada, võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (4). |
| --- | --- |

(3)

Ekspertide soovituste kohaselt tuleks loetelu varustusest, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, ajakohastada, võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (4).

| (4) | Võttes arvesse hiljutist õigusaktide koostamise tava, on asjakohane ajakohastada artiklit liidu jurisdiktsiooni kohta. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse hiljutist õigusaktide koostamise tava, on asjakohane ajakohastada artiklit liidu jurisdiktsiooni kohta.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 174/2005 tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 174/2005 tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 174/2005 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Erandina artiklist 2 ei kohaldata selles osutatud keelde järgmise suhtes:






  a) | relvadega ja nendega seotud varustusega seotud tegevuse rahastamine või selleks tehnilise või finantsabi andmine või rahastamine, kui selline abi ja teenused on mõeldud üksnes ÜRO Côte d'Ivoire'i operatsiooni toetamiseks või sellele operatsioonile ja seda toetavatele Prantsuse vägedele kasutamiseks; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Erandina artiklist 2 ei kohaldata selles osutatud keelde järgmise suhtes:

a)

relvadega ja nendega seotud varustusega seotud tegevuse rahastamine või selleks tehnilise või finantsabi andmine või rahastamine, kui selline abi ja teenused on mõeldud üksnes ÜRO Côte d'Ivoire'i operatsiooni toetamiseks või sellele operatsioonile ja seda toetavatele Prantsuse vägedele kasutamiseks;

| b) | üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeliseks kasutamiseks või ELi, ÜRO, Aafrika Liidu ja Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) kriisiohjamisoperatsioonide jaoks ette nähtud mittesurmava sõjavarustusega seotud tehnilise abi osutamine, kui nimetatud tegevus on saanud sanktsioonide komitee eelneva heakskiidu; |
| --- | --- |

b)

üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeliseks kasutamiseks või ELi, ÜRO, Aafrika Liidu ja Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) kriisiohjamisoperatsioonide jaoks ette nähtud mittesurmava sõjavarustusega seotud tehnilise abi osutamine, kui nimetatud tegevus on saanud sanktsioonide komitee eelneva heakskiidu;

| c) | üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeliseks kasutamiseks või ELi, ÜRO, Aafrika Liidu ja Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) kriisiohjamisoperatsioonide jaoks ette nähtud mittesurmava sõjavarustusega seotud rahastamine või finantsabi osutamine; |
| --- | --- |

c)

üksnes humanitaar- või kaitseotstarbeliseks kasutamiseks või ELi, ÜRO, Aafrika Liidu ja Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) kriisiohjamisoperatsioonide jaoks ette nähtud mittesurmava sõjavarustusega seotud rahastamine või finantsabi osutamine;

| d) | tehnilise abi andmine seoses relvadega ja nendega seotud varustusega, mis on mõeldud üksnes kaitse- ja julgeolekujõudude ümberkorraldamise toetamiseks või selle ümberkorraldamise läbiviimiseks vastavalt Linas-Marcoussis’ lepingu paragrahvi 3 punkti f sätetele, kui nimetatud tegevus on saanud sanktsioonide komitee eelneva heakskiidu; |
| --- | --- |

d)

tehnilise abi andmine seoses relvadega ja nendega seotud varustusega, mis on mõeldud üksnes kaitse- ja julgeolekujõudude ümberkorraldamise toetamiseks või selle ümberkorraldamise läbiviimiseks vastavalt Linas-Marcoussis’ lepingu paragrahvi 3 punkti f sätetele, kui nimetatud tegevus on saanud sanktsioonide komitee eelneva heakskiidu;

| e) | rahastamine ja finantsabi andmine seoses relvadega ja nendega seotud varustusega, mis on mõeldud üksnes kaitse- ja julgeolekujõudude ümberkorraldamise toetamiseks või selle ümberkorraldamise läbiviimiseks vastavalt Linas-Marcoussis’ lepingu paragrahvi 3 punkti f sätetele; |
| --- | --- |

e)

rahastamine ja finantsabi andmine seoses relvadega ja nendega seotud varustusega, mis on mõeldud üksnes kaitse- ja julgeolekujõudude ümberkorraldamise toetamiseks või selle ümberkorraldamise läbiviimiseks vastavalt Linas-Marcoussis’ lepingu paragrahvi 3 punkti f sätetele;

| f) | eelnevalt sanktsioonide komiteele teatatud müük või tarned, mis on ajutiselt üle antud või eksporditud Côte d'Ivoire'i selle riigi relvajõududele, mis võtab rahvusvahelise õiguse kohaseid meetmeid üksnes ja otseselt oma ja nende riikide kodanike, kellele ta annab Côte d'Ivoire'is konsulaarabi välislepingu alusel, evakueerimise võimaldamiseks; |
| --- | --- |

f)

eelnevalt sanktsioonide komiteele teatatud müük või tarned, mis on ajutiselt üle antud või eksporditud Côte d'Ivoire'i selle riigi relvajõududele, mis võtab rahvusvahelise õiguse kohaseid meetmeid üksnes ja otseselt oma ja nende riikide kodanike, kellele ta annab Côte d'Ivoire'is konsulaarabi välislepingu alusel, evakueerimise võimaldamiseks;

| g) | tehnilise ja finantsabi osutamine ning rahastamine, mis on seotud mittesurmava varustusega, mis on mõeldud üksnes Côte d’Ivoire’i julgeolekujõududele asjakohaseks ja proportsionaalseks tegevuseks avaliku korra tagamisel.”. |
| --- | --- |

g)

tehnilise ja finantsabi osutamine ning rahastamine, mis on seotud mittesurmava varustusega, mis on mõeldud üksnes Côte d’Ivoire’i julgeolekujõududele asjakohaseks ja proportsionaalseks tegevuseks avaliku korra tagamisel.”.

| 2) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 4a
  1.   Erandina artiklist 3 võib II lisas loetletud eksportija või teenusepakkuja päritolukohaks oleva liikmesriigi pädev ametiasutus lubada asjakohaseks peetavatel tingimustel I lisas loetletud mittesurmava varustuse müüki, tarnimist, üleandmist ja eksportimist või tehnilise ja finantsabi osutamist ning rahastamist, mis on seotud nimetatud mittesurmava varustusega, kui ta on teinud kindlaks, et asjaomane mittesurmav varustus on mõeldud üksnes Côte d’Ivoire’i julgeolekujõududele asjakohaseks ja proportsionaalseks tegevuseks avaliku korra tagamisel.
  2.   Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest lõike 1 alusel antud lubadest.
  3.   Luba ei anta tegevusteks, mis on juba aset leidnud.”. |
| --- | --- |

2)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 4a

1.   Erandina artiklist 3 võib II lisas loetletud eksportija või teenusepakkuja päritolukohaks oleva liikmesriigi pädev ametiasutus lubada asjakohaseks peetavatel tingimustel I lisas loetletud mittesurmava varustuse müüki, tarnimist, üleandmist ja eksportimist või tehnilise ja finantsabi osutamist ning rahastamist, mis on seotud nimetatud mittesurmava varustusega, kui ta on teinud kindlaks, et asjaomane mittesurmav varustus on mõeldud üksnes Côte d’Ivoire’i julgeolekujõududele asjakohaseks ja proportsionaalseks tegevuseks avaliku korra tagamisel.

2.   Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest lõike 1 alusel antud lubadest.

3.   Luba ei anta tegevusteks, mis on juba aset leidnud.”.

| 3) | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  Käesolevat määrust kohaldatakse:






  a) | ELi territooriumil, sealhulgas õhuruumis; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Käesolevat määrust kohaldatakse:

a)

ELi territooriumil, sealhulgas õhuruumis;

| b) | liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal;

| c) | kõikide liikmesriikide kodanike suhtes ELi territooriumil ja väljaspool seda; |
| --- | --- |

c)

kõikide liikmesriikide kodanike suhtes ELi territooriumil ja väljaspool seda;

| d) | juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi õiguse alusel; |
| --- | --- |

d)

juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi õiguse alusel;

| e) | kõikide juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt toimub ELi territooriumil.”. |
| --- | --- |

e)

kõikide juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt toimub ELi territooriumil.”.

| 4) | I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

4)

I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

| 5) | II lisa peakiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

5)

II lisa peakiri asendatakse järgmisega:

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 29. oktoober 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. VANACKERE

---

(1)  ELT L 285, 30.10.2010, lk 28.

1

(2)  ELT L 29, 2.2.2005, lk 5.

2

(3)  ELT L 368, 15.12.2004, lk 50.

3

(4)  ELT L 200, 30.7.2005, lk 1.

4

---

LISA

„I LISA

Artiklis 3 ja artiklis 4a osutatud varustuse nimekiri, mida võidakse kasutada siserepressioonideks

| 1. | Järgmised tulirelvad, laskemoon ja asjaomased tarvikud:






  1.1 | ELi sõjavarustuse üldnimekirja kategooriatega ML 1 ja ML 2 reguleerimata tulirelvad (1); |
| --- | --- | --- |

1.

Järgmised tulirelvad, laskemoon ja asjaomased tarvikud:

1.1

ELi sõjavarustuse üldnimekirja kategooriatega ML 1 ja ML 2 reguleerimata tulirelvad (1);

| 1.2 | punktis 1.1 nimetatud tulirelvadele ette nähtud laskemoon ja nende komponendid; |
| --- | --- |

1.2

punktis 1.1 nimetatud tulirelvadele ette nähtud laskemoon ja nende komponendid;

| 1.3 | relvade sihikud, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirjaga. |
| --- | --- |

1.3

relvade sihikud, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirjaga.

| 2. | Pommid ja granaadid, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirjaga. |
| --- | --- |

2.

Pommid ja granaadid, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirjaga.

| 3. | Järgmised sõidukid:






  3.1 | veekahuriga varustatud sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud massirahutuste ohjeldamiseks; |
| --- | --- | --- |

3.

Järgmised sõidukid:

3.1

veekahuriga varustatud sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud massirahutuste ohjeldamiseks;

| 3.2 | sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud selleks või kohandatud nii, et neid saab elektriseerida lähenejate tõrjumiseks; |
| --- | --- |

3.2

sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud selleks või kohandatud nii, et neid saab elektriseerida lähenejate tõrjumiseks;

| 3.3 | sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud kaitsetõkete kõrvaldamiseks, sealhulgas kuulikindlad ehitusseadmed; |
| --- | --- |

3.3

sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud kaitsetõkete kõrvaldamiseks, sealhulgas kuulikindlad ehitusseadmed;

| 3.4 | sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud vangide ja/või kinnipeetavate veoks või ümberpaigutamiseks; |
| --- | --- |

3.4

sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud vangide ja/või kinnipeetavate veoks või ümberpaigutamiseks;

| 3.5 | sõidukid, mis on ette nähtud liikuvtõkete moodustamiseks; |
| --- | --- |

3.5

sõidukid, mis on ette nähtud liikuvtõkete moodustamiseks;

| 3.6 | punktides 3.1–3.5 nimetatud, massirahutuste ohjeldamiseks ette nähtud sõidukite komponendid.







  Märkus 1: | see punkt ei hõlma sõidukeid, mis on spetsiaalselt ette nähtud tulekustutamiseks. |
| --- | --- | --- |

3.6

punktides 3.1–3.5 nimetatud, massirahutuste ohjeldamiseks ette nähtud sõidukite komponendid.

Märkus 1:

| Märkus 2: | punkti 3.5 kohaldamisel hõlmab mõiste „sõidukid” ka treilereid. |
| --- | --- |

Märkus 2:

| 4. | Järgmised lõhkeained ja nendega seotud varustus:






  4.1 | vahendid ja seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud plahvatuste tekitamiseks elektrilisel või mitteelektrilisel viisil, sealhulgas laskekomplektid, detonaatorid, süütajad, süütevõimendid ja süütenöörid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad; välja arvatud need, mis on ette nähtud teatavaks kaubanduslikuks otstarbeks, mis hõlmab muude vahendite või seadmete käivitamist või kasutamist plahvatuse teel, ilma et nende vahendite või seadmete eesmärgiks oleks plahvatuste korraldamine (näiteks auto turvapatjade täispuhujad, sprinkleri starterite ülepingepiirikud); |
| --- | --- | --- |

4.

Järgmised lõhkeained ja nendega seotud varustus:

4.1

vahendid ja seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud plahvatuste tekitamiseks elektrilisel või mitteelektrilisel viisil, sealhulgas laskekomplektid, detonaatorid, süütajad, süütevõimendid ja süütenöörid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad; välja arvatud need, mis on ette nähtud teatavaks kaubanduslikuks otstarbeks, mis hõlmab muude vahendite või seadmete käivitamist või kasutamist plahvatuse teel, ilma et nende vahendite või seadmete eesmärgiks oleks plahvatuste korraldamine (näiteks auto turvapatjade täispuhujad, sprinkleri starterite ülepingepiirikud);

| 4.2 | otselõikega lõhkelaengud, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirjaga; |
| --- | --- |

4.2

otselõikega lõhkelaengud, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirjaga;

| 4.3 | muud lõhkeained, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirjaga, ja nendega seotud ained:






  a. | amatool; |
| --- | --- | --- |

4.3

muud lõhkeained, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirjaga, ja nendega seotud ained:

a.

amatool;

| b. | nitrotselluloos (mis sisaldab üle 12,5 % nitrogeeni); |
| --- | --- |

b.

nitrotselluloos (mis sisaldab üle 12,5 % nitrogeeni);

| c. | nitroglükool; |
| --- | --- |

c.

nitroglükool;

| d. | pentaerütrotritooltetranitraat (PETN); |
| --- | --- |

d.

pentaerütrotritooltetranitraat (PETN);

| e. | pikrüülkloriid; |
| --- | --- |

e.

pikrüülkloriid;

| f. | 2,4,6-trinitrotolueen (TNT). |
| --- | --- |

f.

2,4,6-trinitrotolueen (TNT).

| 5. | Kaitsevarustus, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirja kategooriaga ML 13:






  5.1 | kuuli- ja/või torkekindlad vestid; |
| --- | --- | --- |

5.

Kaitsevarustus, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirja kategooriaga ML 13:

5.1

kuuli- ja/või torkekindlad vestid;

| 5.2 | kuuli- ja/või killukindlad kiivrid, politseikiivrid, politseikilbid ja kuulikindlad kilbid.







  Märkus: see | punkt ei hõlma järgmist:






  — | spetsiaalselt sporditegevuseks ette nähtud vahendid; |
| --- | --- | --- | --- |

5.2

kuuli- ja/või killukindlad kiivrid, politseikiivrid, politseikilbid ja kuulikindlad kilbid.

Märkus: see

—

spetsiaalselt sporditegevuseks ette nähtud vahendid;

| — | spetsiaalselt tööohutusnõuete täitmiseks ette nähtud vahendeid. |
| --- | --- |

—

spetsiaalselt tööohutusnõuete täitmiseks ette nähtud vahendeid.

| 6. | Simulaatorid tulirelvade käsitsemise harjutamiseks, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirja kategooriaga ML 14, ja spetsiaalselt nende jaoks loodud tarkvara. |
| --- | --- |

6.

Simulaatorid tulirelvade käsitsemise harjutamiseks, mis ei ole hõlmatud sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirja kategooriaga ML 14, ja spetsiaalselt nende jaoks loodud tarkvara.

| 7. | Öönägemis- ja infravalguskuvaseadmed ning kujutisevõimendustorud, välja arvatud need, mis on hõlmatud sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirjaga. |
| --- | --- |

7.

Öönägemis- ja infravalguskuvaseadmed ning kujutisevõimendustorud, välja arvatud need, mis on hõlmatud sõjaliste kaupade ühise ELi nimekirjaga.

| 8. | Okastraat. |
| --- | --- |

8.

Okastraat.

| 9. | Sõjaväe- ja võitlusnoad ning täägid, mille tera on pikem kui 10 cm. |
| --- | --- |

9.

Sõjaväe- ja võitlusnoad ning täägid, mille tera on pikem kui 10 cm.

| 10. | Tootmisvahendid, mis on spetsiaalselt ette nähtud käesolevas loetelus nimetatud toodete valmistamiseks. |
| --- | --- |

10.

Tootmisvahendid, mis on spetsiaalselt ette nähtud käesolevas loetelus nimetatud toodete valmistamiseks.

| 11. | Konkreetne tehnoloogia käesolevas nimekirjas määratletud toodete väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks.” |
| --- | --- |

11.

Konkreetne tehnoloogia käesolevas nimekirjas määratletud toodete väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks.”

---

(1)  ELT C 69, 18.3.2010, lk 19.

1

---

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1033/2010,

15. november 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1505/2006 seoses liikmesriikide aastaaruannetega lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise raames läbi viidava kontrolli kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 21/2004, millega kehtestatakse lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 ning direktiive 92/102/EMÜ ja 64/432/EMÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõike 1 esimest lõiku ja teise lõigu punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 11. oktoobri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1505/2006, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 21/2004 seoses lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise raames läbi viidava kontrolli miinimumtasemega, (2) on sätestatud, et liikmesriigid kontrollivad, et loomapidajad järgiksid määruse (EÜ) nr 21/2004 nõudeid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 11. oktoobri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1505/2006, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 21/2004 seoses lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise raames läbi viidava kontrolli miinimumtasemega, (2) on sätestatud, et liikmesriigid kontrollivad, et loomapidajad järgiksid määruse (EÜ) nr 21/2004 nõudeid.

| (2) | Lisaks on määruses (EÜ) nr 1505/2006 sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama komisjonile igal aastal kõnealuse määruse lisas sätestatud näidisele vastava aruande eelmise inspekteerimisaasta kontrollide tulemuste kohta. |
| --- | --- |

(2)

Lisaks on määruses (EÜ) nr 1505/2006 sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama komisjonile igal aastal kõnealuse määruse lisas sätestatud näidisele vastava aruande eelmise inspekteerimisaasta kontrollide tulemuste kohta.

| (3) | Aruandlusprotsessis tuleb koguda seatud eesmärgi suhtes piisavaid ja proportsionaalseid andmeid. Sihipärasemaks ja eesmärgikohasemaks aruandluseks tuleks lihtsustada teatavaid nõudeid ning ka määruse (EÜ) nr 1505/2006 lisas sätestatud näidist, et saada paremini asjakohast teavet kontrollide rakendamise kohta ja vältida tarbetut halduskoormust. |
| --- | --- |

(3)

Aruandlusprotsessis tuleb koguda seatud eesmärgi suhtes piisavaid ja proportsionaalseid andmeid. Sihipärasemaks ja eesmärgikohasemaks aruandluseks tuleks lihtsustada teatavaid nõudeid ning ka määruse (EÜ) nr 1505/2006 lisas sätestatud näidist, et saada paremini asjakohast teavet kontrollide rakendamise kohta ja vältida tarbetut halduskoormust.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1505/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1505/2006 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1505/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 7 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | kontrollitud majandite arv;”. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 7 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

kontrollitud majandite arv;”.

| 2) | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

2)

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 5, 9.1.2004, lk 8.

1

(2)  ELT L 280, 12.10.2006, lk 3.

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1505/2006 lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

Lammaste ja kitsede kontrollimise tulemuste aruanne seoses nende loomade identifitseerimise ja registreerimise nõuetega, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 21/2004

1.   Majandeid, loomi ja kontrolle käsitlev üldine teave

| Majandite koguarv liikmesriigis aruandlusperioodiks oleva aasta alguses (1) | |
| --- | --- |
| Aruandlusperioodiks oleva aasta jooksul kontrollitud majandite koguarv | |
| Registreeritud loomade koguarv liikmesriigis aruandlusperioodiks oleva aasta alguses (1) | |
| Aruandlusperioodil majandites kontrollitud loomade koguarv (1) | |

Majandite koguarv liikmesriigis aruandlusperioodiks oleva aasta alguses (1)

Aruandlusperioodiks oleva aasta jooksul kontrollitud majandite koguarv

Registreeritud loomade koguarv liikmesriigis aruandlusperioodiks oleva aasta alguses (1)

Aruandlusperioodil majandites kontrollitud loomade koguarv (1)

2.   Avastatud rikkumised

| Rikkumisega seotud majandite arv | |
| --- | --- |

Rikkumisega seotud majandite arv

3.   Rakendatavad karistused

| Karistuse saanud majandite arv” | |
| --- | --- |

Karistuse saanud majandite arv”

---

(1)  Või riigi veterinaarstatistika muu kontrollkuupäev.

1

---

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1034/2010,

15. november 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1082/2003 seoses veiste identifitseerimise ja registreerimise kontrolli nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 10 sissejuhatavat lauset ja punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 23. juuni 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1082/2003, millega sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1760/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi raames läbiviidava kontrolli miinimumtaseme kohta, (2) on sätestatud sellise kontrolli miinimumnõuded. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 23. juuni 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1082/2003, millega sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1760/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi raames läbiviidava kontrolli miinimumtaseme kohta, (2) on sätestatud sellise kontrolli miinimumnõuded.

| (2) | Kogemused, mis saadi määruses (EÜ) nr 1082/2003 sätestatud kohapealse kontrolli rakendamisel ning mida käsitleti aastaaruannetes, ning kogemused, mis saadi määruses (EÜ) nr 1505/2006 (3) sätestatud lammaste ja kitsede kohapealse kontrolli rakendamisel, näitavad, et igal aastal kontrollitavate põllumajandusettevõtete ja loomade protsenti tuleks vähendada. Põhimõtteliselt tuleks kontrollida kõiki põllumajandusettevõtte loomi. Siiski peaks üle 20 loomaga põllumajandusettevõtete puhul olema pädeval asutusel võimalik piirduda loomade representatiivse valimi kontrollimisega. |
| --- | --- |

(2)

Kogemused, mis saadi määruses (EÜ) nr 1082/2003 sätestatud kohapealse kontrolli rakendamisel ning mida käsitleti aastaaruannetes, ning kogemused, mis saadi määruses (EÜ) nr 1505/2006 (3) sätestatud lammaste ja kitsede kohapealse kontrolli rakendamisel, näitavad, et igal aastal kontrollitavate põllumajandusettevõtete ja loomade protsenti tuleks vähendada. Põhimõtteliselt tuleks kontrollida kõiki põllumajandusettevõtte loomi. Siiski peaks üle 20 loomaga põllumajandusettevõtete puhul olema pädeval asutusel võimalik piirduda loomade representatiivse valimi kontrollimisega.

| (3) | Lisaks on määruses (EÜ) nr 1082/2003 sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama komisjonile igal aastal aruande vastavalt kõnealuse määruse I lisas sätestatud näidisele nende kontrollide rakendamisega seotud üksikasjade kohta. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks on määruses (EÜ) nr 1082/2003 sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama komisjonile igal aastal aruande vastavalt kõnealuse määruse I lisas sätestatud näidisele nende kontrollide rakendamisega seotud üksikasjade kohta.

| (4) | Aastaaruande jaoks tuleb koguda seatud eesmärgi suhtes piisavaid ja proportsionaalseid andmeid. Sihipärasema ja proportsionaalsema aruande koostamiseks tuleks lihtsustada määruse (EÜ) nr 1082/2003 teatavaid nõudeid ning selle I lisas sätestatud näidist, et saada paremini asjakohast teavet kontrollide rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Aastaaruande jaoks tuleb koguda seatud eesmärgi suhtes piisavaid ja proportsionaalseid andmeid. Sihipärasema ja proportsionaalsema aruande koostamiseks tuleks lihtsustada määruse (EÜ) nr 1082/2003 teatavaid nõudeid ning selle I lisas sätestatud näidist, et saada paremini asjakohast teavet kontrollide rakendamise kohta.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1082/2003 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1082/2003 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1082/2003 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  „1.   Pädev asutus kontrollib igal aastal vähemalt 3 % majanditest.
  2.   Kui lõikes 1 sätestatud kontrolli käigus peaks selguma, et määrust (EÜ) nr 1760/2000 rikutakse olulisel määral, suurendatakse järgmisel inspekteerimisaastal kontrolli miinimummäära.”. |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„1.   Pädev asutus kontrollib igal aastal vähemalt 3 % majanditest.

2.   Kui lõikes 1 sätestatud kontrolli käigus peaks selguma, et määrust (EÜ) nr 1760/2000 rikutakse olulisel määral, suurendatakse järgmisel inspekteerimisaastal kontrolli miinimummäära.”.

| 2) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 3
  Pädev asutus kontrollib kõigi majandi loomade identifitseerimist.
  Üle 20 loomaga majandite puhul võib pädev asutus kontrollida loomade identifitseerimisvahendeid nende loomade representatiivse valimi abil, mis on koostatud rahvusvaheliste standardite kohaselt, eeldusel et kontrollitavate loomade arv on piisav, et tuvastada 5 % määruse (EÜ) nr 1760/2000 rikkumise juhtumeid, kui kontrollitavate loomade pidajate usaldusnivoo on 95 %.”. |
| --- | --- |

2)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Pädev asutus kontrollib kõigi majandi loomade identifitseerimist.

Üle 20 loomaga majandite puhul võib pädev asutus kontrollida loomade identifitseerimisvahendeid nende loomade representatiivse valimi abil, mis on koostatud rahvusvaheliste standardite kohaselt, eeldusel et kontrollitavate loomade arv on piisav, et tuvastada 5 % määruse (EÜ) nr 1760/2000 rikkumise juhtumeid, kui kontrollitavate loomade pidajate usaldusnivoo on 95 %.”.

| 3) | Artikli 5 lõikes 1 asendatakse punkt b järgmisega:






  „b) | kontrollitud majandite arv;”. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 5 lõikes 1 asendatakse punkt b järgmisega:

„b)

kontrollitud majandite arv;”.

| 4) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

4)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1.

1

(2)  ELT L 156, 25.6.2003, lk 9.

2

(3)  ELT L 280, 12.10.2006, lk 3.

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1082/2003 I lisa asendatakse järgmisega:

„I LISA

Määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotise kohaselt teostatud kontrollide tulemuste aruanne

1.   Majandeid ja loomi käsitlev üldine teave

| Majandite koguarv liikmesriigis aruandlusperioodi alguses (1) | |
| --- | --- |
| Aruandlusperioodil kontrollitud majandite koguarv | |
| Registreeritud loomade koguarv liikmesriigis aruandlusperioodi alguses (1) | |
| Aruandlusperioodil kontrollitud loomade koguarv | |

Majandite koguarv liikmesriigis aruandlusperioodi alguses (1)

Aruandlusperioodil kontrollitud majandite koguarv

Registreeritud loomade koguarv liikmesriigis aruandlusperioodi alguses (1)

Aruandlusperioodil kontrollitud loomade koguarv

2.   Määruse (EÜ) nr 1760/2000 rikkumine

| Majandid, mis ei täida määruse nõudeid | |
| --- | --- |

Majandid, mis ei täida määruse nõudeid

Sanktsioonid, mis on rakendatud vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 494/98 (2)

| | Asjaomased loomad | Asjaomased majandid |
| --- | --- | --- |
| 1. | Üksikute loomade majandist väljaviimise piirang |

Asjaomased loomad

Asjaomased majandid

1.

Üksikute loomade majandist väljaviimise piirang

| 2. | Majandi kõigi loomade majandist väljaviimise piirang |
| --- | --- |

2.

Majandi kõigi loomade majandist väljaviimise piirang

| 3. | Loomade hävitamine |
| --- | --- |

3.

Loomade hävitamine

Kokku

---

(1)  Või riigi veterinaarstatistika muu kontrollkuupäev.

1

(2)  EÜT L 60, 28.2.1998, lk 78.”

2

---

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1035/2010,

15. november 2010,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | 4. jaanuaril 2010 sai komisjon kaebuse Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi kohta. Kaebuse esitasid vastavalt algmääruse artiklile 5 Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. ja Zaklady Azotowe Pulawy (edaspidi „kaebuse esitajad”), kes esindavad melamiini tootjaid ELis ja kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % melamiini kogutoodangust ELis. |
| --- | --- |

(1)

4. jaanuaril 2010 sai komisjon kaebuse Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi kohta. Kaebuse esitasid vastavalt algmääruse artiklile 5 Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. ja Zaklady Azotowe Pulawy (edaspidi „kaebuse esitajad”), kes esindavad melamiini tootjaid ELis ja kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % melamiini kogutoodangust ELis.

| (2) | Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

| (3) | 17. veebruaril 2010 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (2) teate dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik” või „Hiina RV”) pärit Euroopa Liitu suunatud melamiini impordi suhtes. |
| --- | --- |

(3)

17. veebruaril 2010 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (2) teate dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik” või „Hiina RV”) pärit Euroopa Liitu suunatud melamiini impordi suhtes.

2.   Menetlusega seotud isikud

| (4) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajatele, Hiina RV eksportivatele tootjatele, asjaga teadaolevalt seotud importijatele, hulgimüüjatele, kasutajatele, tarnijatele ja nende ühendustele ning Hiina RV esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajatele, Hiina RV eksportivatele tootjatele, asjaga teadaolevalt seotud importijatele, hulgimüüjatele, kasutajatele, tarnijatele ja nende ühendustele ning Hiina RV esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (5) | Arvestades Hiina RV eksportivate tootjate suurt arvu, sedastati algatamisteates, et dumpingu ja kahju kindlakstegemiseks võib kasutada väljavõttelist uuringut vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti kõigil Hiina RV eksportivatel tootjatel endast komisjonile teada anda ning esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuste kohta uurimisperioodil (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009). |
| --- | --- |

(5)

Arvestades Hiina RV eksportivate tootjate suurt arvu, sedastati algatamisteates, et dumpingu ja kahju kindlakstegemiseks võib kasutada väljavõttelist uuringut vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti kõigil Hiina RV eksportivatel tootjatel endast komisjonile teada anda ning esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuste kohta uurimisperioodil (1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009).

| (6) | Hiina RV eksportivatelt tootjatele või nende rühmadelt saadi valimi koostamiseks seitse vastust. Kaks äriühingut siiski loobusid suhteliselt varakult edasisest koostööst uurimisel. Seepärast ei olnud valimi moodustamine enam vajalik ning kõiki huvitatud isikuid teavitati valimist loobumisest. |
| --- | --- |

(6)

Hiina RV eksportivatelt tootjatele või nende rühmadelt saadi valimi koostamiseks seitse vastust. Kaks äriühingut siiski loobusid suhteliselt varakult edasisest koostööst uurimisel. Seepärast ei olnud valimi moodustamine enam vajalik ning kõiki huvitatud isikuid teavitati valimist loobumisest.

| (7) | Võimaldamaks Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele ja muudele Hiina eksportivatele tootjatele, kes endast menetluse algatamise teates sätestatud tähtaja jooksul teada olid andnud. Kolm Hiina eksportivate tootjate rühma ja üks eraldiseisev äriühing taotlesid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist juhul, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Üks eksportivate tootjate rühm taotles üksnes individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(7)

Võimaldamaks Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid asjaga teadaolevalt seotud Hiina eksportivatele tootjatele ja muudele Hiina eksportivatele tootjatele, kes endast menetluse algatamise teates sätestatud tähtaja jooksul teada olid andnud. Kolm Hiina eksportivate tootjate rühma ja üks eraldiseisev äriühing taotlesid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist juhul, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Üks eksportivate tootjate rühm taotles üksnes individuaalset kohtlemist.

| (8) | Küsimustikud saadeti kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes olid algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teada andnud. Vastused saadi viielt Hiina RV eksportivalt tootjalt ja nendega seotud äriühingult, ühelt USA tootjalt (USA oli algatamisteate kohaselt kavandatud võrdlusriigiks) ja ühelt Indoneesia tootjalt (ka Indoneesia oli valitud üheks võimalikuks võrdlusriigiks). Vastused saadi ka kolmelt liidu tootjalt ja seitsmelt kasutajalt, kes tegid koostööd, esitades küsimustiku vastused. Ükski importija ei esitanud komisjonile teavet ega andnud endast uurimise käigus teada. |
| --- | --- |

(8)

Küsimustikud saadeti kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes olid algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teada andnud. Vastused saadi viielt Hiina RV eksportivalt tootjalt ja nendega seotud äriühingult, ühelt USA tootjalt (USA oli algatamisteate kohaselt kavandatud võrdlusriigiks) ja ühelt Indoneesia tootjalt (ka Indoneesia oli valitud üheks võimalikuks võrdlusriigiks). Vastused saadi ka kolmelt liidu tootjalt ja seitsmelt kasutajalt, kes tegid koostööd, esitades küsimustiku vastused. Ükski importija ei esitanud komisjonile teavet ega andnud endast uurimise käigus teada.

| (9) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ELi huvide seisukohast vajalikuks pidas ning korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustes:






  a) | Euroopa Liidu tootjad:







  — | Borealis Agrolinz Melamine GmbH (Austria); |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ELi huvide seisukohast vajalikuks pidas ning korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustes:

a)

Euroopa Liidu tootjad:

—

Borealis Agrolinz Melamine GmbH (Austria);

| — | DSM Melamine B.V. (nüüd OCI Melamine B.V.) (Madalmaad); |
| --- | --- |

—

DSM Melamine B.V. (nüüd OCI Melamine B.V.) (Madalmaad);

| — | Zakłady Azotowe Puławy (Poola); |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy (Poola);

| b) | Hiina RV eksportivad tootjad:







  — | Sichuan Chemical Group: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd ja M&A Chemicals Corporation; |
| --- | --- | --- |

b)

Hiina RV eksportivad tootjad:

—

Sichuan Chemical Group: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd ja M&A Chemicals Corporation;

| — | Sichuan Golden Elephant Group: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd ja Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Sichuan Golden Elephant Group: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd ja Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd;

| — | Shandong Liaherd Group: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd ja Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Shandong Liaherd Group: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd ja Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd;

| — | Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd;

| — | Henan Junhua Group: Henan Junhua Chemical Company Ltd ja Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Henan Junhua Group: Henan Junhua Chemical Company Ltd ja Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd.

| (10) | Arvestades vajadust määrata kindlaks normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kes taotlesid üksnes individuaalset kohtlemist, ja neile, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, teostati kontroll normaalväärtuse kindlaksmääramiseks Indoneesia kui võrdlusriigi andmete põhjal järgmise äriühingu valdustes:






  (c) | Indoneesia tootja:







  — | DSM Kaltim Melamine (DKM). |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Arvestades vajadust määrata kindlaks normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kes taotlesid üksnes individuaalset kohtlemist, ja neile, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, teostati kontroll normaalväärtuse kindlaksmääramiseks Indoneesia kui võrdlusriigi andmete põhjal järgmise äriühingu valdustes:

(c)

Indoneesia tootja:

—

DSM Kaltim Melamine (DKM).

3.   Uurimisperiood

| (11) | Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(11)

Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (12) | Vaatlusalune toode, mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi 2933 61 00 alla, on Hiina RV-st pärit melamiin. |
| --- | --- |

(12)

Vaatlusalune toode, mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi 2933 61 00 alla, on Hiina RV-st pärit melamiin.

| (13) | Melamiin on valge, kristalliline pulber, mida saadakse uureast. Melamiini kasutatakse peamiselt laminaatides, presspulbrites, puitpaneelides ja kattevaikudes. |
| --- | --- |

(13)

Melamiin on valge, kristalliline pulber, mida saadakse uureast. Melamiini kasutatakse peamiselt laminaatides, presspulbrites, puitpaneelides ja kattevaikudes.

2.   Samasugune toode

| (14) | Uurimine on näidanud, et melamiin, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidus, ja melamiin, mida toodetakse ja müüakse Hiina RV siseturul ja mida Hiina RVst liitu imporditakse ning ka melamiin, mida toodetakse ja müüakse võrdlusriigiks valitud Indoneesia siseturul, omavad samasuguseid füüsikalisi ja keemilisi põhiomadusi ning nende lõppkasutus on sama. |
| --- | --- |

(14)

Uurimine on näidanud, et melamiin, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidus, ja melamiin, mida toodetakse ja müüakse Hiina RV siseturul ja mida Hiina RVst liitu imporditakse ning ka melamiin, mida toodetakse ja müüakse võrdlusriigiks valitud Indoneesia siseturul, omavad samasuguseid füüsikalisi ja keemilisi põhiomadusi ning nende lõppkasutus on sama.

| (15) | Seetõttu käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(15)

Seetõttu käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (16) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. Selguse huvides on need tingimused esitatud kokkuvõtlikult allpool:






  — | majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(16)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. Selguse huvides on need tingimused esitatud kokkuvõtlikult allpool:

—

majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;

| — | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

—

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| — | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

—

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;

| — | pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus ning |
| --- | --- |

—

pankroti- ja asjaõigusega tagatakse stabiilsus ja õiguskindlus ning

| — | kursid arvutatakse ümber turukursside alusel. |
| --- | --- |

—

kursid arvutatakse ümber turukursside alusel.

| (17) | Kolm Hiina RV eksportivate tootjate rühma ja üks eksportiv tootja taotlesid turumajanduslikku kohtlemist ja tagastasid turumajandusliku kohtlemise taotlusvormi selleks ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(17)

Kolm Hiina RV eksportivate tootjate rühma ja üks eksportiv tootja taotlesid turumajanduslikku kohtlemist ja tagastasid turumajandusliku kohtlemise taotlusvormi selleks ettenähtud tähtaja jooksul.

| (18) | Nende koostööd tegevate Hiina RV äriühingute puhul kogus komisjon kokku kõik andmed, mida ta vajalikuks pidas, ja kontrollis kõnealuste äriühingute ruumides kõiki andmeid, mis olid esitatud turumajandusliku kohtlemise taotluses. |
| --- | --- |

(18)

Nende koostööd tegevate Hiina RV äriühingute puhul kogus komisjon kokku kõik andmed, mida ta vajalikuks pidas, ja kontrollis kõnealuste äriühingute ruumides kõiki andmeid, mis olid esitatud turumajandusliku kohtlemise taotluses.

| (19) | Kõigi Hiina RV eksportivate tootjate ja nende rühmade puhul leiti, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise kohaldamise tingimustele. Kõiki Hiina RVs paiknevaid melamiini tootmise või melamiiniga kauplemisega tegelevaid äriühinguid kutsuti üles taotlema turumajanduslikku kohtlemist. Kui ühe rühma kuuluva äriühingu puhul turumajanduslikust kohtlemisest keeldutakse, tehakse seda kogu rühma suhtes. |
| --- | --- |

(19)

Kõigi Hiina RV eksportivate tootjate ja nende rühmade puhul leiti, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise kohaldamise tingimustele. Kõiki Hiina RVs paiknevaid melamiini tootmise või melamiiniga kauplemisega tegelevaid äriühinguid kutsuti üles taotlema turumajanduslikku kohtlemist. Kui ühe rühma kuuluva äriühingu puhul turumajanduslikust kohtlemisest keeldutakse, tehakse seda kogu rühma suhtes.

| (20) | Nende äriühingute puhul, kes toodavad melamiini tootmiseks ette nähtud uureat maagaasist, keelduti turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest, sest olulise sisendi, st maagaasi hind ei peegeldanud olulisel määral turuväärtust, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga c. Turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise käigus selgus, et selline olukord tulenes riigi sekkumisest Hiina RV maagaasiturul. |
| --- | --- |

(20)

Nende äriühingute puhul, kes toodavad melamiini tootmiseks ette nähtud uureat maagaasist, keelduti turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest, sest olulise sisendi, st maagaasi hind ei peegeldanud olulisel määral turuväärtust, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga c. Turumajanduslikku kohtlemist käsitleva uurimise käigus selgus, et selline olukord tulenes riigi sekkumisest Hiina RV maagaasiturul.

| (21) | Hiina RV maagaasi turul valitsevad kolm riigi omanduses olevat äriühingut. Äriühingud, kes toodavad uureat, millest omakorda toodetakse melamiini, saavad uurea tootmisel ära kasutada valitsuse poolt kehtestatud madalaid maagaasi hindu. Äriühing, kes toodab uureat, mis on väetis ning mis omab tähtsat rolli Hiina RV põllumajandus- ja toidutööstuses, maksab maagaasi eest oluliselt madalamat hinda kui need äriühingud, kes kasutavad maagaasi mõnel muul tööstuslikul otstarbel. Lisaks kõnealusele erinevate hindade rakendamise praktikale, on riigi sekkumise tõttu tööstusliku maagaasi hind iseenesest moonutatud ja seega madalam kui maagaasi hind maailmaturul. |
| --- | --- |

(21)

Hiina RV maagaasi turul valitsevad kolm riigi omanduses olevat äriühingut. Äriühingud, kes toodavad uureat, millest omakorda toodetakse melamiini, saavad uurea tootmisel ära kasutada valitsuse poolt kehtestatud madalaid maagaasi hindu. Äriühing, kes toodab uureat, mis on väetis ning mis omab tähtsat rolli Hiina RV põllumajandus- ja toidutööstuses, maksab maagaasi eest oluliselt madalamat hinda kui need äriühingud, kes kasutavad maagaasi mõnel muul tööstuslikul otstarbel. Lisaks kõnealusele erinevate hindade rakendamise praktikale, on riigi sekkumise tõttu tööstusliku maagaasi hind iseenesest moonutatud ja seega madalam kui maagaasi hind maailmaturul.

| (22) | Maagaasi odavus võimaldab melamiini tootjatel toota melamiini ebaloomulikult madala hinna eest, sest kasutatakse ära maagaasi moonutatult madalat hinda. Kuna maagaas moodustab uurea tootmiskuludest suurema osa (umbes 80 %) ja uurea moodustab 50–60 % melamiini tootmiskuludest, ei saa nende Hiina RV äriühingute puhul, kes toodavat maagaasist uureat, lugeda esimest tingimust täidetuks. |
| --- | --- |

(22)

Maagaasi odavus võimaldab melamiini tootjatel toota melamiini ebaloomulikult madala hinna eest, sest kasutatakse ära maagaasi moonutatult madalat hinda. Kuna maagaas moodustab uurea tootmiskuludest suurema osa (umbes 80 %) ja uurea moodustab 50–60 % melamiini tootmiskuludest, ei saa nende Hiina RV äriühingute puhul, kes toodavat maagaasist uureat, lugeda esimest tingimust täidetuks.

| (23) | Mõned äriühingud ei tooda ise uureat, vaid ostavad seda sõltumatult tarnijalt. Samas on kogu uurea turg moonutatud, sest riik sekkub peamiselt kolmel viisil. Esiteks eksisteerivad uurea puhul ranged impordikvoodid ja ekspordimaksud olid uurimisperioodil vahemikus 110 % (kõrgperioodil) ja 10 % (madala tarbimise perioodil). Teiseks vabastas Hiina RV valitsus alates 1. juulist 2005 uurea müügi omamaisel turul käibemaksust. Kolmandaks on Hiina RV valitsus otseselt kõnealuse turuga seotud; seda 2004. aastast kasutusel oleva riikliku väetise süsteemi kaudu, kusjuures riik ostab uureat otse tootjatelt, et hoida strateegilisi varusid, ja saab seega teatavas koguses uureat siseturule suunata. Uurea tootjate jaoks kehtivad ka soodsamad elektrihinnad, soodsamad raudteetranspordi hinnad ja nagu juba öeldud, soodsamad maagaasi hinnad. |
| --- | --- |

(23)

Mõned äriühingud ei tooda ise uureat, vaid ostavad seda sõltumatult tarnijalt. Samas on kogu uurea turg moonutatud, sest riik sekkub peamiselt kolmel viisil. Esiteks eksisteerivad uurea puhul ranged impordikvoodid ja ekspordimaksud olid uurimisperioodil vahemikus 110 % (kõrgperioodil) ja 10 % (madala tarbimise perioodil). Teiseks vabastas Hiina RV valitsus alates 1. juulist 2005 uurea müügi omamaisel turul käibemaksust. Kolmandaks on Hiina RV valitsus otseselt kõnealuse turuga seotud; seda 2004. aastast kasutusel oleva riikliku väetise süsteemi kaudu, kusjuures riik ostab uureat otse tootjatelt, et hoida strateegilisi varusid, ja saab seega teatavas koguses uureat siseturule suunata. Uurea tootjate jaoks kehtivad ka soodsamad elektrihinnad, soodsamad raudteetranspordi hinnad ja nagu juba öeldud, soodsamad maagaasi hinnad.

| (24) | Kõnealused ekspordipiirangud koos siseturu müügisoodustustega on vähendanud uurea ekspordi mahtu; seeläbi suunatakse tarned siseturule ja surutakse omamaised hinnad alla. Sellised madalad omamaised hinnad tulenevad otseselt riigi sekkumisest Hiina RV uurea turu puhul. Seega ei saa esimest tingimust täidetuks lugeda ka nende Hiina RV äriühingute puhul, kes ei tooda uureat, vaid ostavad seda kolmandatelt äriühingutelt. |
| --- | --- |

(24)

Kõnealused ekspordipiirangud koos siseturu müügisoodustustega on vähendanud uurea ekspordi mahtu; seeläbi suunatakse tarned siseturule ja surutakse omamaised hinnad alla. Sellised madalad omamaised hinnad tulenevad otseselt riigi sekkumisest Hiina RV uurea turu puhul. Seega ei saa esimest tingimust täidetuks lugeda ka nende Hiina RV äriühingute puhul, kes ei tooda uureat, vaid ostavad seda kolmandatelt äriühingutelt.

| (25) | Lisaks eespool kirjeldatud üldisele olukorrale, ei vastanud üks äriühingute rühm esimese tingimuse muudele nõuetele, sest valdusäriühing kuulus täielikult riigi omandisse ja ka ülejäänud rühma kuuluvad äriühingud olid riigi enamusosalusega. Seega sekkub selle äriühingute rühma puhul riik tähtsate majandustegevust käsitlevate otsuste tegemisse. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks eespool kirjeldatud üldisele olukorrale, ei vastanud üks äriühingute rühm esimese tingimuse muudele nõuetele, sest valdusäriühing kuulus täielikult riigi omandisse ja ka ülejäänud rühma kuuluvad äriühingud olid riigi enamusosalusega. Seega sekkub selle äriühingute rühma puhul riik tähtsate majandustegevust käsitlevate otsuste tegemisse.

| (26) | Kaks äriühingut ei vastanud ei teisele ega ka kolmandale tingimusele. Üks äriühinguist ei esitanud kõiki vajalikke raamatupidamisdokumente ja sai oma bürooruumid riigiasutuselt tasuta kasutamiseks. Teise äriühingu raamatupidamine ei olnud vastavuses rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ja ta ei olnud suuteline tõestama, et riigiomandis oleva äriühingu ülevõtmine toimus õiglase hinna eest. |
| --- | --- |

(26)

Kaks äriühingut ei vastanud ei teisele ega ka kolmandale tingimusele. Üks äriühinguist ei esitanud kõiki vajalikke raamatupidamisdokumente ja sai oma bürooruumid riigiasutuselt tasuta kasutamiseks. Teise äriühingu raamatupidamine ei olnud vastavuses rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ja ta ei olnud suuteline tõestama, et riigiomandis oleva äriühingu ülevõtmine toimus õiglase hinna eest.

| (27) | Üks äriühing ei suutnud tõendada vastavust kolmandale tingimusele, sest erastamisprotsessi käigus saadud aktsiate müügiga seoses ei makstud võla pealt mingeid intresse. Täpsemalt, erastamisprotsessi alguses laenati ühele aktsionärile tema investeeritud kapital tagasi. Aktsiate edasimüügil kasutati võlakohustusi maksetena. Kõnealuste aktsiate omanik maksis laenu tagasi alles 10 aasta pärast, aktsiad olid siis juba tema eraomandis, kuid ta ei maksnud (ning talt ei nõutud) selle summa pealt mingeid intresse. |
| --- | --- |

(27)

Üks äriühing ei suutnud tõendada vastavust kolmandale tingimusele, sest erastamisprotsessi käigus saadud aktsiate müügiga seoses ei makstud võla pealt mingeid intresse. Täpsemalt, erastamisprotsessi alguses laenati ühele aktsionärile tema investeeritud kapital tagasi. Aktsiate edasimüügil kasutati võlakohustusi maksetena. Kõnealuste aktsiate omanik maksis laenu tagasi alles 10 aasta pärast, aktsiad olid siis juba tema eraomandis, kuid ta ei maksnud (ning talt ei nõutud) selle summa pealt mingeid intresse.

| (28) | Ühe äriühingu puhul keelduti turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest, sest temaga seotud müügiettevõte, kes samuti tegeles vaatlusaluse toote müügiga, ei esitanud turumajandusliku kohtlemise taotlust. |
| --- | --- |

(28)

Ühe äriühingu puhul keelduti turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest, sest temaga seotud müügiettevõte, kes samuti tegeles vaatlusaluse toote müügiga, ei esitanud turumajandusliku kohtlemise taotlust.

| (29) | Komisjon teavitas Hiina RV asjaomaseid äriühinguid ja ametiasutusi ning kaebuse esitajaid ametlikult turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldustest. Neile anti ka võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist, kui selleks on konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon teavitas Hiina RV asjaomaseid äriühinguid ja ametiasutusi ning kaebuse esitajaid ametlikult turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldustest. Neile anti ka võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist, kui selleks on konkreetsed põhjused.

| (30) | Esitati mitu kirjalikku esildist ja kuulati ära mõne eksportiva tootja esindajad. Eksportivad tootjad väitsid, et Hiina RVs toodetakse umbes 70 % uureast peamiselt kivisöe baasil ja et üksnes 30 % uureast on toodetud maagaasist. Kuid kuna riik sekkub ka uurea turule, nagu on märgitud põhjendustes 23 ja 24, siis ei muuda see järeldust, et melamiini tootmiskulud on oluliselt moonutatud. See väide lükatakse seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(30)

Esitati mitu kirjalikku esildist ja kuulati ära mõne eksportiva tootja esindajad. Eksportivad tootjad väitsid, et Hiina RVs toodetakse umbes 70 % uureast peamiselt kivisöe baasil ja et üksnes 30 % uureast on toodetud maagaasist. Kuid kuna riik sekkub ka uurea turule, nagu on märgitud põhjendustes 23 ja 24, siis ei muuda see järeldust, et melamiini tootmiskulud on oluliselt moonutatud. See väide lükatakse seetõttu tagasi.

| (31) | Muud pärast järelduste teatavaks tegemist kirjalikes esildistes ja ärakuulamiste käigus esitatud väited ei olnud sellised, mille pärast oleks tulnud muuta turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest keeldumise ettepanekut äriühingute puhul, kes seda olid taotlenud. |
| --- | --- |

(31)

Muud pärast järelduste teatavaks tegemist kirjalikes esildistes ja ärakuulamiste käigus esitatud väited ei olnud sellised, mille pärast oleks tulnud muuta turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest keeldumise ettepanekut äriühingute puhul, kes seda olid taotlenud.

| (32) | Vastavalt eelöeldule ei suutnud ükski koostööd teinud ja turumajanduslikku kohtlemist taotlenud Hiina RV äriühing tõendada, et ta vastab kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. Seepärast otsustati, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused tuleks tagasi lükata. Konsulteeriti nõuandekomiteega, kes ei esitanud kõnealuste järelduste kohta vastuväiteid. |
| --- | --- |

(32)

Vastavalt eelöeldule ei suutnud ükski koostööd teinud ja turumajanduslikku kohtlemist taotlenud Hiina RV äriühing tõendada, et ta vastab kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. Seepärast otsustati, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused tuleks tagasi lükata. Konsulteeriti nõuandekomiteega, kes ei esitanud kõnealuste järelduste kohta vastuväiteid.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (33) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määratakse algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad näidata, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(33)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määratakse algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad näidata, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele.

| (34) | Kõik need äriühingud või nende rühmad, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhuks, kui nende suhtes ei peaks kohaldatama turumajanduslikku kohtlemist. Üks äriühingute rühm taotles üksnes individuaalset kohtlemist. Esitatud teabele toetudes tehti esialgne järeldus, et kolm viiest Hiina RV eksportivast tootjast või nende rühmast vastab kõigile individuaalse kohtlemise nõuetele. Ühe Hiina RV äriühingute rühma puhul keelduti individuaalsest kohtlemisest põhjendusega, et valdusäriühing on täielikult riigi omandis ja ülejäänud rühma kuuluvad äriühingud on riigi enamusosalusega. Teise äriühingu puhul keelduti individuaalsest kohtlemisest, sest temaga seotud müügiettevõte ei esitanud turumajandusliku kohtlemise ega individuaalse kohtlemise taotlust. Seepärast ei olnud võimalik individuaalse kohtlemise tingimuste täitmist hinnata. |
| --- | --- |

(34)

Kõik need äriühingud või nende rühmad, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhuks, kui nende suhtes ei peaks kohaldatama turumajanduslikku kohtlemist. Üks äriühingute rühm taotles üksnes individuaalset kohtlemist. Esitatud teabele toetudes tehti esialgne järeldus, et kolm viiest Hiina RV eksportivast tootjast või nende rühmast vastab kõigile individuaalse kohtlemise nõuetele. Ühe Hiina RV äriühingute rühma puhul keelduti individuaalsest kohtlemisest põhjendusega, et valdusäriühing on täielikult riigi omandis ja ülejäänud rühma kuuluvad äriühingud on riigi enamusosalusega. Teise äriühingu puhul keelduti individuaalsest kohtlemisest, sest temaga seotud müügiettevõte ei esitanud turumajandusliku kohtlemise ega individuaalse kohtlemise taotlust. Seepärast ei olnud võimalik individuaalse kohtlemise tingimuste täitmist hinnata.

3.   Normaalväärtus

a)   Võrdlusriigi valik

| (35) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(35)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi omamaiste hindade või arvestusliku normaalväärtuse põhjal.

| (36) | Algatamisteates väljendas komisjon soovi kasutada USAd sobiva võrdlusriigina normaalväärtuse määramisel ja kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta arvamust avaldama. |
| --- | --- |

(36)

Algatamisteates väljendas komisjon soovi kasutada USAd sobiva võrdlusriigina normaalväärtuse määramisel ja kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta arvamust avaldama.

| (37) | Komisjon uuris ka, kas mõni teine riik võiks sobida võrdlusriigiks, ja saatis küsimustikud melamiinitootjatele Indias, Iraanis, Indoneesias ja USAs. Ainult Indoneesia ja USA melamiinitootjad vastasid küsimustikule. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon uuris ka, kas mõni teine riik võiks sobida võrdlusriigiks, ja saatis küsimustikud melamiinitootjatele Indias, Iraanis, Indoneesias ja USAs. Ainult Indoneesia ja USA melamiinitootjad vastasid küsimustikule.

| (38) | Vastuste kontrollimise tulemusena valiti võrdlusriigiks Indoneesia, mis tundus olevat avatud turg, kus impordi tollimaksud olid madalad ja kuhu imporditi melamiini kolmandatest riikidest olulisel määral. Lisaks leiti, et kulustruktuur Indoneesia tootjate puhul oli paremini võrreldav Hiina RV tootjate omaga kui USA tootjate kulustruktuur, ning seega oleks tulemuseks realistlikum normaalväärtus. Uurimisel ei ilmnenud ühtegi põhjust, miks Indoneesia ei võiks sobida normaalväärtuse määramiseks. |
| --- | --- |

(38)

Vastuste kontrollimise tulemusena valiti võrdlusriigiks Indoneesia, mis tundus olevat avatud turg, kus impordi tollimaksud olid madalad ja kuhu imporditi melamiini kolmandatest riikidest olulisel määral. Lisaks leiti, et kulustruktuur Indoneesia tootjate puhul oli paremini võrreldav Hiina RV tootjate omaga kui USA tootjate kulustruktuur, ning seega oleks tulemuseks realistlikum normaalväärtus. Uurimisel ei ilmnenud ühtegi põhjust, miks Indoneesia ei võiks sobida normaalväärtuse määramiseks.

| (39) | Ükski huvitatud isik, sealhulgas kaebuse esitajad, ei väitnud, et käesoleva uurimise käigus kasutatav sobiv võrdlusriik peaks olema USA. |
| --- | --- |

(39)

Ükski huvitatud isik, sealhulgas kaebuse esitajad, ei väitnud, et käesoleva uurimise käigus kasutatav sobiv võrdlusriik peaks olema USA.

| (40) | Koostööd teinud Indoneesia tootjate esitatud teavet kontrolliti kohapeal ning see osutus piisavalt usaldusväärseks, et määrata selle põhjal normaalväärtus. |
| --- | --- |

(40)

Koostööd teinud Indoneesia tootjate esitatud teavet kontrolliti kohapeal ning see osutus piisavalt usaldusväärseks, et määrata selle põhjal normaalväärtus.

| (41) | Seega tehakse esialgne järeldus, et Indoneesia on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt sobiv ja põhjendatud võrdlusriik. |
| --- | --- |

(41)

Seega tehakse esialgne järeldus, et Indoneesia on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt sobiv ja põhjendatud võrdlusriik.

b)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (42) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(42)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal.

| (43) | Vaatlusalust toodet müüdi Indoneesia siseturul tüüpilises koguses. |
| --- | --- |

(43)

Vaatlusalust toodet müüdi Indoneesia siseturul tüüpilises koguses.

| (44) | Kuna müük siseturul sõltumatutele tarbijatele ei olnud uurimisperioodil kasumlik, arvutati normaalväärtus Indoneesia tootja tootmiskulude põhjal, millele lisati mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning siseturul saadud kasum. |
| --- | --- |

(44)

Kuna müük siseturul sõltumatutele tarbijatele ei olnud uurimisperioodil kasumlik, arvutati normaalväärtus Indoneesia tootja tootmiskulude põhjal, millele lisati mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning siseturul saadud kasum.

| (45) | Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt muu põhjendatud meetodi alusel, st müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit võrreldi liidu tootmisharu omaga. Müügi-, üld- ja halduskulude summasid peeti põhjendatuks, sest need olid kooskõlas liidu tootmisharu vastavate summadega. Kasumisumma oli küllalt sarnane summale, mille liidu tootmisharu oli saanud kasumlikel aastatel. Ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et kõnealune kasumisumma ületaks muude eksportijate või tootjate tavapäraselt saadud müügikasumit päritoluriigi siseturul sama üldkategooria toodete puhul. |
| --- | --- |

(45)

Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt muu põhjendatud meetodi alusel, st müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit võrreldi liidu tootmisharu omaga. Müügi-, üld- ja halduskulude summasid peeti põhjendatuks, sest need olid kooskõlas liidu tootmisharu vastavate summadega. Kasumisumma oli küllalt sarnane summale, mille liidu tootmisharu oli saanud kasumlikel aastatel. Ei esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et kõnealune kasumisumma ületaks muude eksportijate või tootjate tavapäraselt saadud müügikasumit päritoluriigi siseturul sama üldkategooria toodete puhul.

c)   Ekspordihind eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist

| (46) | Kuna kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, toimus eksportmüük otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(46)

Kuna kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, toimus eksportmüük otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

d)   Võrdlus

| (47) | Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vajaduse korral võeti kohandamisel arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulusid, pakendamis- ja laenukulusid ning pangatasusid kõikidel juhtudel, kui need osutusid põhjendatuks ja täpseks ning kui kontrollitud tõendid neid kinnitasid. |
| --- | --- |

(47)

Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vajaduse korral võeti kohandamisel arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulusid, pakendamis- ja laenukulusid ning pangatasusid kõikidel juhtudel, kui need osutusid põhjendatuks ja täpseks ning kui kontrollitud tõendid neid kinnitasid.

| (48) | Tuleb märkida, et normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi kaudse maksustamise tasandil, st koos käibemaksuga. |
| --- | --- |

(48)

Tuleb märkida, et normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi kaudse maksustamise tasandil, st koos käibemaksuga.

4.   Dumpingumarginaalid

a)   Koostööd tegevad eksportivad tootjad, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist

| (49) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, dumpingumarginaalid kindlaks võrdlusriigis selle tooteliigi suhtes kehtiva kaalutud keskmise normaalväärtuse ja iga liitu eksportiva äriühingu puhul selle tooteliigi suhtes kehtiva kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel nii, nagu on eespool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(49)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, dumpingumarginaalid kindlaks võrdlusriigis selle tooteliigi suhtes kehtiva kaalutud keskmise normaalväärtuse ja iga liitu eksportiva äriühingu puhul selle tooteliigi suhtes kehtiva kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel nii, nagu on eespool kirjeldatud.

| (50) | Sellest lähtuvalt on esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:






  Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd ja sidusettevõtja Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd | 44,9 % |
| Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd ja sidusettevõtjad Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd ja Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd | 47,6 % |
| Henan Junhua Chemical Company Ltd ja sidusettevõtja Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd | 49,0 % |

(50)

Sellest lähtuvalt on esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal

Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd ja sidusettevõtja Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd

44,9 %

Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd ja sidusettevõtjad Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd ja Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd

47,6 %

Henan Junhua Chemical Company Ltd ja sidusettevõtja Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd

49,0 %

b)   Kõik teised eksportivad tootjad

| (51) | Selleks et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldatakse kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate suhtes, määrati esiteks kindlaks koostöö tase; selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud liitu suunatud ekspordi mahtu vastava Eurostati statistikaga. |
| --- | --- |

(51)

Selleks et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldatakse kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate suhtes, määrati esiteks kindlaks koostöö tase; selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud liitu suunatud ekspordi mahtu vastava Eurostati statistikaga.

| (52) | Pidades silmas, et Hiina RV koostöö tase oli madal (30 %), arvutati üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldatakse kõikide teiste Hiina RV eksportijate suhtes nii, et võrreldi Indoneesia kohta kehtivat normaalväärtust nende koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordihindadega, kelle suhtes ei kohaldatud ei turumajanduslikku ega ka individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(52)

Pidades silmas, et Hiina RV koostöö tase oli madal (30 %), arvutati üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldatakse kõikide teiste Hiina RV eksportijate suhtes nii, et võrreldi Indoneesia kohta kehtivat normaalväärtust nende koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordihindadega, kelle suhtes ei kohaldatud ei turumajanduslikku ega ka individuaalset kohtlemist.

| (53) | Selle alusel määrati esialgseks üleriigiliseks dumpingutasemeks 65,6 % CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata. |
| --- | --- |

(53)

Selle alusel määrati esialgseks üleriigiliseks dumpingutasemeks 65,6 % CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata.

D.   KAHJU

1.   Tootmine liidus ja liidu tootmisharu

| (54) | Kaebuse esitasid kolm liidu peamist melamiini tootjat, kelle tootmisüksused asuvad Austrias, Saksamaal ja Itaalias (Borealis), Madalamaades (DSM) ja Poolas (Pulawy) ning kelle toodang moodustas uurimisperioodil kokku üle 90 % liidu kogutoodangust. Kaks teist väiksemamahulist tootjat ei olnud uurimise algatamise vastu. |
| --- | --- |

(54)

Kaebuse esitasid kolm liidu peamist melamiini tootjat, kelle tootmisüksused asuvad Austrias, Saksamaal ja Itaalias (Borealis), Madalamaades (DSM) ja Poolas (Pulawy) ning kelle toodang moodustas uurimisperioodil kokku üle 90 % liidu kogutoodangust. Kaks teist väiksemamahulist tootjat ei olnud uurimise algatamise vastu.

| (55) | ELi kogutoodangu kindlaksmääramiseks kasutati ELi tootjate kohta kogu kättesaadavat teavet, sealhulgas kaebuses esitatud teavet ning ELi tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid. |
| --- | --- |

(55)

ELi kogutoodangu kindlaksmääramiseks kasutati ELi tootjate kohta kogu kättesaadavat teavet, sealhulgas kaebuses esitatud teavet ning ELi tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid.

| (56) | Selle alusel oli ELi kogutoodang uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 340 000 tonni. See kogus hõlmas kõikide endast teatanud ELi tootjate toodangut ning ka nende tootjate hinnangulist toodangut, kes endast menetluse vältel teada ei andnud (edaspidi „endast mitte teada andnud tootjad”). Kuna puudus muu teave, kasutati ELi kogutoodangu ja -tarbimise kindlaksmääramiseks endast mitte teada andnud tootjate kohta kaebuses osutatud andmeid. |
| --- | --- |

(56)

Selle alusel oli ELi kogutoodang uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 340 000 tonni. See kogus hõlmas kõikide endast teatanud ELi tootjate toodangut ning ka nende tootjate hinnangulist toodangut, kes endast menetluse vältel teada ei andnud (edaspidi „endast mitte teada andnud tootjad”). Kuna puudus muu teave, kasutati ELi kogutoodangu ja -tarbimise kindlaksmääramiseks endast mitte teada andnud tootjate kohta kaebuses osutatud andmeid.

2.   ELi tarbimine

| (57) | ELi tarbimise kindlaksmääramisel lähtuti Eurostati koguimpordiandmetest ning liidu tootmisharu kogumüügist ELi turul, sealhulgas endast mitte teada andnud tootjate hinnangulisest müügimahust. Hinnangu aluseks on kaebuses esitatud andmed.

  Tabel 1 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tonnides) | 367 476 | 388 567 | 323 638 | 266 178 |
| Indekseeritud | 100 | 105 | 88 | 72 |
| Allikas: Eurostati andmed ja küsimustike vastused. |

(57)

ELi tarbimise kindlaksmääramisel lähtuti Eurostati koguimpordiandmetest ning liidu tootmisharu kogumüügist ELi turul, sealhulgas endast mitte teada andnud tootjate hinnangulisest müügimahust. Hinnangu aluseks on kaebuses esitatud andmed.

Tabel 1

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Maht (tonnides)

367 476

388 567

323 638

266 178

Indekseeritud

100

105

88

72

Allikas: Eurostati andmed ja küsimustike vastused.

| (58) | Ajavahemikus 2006–2007 suurenes tarbimine 5 %, siis langes ajavahemikus 2007–2008 17 % ja uurimisperioodil veel 16 %. Tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil kokku 28 %. |
| --- | --- |

(58)

Ajavahemikus 2006–2007 suurenes tarbimine 5 %, siis langes ajavahemikus 2007–2008 17 % ja uurimisperioodil veel 16 %. Tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil kokku 28 %.

| (59) | Melamiini tarbimise languse põhjuseks võib tuua konjunktuurimuutuse, eriti selle, et eluaseme- ja ehitusturg, mis on melamiini peamisteks turgudeks ja kus melamiini peamiselt kasutatakse, ajutiselt kahanesid. Melamiin on oluline sisend selles sektoris ja seda ei saa asendada muude materjalidega. Seega võib eeldada, et nõudlus melamiini järele taastub üldise majanduse elavnemise käigus. |
| --- | --- |

(59)

Melamiini tarbimise languse põhjuseks võib tuua konjunktuurimuutuse, eriti selle, et eluaseme- ja ehitusturg, mis on melamiini peamisteks turgudeks ja kus melamiini peamiselt kasutatakse, ajutiselt kahanesid. Melamiin on oluline sisend selles sektoris ja seda ei saa asendada muude materjalidega. Seega võib eeldada, et nõudlus melamiini järele taastub üldise majanduse elavnemise käigus.

3.   Asjaomasest riigist ELi suunatud import

a)   Hiina RV impordi maht, hind ja turuosa

| (60) | Uurimine näitas, et melamiini import Hiina RVst on toimunud järgmiselt.

  Tabel 2










  Import Hiina RVst | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tonnides) | 26 565 | 42 750 | 34 595 | 17 434 |
| Indekseeritud | 100 | 161 | 130 | 66 |
| Allikas: Eurostat. |

(60)

Uurimine näitas, et melamiini import Hiina RVst on toimunud järgmiselt.

Tabel 2

Import Hiina RVst

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Maht (tonnides)

26 565

42 750

34 595

17 434

Indekseeritud

100

161

130

66

Allikas: Eurostat.

| (61) | Ajavahemikus 2006–2008 suurenes Hiina RVst pärit impordi osakaal liidu turul. Samal ajal kui ELi turul kogutarbimine vähenes 12 %, suurendasid Hiina RV eksportijad oma müügimahtu ELi turul 30 %. Nagu on tabelis näidatud, suurenes samal ajal ka turuosa. |
| --- | --- |

(61)

Ajavahemikus 2006–2008 suurenes Hiina RVst pärit impordi osakaal liidu turul. Samal ajal kui ELi turul kogutarbimine vähenes 12 %, suurendasid Hiina RV eksportijad oma müügimahtu ELi turul 30 %. Nagu on tabelis näidatud, suurenes samal ajal ka turuosa.

| (62) | Uurimisperioodil olukord muutus: ajal, mil tarbimine vähenes 18 %, vähenes Hiina RV tootjate ekspordimaht veelgi rohkem. Sarnaselt ekspordimahuga, kaotasid Hiina RVst pärit importijad uurimisperioodil ka turuosa.

  Tabel 3










  Hiina RVst pärit impordi turuosa | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turuosa | 7,2 % | 11,0 % | 10,7 % | 6,5 % |
| Indekseeritud | 100 | 153 | 148 | 91 |

(62)

Uurimisperioodil olukord muutus: ajal, mil tarbimine vähenes 18 %, vähenes Hiina RV tootjate ekspordimaht veelgi rohkem. Sarnaselt ekspordimahuga, kaotasid Hiina RVst pärit importijad uurimisperioodil ka turuosa.

Tabel 3

Hiina RVst pärit impordi turuosa

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Turuosa

7,2 %

11,0 %

10,7 %

6,5 %

Indekseeritud

100

153

148

91

Eurostati andmete põhjal võib öelda, et Hiina RVst pärit impordi hind suurenes vaatlusalusel perioodil 10 %.

Tabel 4

| | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 814 | 802 | 1 149 | 896 |
| Indekseeritud | 100 | 99 | 141 | 110 |
| Allikas: Eurostat. |

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

814

802

1 149

896

Indekseeritud

100

99

141

110

Allikas: Eurostat.

| (63) | Kuigi koostööst loobumise tase Hiina RV eksportijate puhul oli kõrge, näitas uurimine, et keskmine impordihind koostööd tegevate Hiina RV eksportijate puhul, kes esindasid 30 % kogu Hiina RVst pärit impordist, oli palju madalam Eurostati andmetel põhinevast hinnast ja madalam kui liidu tootmisharu hind, st uurimisperioodi ajal keskmiselt 806 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(63)

Kuigi koostööst loobumise tase Hiina RV eksportijate puhul oli kõrge, näitas uurimine, et keskmine impordihind koostööd tegevate Hiina RV eksportijate puhul, kes esindasid 30 % kogu Hiina RVst pärit impordist, oli palju madalam Eurostati andmetel põhinevast hinnast ja madalam kui liidu tootmisharu hind, st uurimisperioodi ajal keskmiselt 806 eurot tonni kohta.

| (64) | Seega leiti, et uurimise praeguses etapis tuleks kahju ja põhjusliku seose analüüsil arvestada koostööd tegevate eksportivate tootjate valdustes kontrollitud hinda. |
| --- | --- |

(64)

Seega leiti, et uurimise praeguses etapis tuleks kahju ja põhjusliku seose analüüsil arvestada koostööd tegevate eksportivate tootjate valdustes kontrollitud hinda.

| (65) | Uurimise käigus väitsid mõned osalised, et Hiina RVst imporditud melamiin oli madalama kvaliteediga kui liidu tootmisharu toodetud melamiin ja seda ei saanud kasutada teatavateks otstarveteks, näiteks pinnakattematerjalides. Kuna selle väite kohta ei esitatud põhjendusi, ei võetud seda uurimise praeguses etapis arvesse. |
| --- | --- |

(65)

Uurimise käigus väitsid mõned osalised, et Hiina RVst imporditud melamiin oli madalama kvaliteediga kui liidu tootmisharu toodetud melamiin ja seda ei saanud kasutada teatavateks otstarveteks, näiteks pinnakattematerjalides. Kuna selle väite kohta ei esitatud põhjendusi, ei võetud seda uurimise praeguses etapis arvesse.

b)   Hindade allalöömine

| (66) | Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi tehasehindade tasemel ELi turul sõltumatutele klientidele pakutavate ELi tootmisharu tooteliikide kaalutud keskmisi müügihindu (kohandatuna, eelkõige transpordi- ja käitluskulude osas) vastavate Hiina RV koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul kehtivate kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient ELis ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal. |
| --- | --- |

(66)

Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi tehasehindade tasemel ELi turul sõltumatutele klientidele pakutavate ELi tootmisharu tooteliikide kaalutud keskmisi müügihindu (kohandatuna, eelkõige transpordi- ja käitluskulude osas) vastavate Hiina RV koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul kehtivate kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient ELis ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal.

| (67) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodi jooksul lõi Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga müük liidus liidu tootmisharu hinnad 10,3 % võrra alla. |
| --- | --- |

(67)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodi jooksul lõi Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga müük liidus liidu tootmisharu hinnad 10,3 % võrra alla.

4.   ELi tootmisharu majanduslik olukord

a)   Sissejuhatavad märkused

| (68) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ELi tootmisharule, hinnangut kõikide ELi tootmisharu seisundit kajastavate majandusnäitajate kohta aastast 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(68)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ELi tootmisharule, hinnangut kõikide ELi tootmisharu seisundit kajastavate majandusnäitajate kohta aastast 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni.

b)   Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

Tabel 5

| | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (tonnides) | 378 961 | 371 564 | 358 794 | 304 028 |
| Indekseeritud | 100 | 98 | 95 | 80 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 442 000 | 442 000 | 396 200 | 396 200 |
| Indekseeritud | 100 | 100 | 90 | 90 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 86 % | 84 % | 91 % | 77 % |
| Indekseeritud | 100 | 98 | 106 | 90 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tootmine (tonnides)

378 961

371 564

358 794

304 028

Indekseeritud

100

98

95

80

Tootmisvõimsus (tonnides)

442 000

442 000

396 200

396 200

Indekseeritud

100

100

90

90

Tootmisvõimsuse rakendusaste

86 %

84 %

91 %

77 %

Indekseeritud

100

98

106

90

Allikas: küsimustike vastused.

| (69) | Nagu tabelis näidatud, vähenes liidu tootmisharu toodang vaatlusalusel perioodil 20 %. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil 10 % võrra. |
| --- | --- |

(69)

Nagu tabelis näidatud, vähenes liidu tootmisharu toodang vaatlusalusel perioodil 20 %. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil 10 % võrra.

| (70) | 2008. aastal vähenes liidu tootmisharu tootmisvõimsus ligikaudu 396 200 tonnini. Seiskunud müügimahu ja langeva tootmismahu tõttu vähenes aga olemasoleva võimsuse rakendamine 86 %lt 2006. aastal 77 %ni uurimisperioodil. Kõige suurem vähenemine toimus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. |
| --- | --- |

(70)

2008. aastal vähenes liidu tootmisharu tootmisvõimsus ligikaudu 396 200 tonnini. Seiskunud müügimahu ja langeva tootmismahu tõttu vähenes aga olemasoleva võimsuse rakendamine 86 %lt 2006. aastal 77 %ni uurimisperioodil. Kõige suurem vähenemine toimus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.

c)   Müügimaht ja turuosa

| (71) | Allpool esitatud tabelis esitatud müügiandmed käsitlevad ELi turul esimesele sõltumatule kliendile müüdud toodete mahtu.

  Tabel 6 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tonnides) | 254 707 | 274 211 | 241 867 | 215 469 |
| Indekseeritud | 100 | 108 | 95 | 85 |
| Turuosa | 74 % | 75 % | 80 % | 86 % |
| Indekseeritud | 100 | 107 | 107 | 116 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

(71)

Allpool esitatud tabelis esitatud müügiandmed käsitlevad ELi turul esimesele sõltumatule kliendile müüdud toodete mahtu.

Tabel 6

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Maht (tonnides)

254 707

274 211

241 867

215 469

Indekseeritud

100

108

95

85

Turuosa

74 %

75 %

80 %

86 %

Indekseeritud

100

107

107

116

Allikas: küsimustike vastused.

| (72) | Kuigi ajavahemikul aastast 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni kahanes tarbimine ELis 28 %, vähenes liidu tootmisharu samasuguse toote müügimaht sõltumatutele klientidele ELi turul vaid 15 %. Seega suutis liidu tootmisharu suurendada oma turuosa 74 %-lt 2006. aastal 86 %-ni uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(72)

Kuigi ajavahemikul aastast 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni kahanes tarbimine ELis 28 %, vähenes liidu tootmisharu samasuguse toote müügimaht sõltumatutele klientidele ELi turul vaid 15 %. Seega suutis liidu tootmisharu suurendada oma turuosa 74 %-lt 2006. aastal 86 %-ni uurimisperioodil.

d)   Liidu tootmisharu keskmine ühikuhind ja tootmiskulud

| (73) | Liidu tootmisharu keskmine müügihind (tehasehind) sõltumatutele klientidele ELi turul vähenes vaatlusalusel perioodil 5 %. 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel kahanes müügihind märgatavalt, st 26%.

  Tabel 7a | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 949 | 998 | 1 217 | 898 |
| Indekseeritud | 100 | 105 | 128 | 95 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

(73)

Liidu tootmisharu keskmine müügihind (tehasehind) sõltumatutele klientidele ELi turul vähenes vaatlusalusel perioodil 5 %. 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel kahanes müügihind märgatavalt, st 26%.

Tabel 7a

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

949

998

1 217

898

Indekseeritud

100

105

128

95

Allikas: küsimustike vastused.

| (74) | Leiti, et liidu tootmisharu keskmine tootmiskulu vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 2 %. Siiski oli liidu tootmisharu samal ajal sunnitud hoidma müügihindu madalal tasemel, et konkureerida dumpinguhinnaga impordi madalate hindadega. Seega olid liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodil oluliselt madalamad kui tootmiskulud. |
| --- | --- |

(74)

Leiti, et liidu tootmisharu keskmine tootmiskulu vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 2 %. Siiski oli liidu tootmisharu samal ajal sunnitud hoidma müügihindu madalal tasemel, et konkureerida dumpinguhinnaga impordi madalate hindadega. Seega olid liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodil oluliselt madalamad kui tootmiskulud.

| (75) | Liidu tootmisharu tootmiskulud arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7b | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tootmiskulu (eurot tonni kohta) | 1 076 | 1 054 | 1 229 | 1 060 |
| Indekseeritud | 100 | 98 | 114 | 98 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

(75)

Liidu tootmisharu tootmiskulud arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7b

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Keskmine tootmiskulu (eurot tonni kohta)

1 076

1 054

1 229

1 060

Indekseeritud

100

98

114

98

Allikas: küsimustike vastused.

e)   Varud

| (76) | Varude osakaal tootmismahust oli uurimisperioodil ligikaudu 5 %. Liidu tootmisharu vähendas vaatlusaluse perioodi vältel varusid 68 %, seda eelkõige 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Sellist varude vähenemist täheldades tuleks arvesse võtta, et tootmismaht oli pärast liidu tootmisharu kahandamist vähenenud.

  Tabel 8 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonnides) | 51 650 | 31 019 | 48 732 | 16 611 |
| Indekseeritud | 100 | 60 | 94 | 32 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

(76)

Varude osakaal tootmismahust oli uurimisperioodil ligikaudu 5 %. Liidu tootmisharu vähendas vaatlusaluse perioodi vältel varusid 68 %, seda eelkõige 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Sellist varude vähenemist täheldades tuleks arvesse võtta, et tootmismaht oli pärast liidu tootmisharu kahandamist vähenenud.

Tabel 8

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Varud (tonnides)

51 650

31 019

48 732

16 611

Indekseeritud

100

60

94

32

Allikas: küsimustike vastused.

f)   Tööhõive, töötasud ja tootlikkus

Tabel 9

| | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive (täistööaja ekvivalent) | 706 | 688 | 613 | 606 |
| Indeks | 100 | 97 | 87 | 86 |
| Tööjõukulu (eurot täistööaja ekvivalendi kohta) | 57 736 | 57 248 | 63 273 | 61 025 |
| Indeks | 100 | 99 | 110 | 106 |
| Tootlikkus (ühikut täistööaja ekvivalendi kohta) | 537 | 540 | 585 | 502 |
| Indeks | 100 | 101 | 109 | 94 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tööhõive (täistööaja ekvivalent)

706

688

613

606

Indeks

100

97

87

86

Tööjõukulu (eurot täistööaja ekvivalendi kohta)

57 736

57 248

63 273

61 025

Indeks

100

99

110

106

Tootlikkus (ühikut täistööaja ekvivalendi kohta)

537

540

585

502

Indeks

100

101

109

94

Allikas: küsimustike vastused.

| (77) | Liidu tootmisharu tegevuse koomaletõmbamise tõttu vähenes töötajate arv 2008. aastal 13 % ja uurimisperioodil veel 1 % võrra. Tootlikkuse vähenemist tuleks käsitleda üldise tegevuse koomaletõmbamise taustal, sest töötajate arvu vähenemine on tootmise vähenemise tagajärg, mis ilmneb väikese viivitusega. Tööjõukulude osas toimus vaatlusalusel perioodil väike 6 %-ne tõus. |
| --- | --- |

(77)

Liidu tootmisharu tegevuse koomaletõmbamise tõttu vähenes töötajate arv 2008. aastal 13 % ja uurimisperioodil veel 1 % võrra. Tootlikkuse vähenemist tuleks käsitleda üldise tegevuse koomaletõmbamise taustal, sest töötajate arvu vähenemine on tootmise vähenemise tagajärg, mis ilmneb väikese viivitusega. Tööjõukulude osas toimus vaatlusalusel perioodil väike 6 %-ne tõus.

g)   Tulusus, rahavood, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Tabel 10

| | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulusus | –9,9 % | –2,4 % | –1,3 % | –18,0 % |
| Aasta/aasta | | –7,5 % | +1,1 % | –16,7 % |
| Rahavood (tuhandetes eurodes) | –5 091 | 36 162 | 19 682 | –20 847 |
| Aasta/aasta | | 41 253 | –18 480 | –40 529 |
| Investeeringud (tuhandetes eurodes) | 29 070 | 14 630 | 32 540 | 21 465 |
| Indeks | 100 | 50,3 | 112 | 74 |
| Investeeringutasuvus | –10 % | –3 % | –2 % | –25 % |
| Aasta/aasta | | +7 % | +1 % | –23 % |
| Allikas: küsimustike vastused. |

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Tulusus

–9,9 %

–2,4 %

–1,3 %

–18,0 %

Aasta/aasta

–7,5 %

+1,1 %

–16,7 %

Rahavood (tuhandetes eurodes)

–5 091

36 162

19 682

–20 847

Aasta/aasta

41 253

–18 480

–40 529

Investeeringud (tuhandetes eurodes)

29 070

14 630

32 540

21 465

Indeks

100

50,3

112

74

Investeeringutasuvus

–10 %

–3 %

–2 %

–25 %

Aasta/aasta

+7 %

+1 %

–23 %

Allikas: küsimustike vastused.

| (78) | Liidu tootmisharu tulususe kindlaksmääramiseks on samasuguse toote müügist saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes liidu tootmisharu tulusus järsult – kui 2006. aasta kahju oli 9,9 %, siis uurimisperioodil ulatus see juba 18 %-ni. Seda olukorda ei muutnud paremaks ka tootmiskulude vähenemine 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 14 % võrra (vt tabel 7b). |
| --- | --- |

(78)

Liidu tootmisharu tulususe kindlaksmääramiseks on samasuguse toote müügist saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes liidu tootmisharu tulusus järsult – kui 2006. aasta kahju oli 9,9 %, siis uurimisperioodil ulatus see juba 18 %-ni. Seda olukorda ei muutnud paremaks ka tootmiskulude vähenemine 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 14 % võrra (vt tabel 7b).

| (79) | Rahavoogude suundumus, mis näitab tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, peegeldab suuresti tulususe arengut. Vaatlusalusel perioodil vähenesid rahavood oluliselt. Sama võib öelda investeeringutasuvuse kohta, mille puhul ilmnes samasugune areng, mis on kooskõlas liidu tootmisharu negatiivsete tulemustega vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(79)

Rahavoogude suundumus, mis näitab tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, peegeldab suuresti tulususe arengut. Vaatlusalusel perioodil vähenesid rahavood oluliselt. Sama võib öelda investeeringutasuvuse kohta, mille puhul ilmnes samasugune areng, mis on kooskõlas liidu tootmisharu negatiivsete tulemustega vaatlusalusel perioodil.

| (80) | Eelnevast tulenevalt halvenes ka liidu tootmisharu investeerimisvõime, sest vaatlusalusel perioodil vähenesid rahavood märkimisväärselt. Selle tulemusena vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 26,2 %. |
| --- | --- |

(80)

Eelnevast tulenevalt halvenes ka liidu tootmisharu investeerimisvõime, sest vaatlusalusel perioodil vähenesid rahavood märkimisväärselt. Selle tulemusena vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 26,2 %.

h)   Majanduskasv

| (81) | Samal ajal kui ELi tarbimine vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 28 %, vähenes liidu tootmisharu müügimaht liidu turul 15 %. Uurides vaatlusalusel perioodil toimunud arengut, tuleb märkida, et liidu tootmisharu müügimaht vähenes palju vähem (15 %) kui ELi tarbimine (28 %). Seetõttu suurenes ELi tootmisharu turuosa samal ajal 12 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(81)

Samal ajal kui ELi tarbimine vähenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 28 %, vähenes liidu tootmisharu müügimaht liidu turul 15 %. Uurides vaatlusalusel perioodil toimunud arengut, tuleb märkida, et liidu tootmisharu müügimaht vähenes palju vähem (15 %) kui ELi tarbimine (28 %). Seetõttu suurenes ELi tootmisharu turuosa samal ajal 12 protsendipunkti võrra.

i)   Tegeliku dumpingumarginaali suurus

| (82) | Hiina RV dumpingumarginaal, mis on esitatud dumpingut käsitlevas jaotises, ületab miinimummarginaali märkimisväärselt. Dumpinguhinnaga impordi mahtusid ja hindu arvestades ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks. |
| --- | --- |

(82)

Hiina RV dumpingumarginaal, mis on esitatud dumpingut käsitlevas jaotises, ületab miinimummarginaali märkimisväärselt. Dumpinguhinnaga impordi mahtusid ja hindu arvestades ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks.

5.   Järeldus kahju kohta

| (83) | Uurimine näitas, et mitu liidu tootmisharu majanduslikku olukorda peegeldavat näitajat halvenesid vaatlusperioodil märgatavalt. |
| --- | --- |

(83)

Uurimine näitas, et mitu liidu tootmisharu majanduslikku olukorda peegeldavat näitajat halvenesid vaatlusperioodil märgatavalt.

| (84) | Müügimaht vähenes 15 %, tootmismaht 20 %, tootmisrajatiste kasutamine vähenes 86 %-lt 77 %-le, tööhõive vähenes 14 %. Samal ajal vähenesid hinnad 5 %. 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenesid müügihinnad 26 %, seega tulusus oli äärmiselt madal, tagajärjed investeeringutele ja muudele finantsnäitajatele, nt rahavoogudele ja investeeringutasuvusele olid tõsised. |
| --- | --- |

(84)

Müügimaht vähenes 15 %, tootmismaht 20 %, tootmisrajatiste kasutamine vähenes 86 %-lt 77 %-le, tööhõive vähenes 14 %. Samal ajal vähenesid hinnad 5 %. 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenesid müügihinnad 26 %, seega tulusus oli äärmiselt madal, tagajärjed investeeringutele ja muudele finantsnäitajatele, nt rahavoogudele ja investeeringutasuvusele olid tõsised.

| (85) | Kuigi kahaneva tarbimise taustal suutis liidu tootmisharu oma turuosa ELi turul 12 % võrra suurendada, tõid ELi turu madalad hinnad, eelkõige uurimisperioodil kaasa liidu tootmisharu finantsolukorra silmnähtava halvenemise uurimisperioodil. Tõepoolest müügihindadega ei olnud võimalik katta tootmiskulusid ja kahju ilmnes 18 % suuruses negatiivses käibes. |
| --- | --- |

(85)

Kuigi kahaneva tarbimise taustal suutis liidu tootmisharu oma turuosa ELi turul 12 % võrra suurendada, tõid ELi turu madalad hinnad, eelkõige uurimisperioodil kaasa liidu tootmisharu finantsolukorra silmnähtava halvenemise uurimisperioodil. Tõepoolest müügihindadega ei olnud võimalik katta tootmiskulusid ja kahju ilmnes 18 % suuruses negatiivses käibes.

| (86) | Selle põhjal otsustati, et liidu tootmisharu kannatas uurimisperioodil olulist materiaalset kahju. |
| --- | --- |

(86)

Selle põhjal otsustati, et liidu tootmisharu kannatas uurimisperioodil olulist materiaalset kahju.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatus

| (87) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 kontrolliti, kas liidu tootmisharule tekitatud oluline kahju tulenes asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordist. Lisaks kontrolliti peale dumpinguhinnaga impordi ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju liidu tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(87)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 kontrolliti, kas liidu tootmisharule tekitatud oluline kahju tulenes asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordist. Lisaks kontrolliti peale dumpinguhinnaga impordi ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju liidu tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (88) | Tuleks veel kord meelde tuletada, et Hiina RV eksportivate tootjate koostöö selle uurimise käigus oli väga madal. Koostööd tegevate eksportivate tootjate osa melamiini impordil moodustas uurimisperioodil umbes 29 %. |
| --- | --- |

(88)

Tuleks veel kord meelde tuletada, et Hiina RV eksportivate tootjate koostöö selle uurimise käigus oli väga madal. Koostööd tegevate eksportivate tootjate osa melamiini impordil moodustas uurimisperioodil umbes 29 %.

| (89) | Eurostati impordistatistika põhjal oli näha, et üldiselt vähenes Hiina RVst pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil märgatavalt (34 %). Teisisõnu vähenes sel perioodil import suhteliselt kiiremini kui tarbimine (– 28 %). |
| --- | --- |

(89)

Eurostati impordistatistika põhjal oli näha, et üldiselt vähenes Hiina RVst pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil märgatavalt (34 %). Teisisõnu vähenes sel perioodil import suhteliselt kiiremini kui tarbimine (– 28 %).

| (90) | Mis puutub hindadesse, siis näitavad Eurostati andmed, et Hiina RVst pärit melamiini impordihind suurenes vaatlusalusel perioodil 10 %. 2008. aastast kuni uurimisperioodini vähenes see märgatavalt (31 %). Siiski tõestas Hiina RV koostööd tegevatelt eksportijatelt (kes esindasid umbes 30 % kogu Hiina RVst pärit impordist) saadud teabe kontrollimine, et Hiinast pärit impordi keskmine hind oli märgatavalt madalam kui Eurostati andmetes näidatud hind. Leiti, et koostööd tegevad tootjad lõid uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla umbes 10,3 % ulatuses. |
| --- | --- |

(90)

Mis puutub hindadesse, siis näitavad Eurostati andmed, et Hiina RVst pärit melamiini impordihind suurenes vaatlusalusel perioodil 10 %. 2008. aastast kuni uurimisperioodini vähenes see märgatavalt (31 %). Siiski tõestas Hiina RV koostööd tegevatelt eksportijatelt (kes esindasid umbes 30 % kogu Hiina RVst pärit impordist) saadud teabe kontrollimine, et Hiinast pärit impordi keskmine hind oli märgatavalt madalam kui Eurostati andmetes näidatud hind. Leiti, et koostööd tegevad tootjad lõid uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla umbes 10,3 % ulatuses.

| (91) | Arvestades koostööst loobumise kõrget taset Hiina RV puhul leitakse, et koostööd tegevate tootjate valdustes kontrollimise käigus kindlaks tehtud hind peaks olema täpsem kui Eurostati hinnaandmed. |
| --- | --- |

(91)

Arvestades koostööst loobumise kõrget taset Hiina RV puhul leitakse, et koostööd tegevate tootjate valdustes kontrollimise käigus kindlaks tehtud hind peaks olema täpsem kui Eurostati hinnaandmed.

| (92) | Kuude lõikes läbiviidud mekamiini impordimahu analüüs näitas, et uurimisperioodi esimeses pooles, kui kriis selles sektoris oli haripunktis, oli Hiina RVst pärit impordi osakaal ELi turul väga suur, ja kõnealuse impordi turuosa püsis ELi turul 15 % tasemel uurimisperioodi esimeses pooles. Liidu tootmisharu struktuuri ja tootmisprotsesse silmas pidades ei olnud liidu tootmisharul oma turuosa säilitamiseks muud valikut kui oma müügihinda langetada. Kuigi Hiina RV eksportijad vähendasid uurimisperioodi teises pooles oluliselt oma eksporti ELi, jätkas uurimisperioodi algul impordi suures mahus esinemisest ja selle impordi madalatest müügihindadest tulenev negatiivne mõju ELi turu ja liidu tootmisharu kahjustamist ka uurimisperioodi ülejäänud ajal. |
| --- | --- |

(92)

Kuude lõikes läbiviidud mekamiini impordimahu analüüs näitas, et uurimisperioodi esimeses pooles, kui kriis selles sektoris oli haripunktis, oli Hiina RVst pärit impordi osakaal ELi turul väga suur, ja kõnealuse impordi turuosa püsis ELi turul 15 % tasemel uurimisperioodi esimeses pooles. Liidu tootmisharu struktuuri ja tootmisprotsesse silmas pidades ei olnud liidu tootmisharul oma turuosa säilitamiseks muud valikut kui oma müügihinda langetada. Kuigi Hiina RV eksportijad vähendasid uurimisperioodi teises pooles oluliselt oma eksporti ELi, jätkas uurimisperioodi algul impordi suures mahus esinemisest ja selle impordi madalatest müügihindadest tulenev negatiivne mõju ELi turu ja liidu tootmisharu kahjustamist ka uurimisperioodi ülejäänud ajal.

| (93) | Uurimine näitas, et liidu tootmisharu kannatas vaatlusalusel perioodil tootmise suurte kärbete, tootmisvõimsuse rakendamise määra languse ning müügimahu ja tööhõive vähenemise tagajärjel. Liidu tootmisharu struktuur ja eespool kirjeldatud kahjunäitajate areng lasevad oletada, et liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemine toimus teataval määral ka kriisiolukorra tagajärjel ja turu madala nõudluse tõttu, nagu selgitatakse põhjendustes 97–100. Kuid oma osa mängib ka Hiina RVst pärit ekspordi madal hind ja surve, eelkõige 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel, mis tingis olukorra, kus liidu tootmisharu ei suutnud oma kulusid katta. Uurimisperioodil tekkinud kahju summa avaldus 18 % suuruses negatiivses käibes. |
| --- | --- |

(93)

Uurimine näitas, et liidu tootmisharu kannatas vaatlusalusel perioodil tootmise suurte kärbete, tootmisvõimsuse rakendamise määra languse ning müügimahu ja tööhõive vähenemise tagajärjel. Liidu tootmisharu struktuur ja eespool kirjeldatud kahjunäitajate areng lasevad oletada, et liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemine toimus teataval määral ka kriisiolukorra tagajärjel ja turu madala nõudluse tõttu, nagu selgitatakse põhjendustes 97–100. Kuid oma osa mängib ka Hiina RVst pärit ekspordi madal hind ja surve, eelkõige 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel, mis tingis olukorra, kus liidu tootmisharu ei suutnud oma kulusid katta. Uurimisperioodil tekkinud kahju summa avaldus 18 % suuruses negatiivses käibes.

| (94) | Võttes arvesse moonutusi, mis tehti kindlaks Hiina RV puhul toimunud turumajandusliku kohtlemise kohaldamise uurimise käigus, kindlakstehtud dumpingumarginaali suurust ning eriti põhjenduses 92 esitatud järeldusi, otsustati, et isegi turuosa vähenedes lõi madalate dumpinguhindadega import liidu tootmisharu hinnad ELi turul alla rohkem kui 10 % võrra ning see mängis oma osa ELi turu müügihindade negatiivsete suundumuste süvenemisel kogu uurimisperioodi vältel. |
| --- | --- |

(94)

Võttes arvesse moonutusi, mis tehti kindlaks Hiina RV puhul toimunud turumajandusliku kohtlemise kohaldamise uurimise käigus, kindlakstehtud dumpingumarginaali suurust ning eriti põhjenduses 92 esitatud järeldusi, otsustati, et isegi turuosa vähenedes lõi madalate dumpinguhindadega import liidu tootmisharu hinnad ELi turul alla rohkem kui 10 % võrra ning see mängis oma osa ELi turu müügihindade negatiivsete suundumuste süvenemisel kogu uurimisperioodi vältel.

| (95) | Seega on põhjuslik seos dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel kindlaks tehtud. |
| --- | --- |

(95)

Seega on põhjuslik seos dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel kindlaks tehtud.

3.   Muude tegurite mõju

| (96) | Põhjusliku seose kontekstis uuritud muudeks teguriteks on ELi turu nõudluse areng, majanduskriis, liidu tootmisharu tootmiskulud, liidu tootmisharu eksport ja melamiini import muudest kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(96)

Põhjusliku seose kontekstis uuritud muudeks teguriteks on ELi turu nõudluse areng, majanduskriis, liidu tootmisharu tootmiskulud, liidu tootmisharu eksport ja melamiini import muudest kolmandatest riikidest.

a)   ELi turu nõudluse areng ja majanduskriis

| (97) | Tuletatakse veel kord meelde, et melamiini kasutatakse peamiselt eluaseme- ja ehitusturul. Majanduskriisi tagajärjel eluaseme- ja ehitusturud kahanesid ja selle tulemusena vähenes tarbimine mitte üksnes liidu turul, vaid kogu maailmas. Arvestades et ELi turg on suurim melamiini turg kogu maailmas, tuleb tõdeda, et majanduskriisil oli ELi turule negatiivne mõju. Seda näitavad 28 % suurune tarbimise vähenemine, liidu tootmisharu tootmise seisakud ja müügihindade langus. |
| --- | --- |

(97)

Tuletatakse veel kord meelde, et melamiini kasutatakse peamiselt eluaseme- ja ehitusturul. Majanduskriisi tagajärjel eluaseme- ja ehitusturud kahanesid ja selle tulemusena vähenes tarbimine mitte üksnes liidu turul, vaid kogu maailmas. Arvestades et ELi turg on suurim melamiini turg kogu maailmas, tuleb tõdeda, et majanduskriisil oli ELi turule negatiivne mõju. Seda näitavad 28 % suurune tarbimise vähenemine, liidu tootmisharu tootmise seisakud ja müügihindade langus.

| (98) | Need asjaolud ja kaalutlused lasevad oletada, et liidu tootmisharule osaks saanud kahju tulenes mõneti ka majanduskriisist. |
| --- | --- |

(98)

Need asjaolud ja kaalutlused lasevad oletada, et liidu tootmisharule osaks saanud kahju tulenes mõneti ka majanduskriisist.

| (99) | Kuid nagu põhjendustes 88–95 on selgitatud, tuleb siiski meeles pidada, et Hiina RV melamiini turul esines silmnähtavaid moonutusi. Lisaks lõi Hiina RVst dumpinguhinnaga import uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad umbes 10 % võrra alla ning süvendas seega negatiivseid mõjutusi hinnatasemele, seda eriti uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(99)

Kuid nagu põhjendustes 88–95 on selgitatud, tuleb siiski meeles pidada, et Hiina RV melamiini turul esines silmnähtavaid moonutusi. Lisaks lõi Hiina RVst dumpinguhinnaga import uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad umbes 10 % võrra alla ning süvendas seega negatiivseid mõjutusi hinnatasemele, seda eriti uurimisperioodil.

| (100) | Kuna Hiina RV eksportijad lõid hinnad alla ja arvestades, et uurimisperioodil oli nende kohalolu ELi turul teataval perioodil väga suur (vt põhjendus 92), siis isegi kui teatavat osa liidu tootmisharu olulisest kahjust saab põhjendada majanduskriisiga, ei saa seetõttu eitada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(100)

Kuna Hiina RV eksportijad lõid hinnad alla ja arvestades, et uurimisperioodil oli nende kohalolu ELi turul teataval perioodil väga suur (vt põhjendus 92), siis isegi kui teatavat osa liidu tootmisharu olulisest kahjust saab põhjendada majanduskriisiga, ei saa seetõttu eitada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.

b)   Liidu tootmisharu tootmiskulud

| (101) | Uurimine näitas, et melamiini tootmine on kapitalimahukas ja suur osa kuludest on püsikulud. Liidu tootmisharu tootmiskulu melamiini tootmisel oli vaatlusalusel perioodil stabiilne, kuid vähenes 2008 ja uurimisperioodi vahelisel ajal 14 % (vt tabel 7b). See oleks võinud kaasa tuua liidu tootmisharu tulususe teatava taastumise, kuid kuna ELi turul kehtisid madalad hinnad ja hindu löödi Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi tagajärjel alla, ei olnud see siiski võimalik. |
| --- | --- |

(101)

Uurimine näitas, et melamiini tootmine on kapitalimahukas ja suur osa kuludest on püsikulud. Liidu tootmisharu tootmiskulu melamiini tootmisel oli vaatlusalusel perioodil stabiilne, kuid vähenes 2008 ja uurimisperioodi vahelisel ajal 14 % (vt tabel 7b). See oleks võinud kaasa tuua liidu tootmisharu tulususe teatava taastumise, kuid kuna ELi turul kehtisid madalad hinnad ja hindu löödi Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi tagajärjel alla, ei olnud see siiski võimalik.

| (102) | Seega tehti järeldus, et tootmiskulud ei olnud liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks. |
| --- | --- |

(102)

Seega tehti järeldus, et tootmiskulud ei olnud liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks.

c)   Liidu tootmisharu eksport

| (103) | Kuigi kahju ja selle põhjuslike seoste analüüsimisel keskenduti liidu tootmisharu olukorrale ELi turul, uuriti ka tootmisharu ekspordijõudlust kui võimalikku muud tegurit, millega võiks selgitada kindlaks tehtud kahju.

  Tabel 11 | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksport (tonnides) | 84 103 | 78 956 | 68 560 | 85 146 |
| Indeks | 100 | 94 | 82 | 101 |
| Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku vastused. |

(103)

Kuigi kahju ja selle põhjuslike seoste analüüsimisel keskenduti liidu tootmisharu olukorrale ELi turul, uuriti ka tootmisharu ekspordijõudlust kui võimalikku muud tegurit, millega võiks selgitada kindlaks tehtud kahju.

Tabel 11

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Eksport (tonnides)

84 103

78 956

68 560

85 146

Indeks

100

94

82

101

Allikas: liidu tootmisharule saadetud küsimustiku vastused.

| (104) | Analüüsist selgus, et liidu tootmisharu eksportmüük sõltumatutele klientidele oli vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilne (ligikaudu 85 000 tonni või 28 % toodangust). Kaebuse esitajate ekspordinäitajad püsisid seega kriisist hoolimata väga heal tasemel. Seega ei saa eksport liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks olla. |
| --- | --- |

(104)

Analüüsist selgus, et liidu tootmisharu eksportmüük sõltumatutele klientidele oli vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilne (ligikaudu 85 000 tonni või 28 % toodangust). Kaebuse esitajate ekspordinäitajad püsisid seega kriisist hoolimata väga heal tasemel. Seega ei saa eksport liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks olla.

d)   Import muudest kolmandatest riikidest

| (105) | Muude kolmandate riikide impordimahtude ja impordihindade suundumus 2006. aastast kuni uurimisperioodini oli järgmine.

  Tabel 12










  Muud kolmandad riigid | 2006 | 2007 | 2008 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (tonnides) | 45 480 | 41 060 | 24 835 | 16 473 |
| Indeks | 100 | 90 | 55 | 36 |
| Turuosa | 12,3 % | 10,6% | 7,7% | 6,2% |
| Indeks | 100 | 86 | 62 | 50 |
| Hind (eurot tonni kohta) | 820 | 941 | 1 094 | 895 |
| Indeks | 100 | 115 | 133 | 109 |
| Allikas: Eurostat. |

(105)

Muude kolmandate riikide impordimahtude ja impordihindade suundumus 2006. aastast kuni uurimisperioodini oli järgmine.

Tabel 12

Muud kolmandad riigid

2006

2007

2008

Uurimisperiood

Import (tonnides)

45 480

41 060

24 835

16 473

Indeks

100

90

55

36

Turuosa

12,3 %

10,6%

7,7%

6,2%

Indeks

100

86

62

50

Hind (eurot tonni kohta)

820

941

1 094

895

Indeks

100

115

133

109

Allikas: Eurostat.

| (106) | Kolmandatest riikidest (v.a Iraanist ja Saudi Araabiast) pärit impordi turuosa oli uurimisperioodi ajal ELi turul alla miinimumi piiri (s.o alla 1 %). Uurimine näitas, et kolmandatest riikidest pärit impordi maht kahanes vaatlusaluse perioodi jooksul. Mis puutub Iraani ja Saudi Araabiasse, mille import uurimisperioodil moodustas vastavalt 4,4 % ja 1,4 % ELi tarbimisest, siis leiti, et nende kehtestatud hind oli kõrgem kui koostööd tegevate Hiina RV eksportijate kehtestatud hind. Seega leitakse, et kui üldse, siis mõjutasid need kogused ja hinnad ELi turgu vaid vähesel määral. |
| --- | --- |

(106)

Kolmandatest riikidest (v.a Iraanist ja Saudi Araabiast) pärit impordi turuosa oli uurimisperioodi ajal ELi turul alla miinimumi piiri (s.o alla 1 %). Uurimine näitas, et kolmandatest riikidest pärit impordi maht kahanes vaatlusaluse perioodi jooksul. Mis puutub Iraani ja Saudi Araabiasse, mille import uurimisperioodil moodustas vastavalt 4,4 % ja 1,4 % ELi tarbimisest, siis leiti, et nende kehtestatud hind oli kõrgem kui koostööd tegevate Hiina RV eksportijate kehtestatud hind. Seega leitakse, et kui üldse, siis mõjutasid need kogused ja hinnad ELi turgu vaid vähesel määral.

| (107) | Eelöeldu põhjal jõuti esialgsele järeldusele, et kõnealustest kolmandatest riikidest pärit import ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele. |
| --- | --- |

(107)

Eelöeldu põhjal jõuti esialgsele järeldusele, et kõnealustest kolmandatest riikidest pärit import ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (108) | Eespool esitatud analüüsist selgus, et vaatlusalusel perioodil vähenes Hiina RVst pärit madala dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa oluliselt. Siiski lõi see dumpinguhinnaga import uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad ELi turul umbes 10 % võrra alla. Negatiivne mõju ELi turu müügihindadele kestis kogu uurimisperioodil. Nende asjaolude ja kaalutluste põhjal leiti, et dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel uurimisperioodi jooksul on põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(108)

Eespool esitatud analüüsist selgus, et vaatlusalusel perioodil vähenes Hiina RVst pärit madala dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa oluliselt. Siiski lõi see dumpinguhinnaga import uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad ELi turul umbes 10 % võrra alla. Negatiivne mõju ELi turu müügihindadele kestis kogu uurimisperioodil. Nende asjaolude ja kaalutluste põhjal leiti, et dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel uurimisperioodi jooksul on põhjuslik seos.

| (109) | Muude teadaolevate tegurite uurimisel, mis oleks võinud kahjustada liidu tootmisharu, selgus, et need ei ole piisavad, et kõrvaldada Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahelist põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(109)

Muude teadaolevate tegurite uurimisel, mis oleks võinud kahjustada liidu tootmisharu, selgus, et need ei ole piisavad, et kõrvaldada Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahelist põhjuslikku seost.

| (110) | Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, jõuti esialgsele järeldusele, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(110)

Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, jõuti esialgsele järeldusele, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

F.   ELi HUVID

1.   Sissejuhatavad märkused

| (111) | Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul ELi huvides. ELi huvide analüüs põhines kõikide huvide, kaasa arvatud ELi tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(111)

Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul ELi huvides. ELi huvide analüüs põhines kõikide huvide, kaasa arvatud ELi tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.

2.   Liidu tootmisharu huvid

| (112) | Liidu tootmisharu koosneb kolmest ELi tootjast, kelle tehased asuvad eri liikmesriikides ja kes annavad seoses samasuguse tootega tööd rohkem kui 600 inimesele. |
| --- | --- |

(112)

Liidu tootmisharu koosneb kolmest ELi tootjast, kelle tehased asuvad eri liikmesriikides ja kes annavad seoses samasuguse tootega tööd rohkem kui 600 inimesele.

| (113) | Liidu tootmisharu on Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud olulist kahju. Tuletatakse meelde, et enamik kahjunäitajaid näitasid vaatlusaluse perioodi vältel negatiivset suundumust. Mõju oli suur eelkõige liidu tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajate, nagu rahavood, investeeringutasuvus ja tulusus osas. Leitakse, et kui meetmeid ei võetaks, ei oleks melamiinisektori taastumine piisav selleks, et liidu tootmisharu finantsolukord võiks paraneda. |
| --- | --- |

(113)

Liidu tootmisharu on Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud olulist kahju. Tuletatakse meelde, et enamik kahjunäitajaid näitasid vaatlusaluse perioodi vältel negatiivset suundumust. Mõju oli suur eelkõige liidu tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajate, nagu rahavood, investeeringutasuvus ja tulusus osas. Leitakse, et kui meetmeid ei võetaks, ei oleks melamiinisektori taastumine piisav selleks, et liidu tootmisharu finantsolukord võiks paraneda.

| (114) | Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine taastab ELi turul tingimused kaubanduse tõhusaks arendamiseks nii, et melamiini hind kajastab erinevate koostisosadega kaasnevaid kulusid ning turutingimusi. Võib eeldada, et ajutiste meetmete kehtestamine ja selle sektori taastumine võimaldaks liidu tootmisharul saavutada mastaabisäästu ja säilitada seega oma turuosa ning sellel oleks positiivne lisamõju tootmisharu majanduslikule olukorrale ja tulususele. |
| --- | --- |

(114)

Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine taastab ELi turul tingimused kaubanduse tõhusaks arendamiseks nii, et melamiini hind kajastab erinevate koostisosadega kaasnevaid kulusid ning turutingimusi. Võib eeldada, et ajutiste meetmete kehtestamine ja selle sektori taastumine võimaldaks liidu tootmisharul saavutada mastaabisäästu ja säilitada seega oma turuosa ning sellel oleks positiivne lisamõju tootmisharu majanduslikule olukorrale ja tulususele.

| (115) | Seetõttu jõuti järeldusele, et ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiina RVst pärit melamiini impordile oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(115)

Seetõttu jõuti järeldusele, et ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiina RVst pärit melamiini impordile oleks liidu tootmisharu huvides.

3.   Kasutajate huvid

| (116) | Kasutajate koostöö oli selle juhtumi uurimise käigus suhteliselt madal. Teadaolevatele kasutajatele ELi turul saadeti 44 küsimustikku ja saadi üksnes seitse piisavalt olulist vastust, mille alusel hinnata nende kasutajate majanduslikku olukorda ja ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamise võimalikku mõju nende tegevusele. Koostööd tegevad kasutajad esindavad 10 % ELi tarbijatest. |
| --- | --- |

(116)

Kasutajate koostöö oli selle juhtumi uurimise käigus suhteliselt madal. Teadaolevatele kasutajatele ELi turul saadeti 44 küsimustikku ja saadi üksnes seitse piisavalt olulist vastust, mille alusel hinnata nende kasutajate majanduslikku olukorda ja ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamise võimalikku mõju nende tegevusele. Koostööd tegevad kasutajad esindavad 10 % ELi tarbijatest.

| (117) | Liidu tootmisharu väitis, et melamiini osa tootmiskuludest kasutajate sektoris on maksimaalselt 3 % ja keskmiselt 2 %. Kui see edasiste, ülejäänud uurimise käigus kasutajate valdustes toimuvatel kontrollkäikudel kinnitust leiab, piirduks kavandatud dumpinguvastaste meetmete mõju kasutajate sektoriga. |
| --- | --- |

(117)

Liidu tootmisharu väitis, et melamiini osa tootmiskuludest kasutajate sektoris on maksimaalselt 3 % ja keskmiselt 2 %. Kui see edasiste, ülejäänud uurimise käigus kasutajate valdustes toimuvatel kontrollkäikudel kinnitust leiab, piirduks kavandatud dumpinguvastaste meetmete mõju kasutajate sektoriga.

| (118) | Vähestele kasutajatelt saadud vastustele tuginedes moodustaks melamiini osa kasutajate tootmiskuludest umbes 10 %. Meetmete võimalik mõju võib seega olla negatiivne, sõltuvalt nende tulususe tasemest, mida kasutajad selgelt ei avaldanud. Nagu eespool mainitud, tehakse ülejäänud uurimise ajal peamiste kasutajate valdustesse kontrollkäigud. Komisjon loodab ka, et kasutajate koostöö on edaspidi suurem. |
| --- | --- |

(118)

Vähestele kasutajatelt saadud vastustele tuginedes moodustaks melamiini osa kasutajate tootmiskuludest umbes 10 %. Meetmete võimalik mõju võib seega olla negatiivne, sõltuvalt nende tulususe tasemest, mida kasutajad selgelt ei avaldanud. Nagu eespool mainitud, tehakse ülejäänud uurimise ajal peamiste kasutajate valdustesse kontrollkäigud. Komisjon loodab ka, et kasutajate koostöö on edaspidi suurem.

| (119) | Mõned huvitatud isikud arvasid veel, et kuna liidu tootmisharu turuosa on väga suur, siis võib käesoleval juhul olla dumpinguvastaste meetmete kehtestamise peamine tulemus liidu tootmisharu poolne melamiini hinna tõstmine meetmete kohaldamise järgselt. |
| --- | --- |

(119)

Mõned huvitatud isikud arvasid veel, et kuna liidu tootmisharu turuosa on väga suur, siis võib käesoleval juhul olla dumpinguvastaste meetmete kehtestamise peamine tulemus liidu tootmisharu poolne melamiini hinna tõstmine meetmete kohaldamise järgselt.

| (120) | Siiski leitakse, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi suhtes meetmete kehtestamata jätmine võib kaasa tuua uusi tootmise kärpeid teatavate liidu tootjate poolt ja see tekitaks teatavaid probleeme, nagu melamiini nappus ELi turul, mis on suurim melamiini turg maailmas. |
| --- | --- |

(120)

Siiski leitakse, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi suhtes meetmete kehtestamata jätmine võib kaasa tuua uusi tootmise kärpeid teatavate liidu tootjate poolt ja see tekitaks teatavaid probleeme, nagu melamiini nappus ELi turul, mis on suurim melamiini turg maailmas.

| (121) | Eelnevatele asjaoludele ja kaalutlustele toetudes leitakse, et uurimise praeguses etapis ei ole põhjendusi, mille alusel võiks järeldada, et ajutiste meetmete kehtestamisel oleks kasutajate sektori tegevusele ebaproportsionaalne mõju. Seega leitakse, et ei ole kaalukaid põhjuseid, mis räägiksid ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. |
| --- | --- |

(121)

Eelnevatele asjaoludele ja kaalutlustele toetudes leitakse, et uurimise praeguses etapis ei ole põhjendusi, mille alusel võiks järeldada, et ajutiste meetmete kehtestamisel oleks kasutajate sektori tegevusele ebaproportsionaalne mõju. Seega leitakse, et ei ole kaalukaid põhjuseid, mis räägiksid ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu.

4.   Järeldus ELi huvide kohta

| (122) | Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele ELi huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et kokkuvõttes puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Hiina RVst pärit melamiini impordile kohaldatavate ajutiste meetmete kehtestamata jätmist. |
| --- | --- |

(122)

Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele ELi huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et kokkuvõttes puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Hiina RVst pärit melamiini impordile kohaldatavate ajutiste meetmete kehtestamata jätmist.

G.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (123) | Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ELi huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(123)

Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ELi huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.

| (124) | Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(124)

Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.

| (125) | Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada ELis seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Otsustati, et kasumi arvutamisel, mida võiks saavutada dumpinguhinnaga impordi puudumisel, lähtutakse 2003. aastast, mis on ainus aasta, kui liidu tootmisharu kasumit teenis ja kui ELi turul ei olnud veel nii palju Hiina RVst pärit importi. Seega leitakse, et 5 %-list käibepõhist kasumimarginaali võib pidada sobivaks miinimumiks, mille liidu tootmisharu võiks kahjustava dumpingu puudumisel eeldatavalt saavutada. |
| --- | --- |

(125)

Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada ELis seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Otsustati, et kasumi arvutamisel, mida võiks saavutada dumpinguhinnaga impordi puudumisel, lähtutakse 2003. aastast, mis on ainus aasta, kui liidu tootmisharu kasumit teenis ja kui ELi turul ei olnud veel nii palju Hiina RVst pärit importi. Seega leitakse, et 5 %-list käibepõhist kasumimarginaali võib pidada sobivaks miinimumiks, mille liidu tootmisharu võiks kahjustava dumpingu puudumisel eeldatavalt saavutada.

| (126) | Lähtuvalt sellest arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Kahjusid vältiva hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 5 %-line kasumimarginaal tootmiskuludele. |
| --- | --- |

(126)

Lähtuvalt sellest arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Kahjusid vältiva hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 5 %-line kasumimarginaal tootmiskuludele.

| (127) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus; selleks võrreldi Hiina RV koostööd tegevate eksportivate tootjate kehtestatud kaalutud keskmist impordihinda, mida oli impordikulude ja tollimaksude arvesse võtmiseks vajalikul määral kohandatud, mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid ELi turul. Seejärel väljendati kõik selles võrdluses leitud erinevused protsendimäärana võrreldud tooteliikide keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(127)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus; selleks võrreldi Hiina RV koostööd tegevate eksportivate tootjate kehtestatud kaalutud keskmist impordihinda, mida oli impordikulude ja tollimaksude arvesse võtmiseks vajalikul määral kohandatud, mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid ELi turul. Seejärel väljendati kõik selles võrdluses leitud erinevused protsendimäärana võrreldud tooteliikide keskmisest CIF-impordihinnast.

2.   Ajutised meetmed

| (128) | Eelöeldut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiina RVst pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks madalamale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale. |
| --- | --- |

(128)

Eelöeldut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiina RVst pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks madalamale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale.

| (129) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks praeguse uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mida toodab mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(129)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks praeguse uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mida toodab mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (130) | Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ettenähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(130)

Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ettenähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (131) | Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil Euroopa Liitu ei eksportinud. |
| --- | --- |

(131)

Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil Euroopa Liitu ei eksportinud.

| (132) | Kindlaksmääratud dumpingu- ja kahjumarginaalid on järgmised.







  Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal |
| --- | --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant | 44,9 % | 46,5 % |
| Shandong Liaherd | 47,6 % | 47,8 % |
| Henan Junhua | 49,0 % | 53,9 % |
| Kõik teised äriühingud | 65,6 % | 65,2 % |

(132)

Kindlaksmääratud dumpingu- ja kahjumarginaalid on järgmised.

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal

Sichuan Golden Elephant

44,9 %

46,5 %

Shandong Liaherd

47,6 %

47,8 %

Henan Junhua

49,0 %

53,9 %

Kõik teised äriühingud

65,6 %

65,2 %

H.   TEAVITAMINE

| (133) | Eespool esitatud esialgsed järeldused tehakse teatavaks kõikidele huvitatud isikutele, kellele pakutakse võimalust teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist. Enne lõplike otsuste vastuvõtmist analüüsitakse nende märkusi ja kui see on õigustatud, võetakse neid arvesse. Lisaks märgitakse, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused seoses käesoleva määrusega on esialgsed ning need tuleb lõplike järelduste kehtestamisel üle vaadata, |
| --- | --- |

(133)

Eespool esitatud esialgsed järeldused tehakse teatavaks kõikidele huvitatud isikutele, kellele pakutakse võimalust teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist. Enne lõplike otsuste vastuvõtmist analüüsitakse nende märkusi ja kui see on õigustatud, võetakse neid arvesse. Lisaks märgitakse, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused seoses käesoleva määrusega on esialgsed ning need tuleb lõplike järelduste kehtestamisel üle vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodi 2933 61 00 alla kuuluva melamiini impordi suhtes.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toote netohinna suhtes Euroopa Liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine.

| Äriühing | Tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant | 44,9 | A986 |
| Shandong Liaherd | 47,6 | A987 |
| Henan Junhua | 49,0 | A988 |
| Kõik teised äriühingud | 56,2 | A999 |

Äriühing

Tollimaks (%)

TARICi lisakood

Sichuan Golden Elephant

44,9

A986

Shandong Liaherd

47,6

A987

Henan Junhua

49,0

A988

Kõik teised äriühingud

56,2

A999

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

5.   Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste asjaolude ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

6.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud teha märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 40, 17.2.2010, lk 10.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

3

---

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1036/2010,

15. november 2010,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), ja eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Algatamine

| (1) | 17. veebruaril 2010 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes liitu. |
| --- | --- |

(1)

17. veebruaril 2010 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri impordi suhtes liitu.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse peale, mille 4. jaanuaril 2010 esitasid Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ja Zeolite Mira Srl Unipersonale (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, liidu tseoliit A pulbri kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti piisavaks, et algatada uurimine. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse peale, mille 4. jaanuaril 2010 esitasid Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ja Zeolite Mira Srl Unipersonale (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, liidu tseoliit A pulbri kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida loeti piisavaks, et algatada uurimine.

1.2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitanud tootjatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivate tootjate rühmale Bosnias ja Hertsegoviinas, importijatele, kasutajatele ja muudele teadaolevatele asjaomastele isikutele ning Bosnia ja Hertsegoviina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitanud tootjatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivate tootjate rühmale Bosnias ja Hertsegoviinas, importijatele, kasutajatele ja muudele teadaolevatele asjaomastele isikutele ning Bosnia ja Hertsegoviina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Kaebuse esitajad, muud liidu tootjad, eksportivate tootjate rühm Bosnias ja Hertsegoviinas, importijad ja kasutajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Kaebuse esitajad, muud liidu tootjad, eksportivate tootjate rühm Bosnias ja Hertsegoviinas, importijad ja kasutajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (5) | Liidu tootjate ja importijate ilmse rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil teadaolevatel liidu tootjatel ja importijatel teatada endast komisjonile ja esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta (punkti 2.1. kohaselt) ajavahemikus 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009. |
| --- | --- |

(5)

Liidu tootjate ja importijate ilmse rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil teadaolevatel liidu tootjatel ja importijatel teatada endast komisjonile ja esitada vastavalt algatamisteates esitatud nõuetele põhiteave vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta (punkti 2.1. kohaselt) ajavahemikus 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009.

| (6) | Nagu märgitud allpool põhjenduses 16, esitasid kaheksa liidu tootjat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Komisjon moodustas koostööd teinud liidu tootjatelt saadud teabe alusel valimi neljast liidu tootjast, kelle tootmise/müügi mahud on liidus suurimad. |
| --- | --- |

(6)

Nagu märgitud allpool põhjenduses 16, esitasid kaheksa liidu tootjat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Komisjon moodustas koostööd teinud liidu tootjatelt saadud teabe alusel valimi neljast liidu tootjast, kelle tootmise/müügi mahud on liidus suurimad.

| (7) | Nagu märgitud allpool põhjenduses 20, esitasid üksnes kolm sõltumatut importijat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse, kuid üks importijatest ei importinud/tootnud vaatlusalust toodet. Arvestades importijate vähesust, ei peetud väljavõttelist uuringut vajalikuks. |
| --- | --- |

(7)

Nagu märgitud allpool põhjenduses 20, esitasid üksnes kolm sõltumatut importijat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse, kuid üks importijatest ei importinud/tootnud vaatlusalust toodet. Arvestades importijate vähesust, ei peetud väljavõttelist uuringut vajalikuks.

| (8) | Komisjon saatis küsimustikud kõikidele asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõikidele muudele algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatanud äriühingutele, st eksportivate tootjate rühmale Bosnias ja Hertsegoviinas, neljale valimisse kuuluvale liidu tootjale ja kolmele sõltumatule importijale/kasutajale. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon saatis küsimustikud kõikidele asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõikidele muudele algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatanud äriühingutele, st eksportivate tootjate rühmale Bosnias ja Hertsegoviinas, neljale valimisse kuuluvale liidu tootjale ja kolmele sõltumatule importijale/kasutajale.

| (9) | Vastused saadi eksportivate tootjate rühmalt Bosnias ja Hertsegoviinas, sh seotud äriühingutelt, neljalt valimisse kuuluvalt liidu tootjalt ja kolmelt liidu sõltumatult importijalt/kasutajalt. |
| --- | --- |

(9)

Vastused saadi eksportivate tootjate rühmalt Bosnias ja Hertsegoviinas, sh seotud äriühingutelt, neljalt valimisse kuuluvalt liidu tootjalt ja kolmelt liidu sõltumatult importijalt/kasutajalt.

| (10) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse. | Liidu tootjad







  — | Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Hispaania |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

Liidu tootjad

—

Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Hispaania

| — | MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungari |
| --- | --- |

—

MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungari

| — | PQ Silicas BV, Eijsden, Madalmaad |
| --- | --- |

—

PQ Silicas BV, Eijsden, Madalmaad

| — | Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Itaalia |
| --- | --- |

—

Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Itaalia

| | Liidu importijad/kasutajad







  — | Reckitt Benckiser Group, Slough, Ühendkuningriik, ja Mira, Itaalia |
| --- | --- | --- |

Liidu importijad/kasutajad

—

Reckitt Benckiser Group, Slough, Ühendkuningriik, ja Mira, Itaalia

| — | Henkel AG, Düsseldorf, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Henkel AG, Düsseldorf, Saksamaa

| — | Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Saksamaa

| | Eksportivad tootjad Bosnias ja Hertsegoviinas







  — | Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik |
| --- | --- | --- |

Eksportivad tootjad Bosnias ja Hertsegoviinas

—

Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik

| — | Alumina d.o.o., Zvornik (seotud eespool nimetatud eksportiva tootjaga) |
| --- | --- |

—

Alumina d.o.o., Zvornik (seotud eespool nimetatud eksportiva tootjaga)

| | Liidus asuv seotud importija







  — | Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Leedu |
| --- | --- | --- |

Liidus asuv seotud importija

—

Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Leedu

1.3.   Uurimisperiood

| (11) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(11)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (12) | Kõnealune toode on tseoliit A pulber, mida nimetatakse ka tseoliit NaA pulbriks või tseoliit 4A pulbriks („vaatlusalune toode”), mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 2842 10 00 all. |
| --- | --- |

(12)

Kõnealune toode on tseoliit A pulber, mida nimetatakse ka tseoliit NaA pulbriks või tseoliit 4A pulbriks („vaatlusalune toode”), mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 2842 10 00 all.

| (13) | Vaatlusalust toodet kasutatakse sideainena kuivade detergentide ja veepehmendajate tootmisel. |
| --- | --- |

(13)

Vaatlusalust toodet kasutatakse sideainena kuivade detergentide ja veepehmendajate tootmisel.

2.2.   Samasugune toode

| (14) | Leiti, et vaatlusalusel tootel, Bosnia ja Hertsegoviina siseturul müüdaval tootel ning liidu tootjate poolt liidus valmistataval ja müüdaval tootel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning põhiliselt sama kasutusotstarve, mistõttu neid peetakse samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(14)

Leiti, et vaatlusalusel tootel, Bosnia ja Hertsegoviina siseturul müüdaval tootel ning liidu tootjate poolt liidus valmistataval ja müüdaval tootel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning põhiliselt sama kasutusotstarve, mistõttu neid peetakse samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

| (15) | Bosnia eksportivate tootjate rühm juhtis tähelepanu asjaolule, et nii Fabrika Glinice Birac AD kui ka temaga seotud äriühingu Alumina d.o.o. (nn Birac'i grupp) eksporditava vaatlusaluse toote tootmiskulud, tootmisprotsess ning kvaliteet erinevad teatavate liidu tootjate toodetava samasuguse toote vastavatest näitajatest. Lisaks väideti, et Birac'i grupi tootmisprotsess põhineb alumiiniumoksiidi tootmisel tekkival alumiiniumoksiidi sisaldaval vedelikul, mitte alumiiniumtrihüdraadil, samal ajal kui liidus kasutatakse vaatlusaluse toote valmistamiseks peamiselt hüdraadikristalle, mis viiakse tseoliidi suspensiooni saamiseks kuumutamise ja naatriumhüdroksiidi lisamise teel uuesti vedelasse olekusse. Eespool toodud argumentidest lähtuvalt märgitakse, et Birac'i grupi esitatud teave ei anna alust vaidlustada tuvastatud asjaolusid, mille kohaselt sõltumata mis tahes väidetavatest erinevustest tootmisprotsessis, kuludes või kvaliteedis on vaatlusalusel tootel samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning põhiliselt sama kasutusotstarve kui samasugusel tootel. |
| --- | --- |

(15)

Bosnia eksportivate tootjate rühm juhtis tähelepanu asjaolule, et nii Fabrika Glinice Birac AD kui ka temaga seotud äriühingu Alumina d.o.o. (nn Birac'i grupp) eksporditava vaatlusaluse toote tootmiskulud, tootmisprotsess ning kvaliteet erinevad teatavate liidu tootjate toodetava samasuguse toote vastavatest näitajatest. Lisaks väideti, et Birac'i grupi tootmisprotsess põhineb alumiiniumoksiidi tootmisel tekkival alumiiniumoksiidi sisaldaval vedelikul, mitte alumiiniumtrihüdraadil, samal ajal kui liidus kasutatakse vaatlusaluse toote valmistamiseks peamiselt hüdraadikristalle, mis viiakse tseoliidi suspensiooni saamiseks kuumutamise ja naatriumhüdroksiidi lisamise teel uuesti vedelasse olekusse. Eespool toodud argumentidest lähtuvalt märgitakse, et Birac'i grupi esitatud teave ei anna alust vaidlustada tuvastatud asjaolusid, mille kohaselt sõltumata mis tahes väidetavatest erinevustest tootmisprotsessis, kuludes või kvaliteedis on vaatlusalusel tootel samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning põhiliselt sama kasutusotstarve kui samasugusel tootel.

3.   VÄLJAVÕTTELINE UURING

3.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (16) | Kaheksa liidu tootjat, kes esindavad ligikaudu 50 % liidu tootjate müügimahust turul, vastasid algatamisteates osutatud väljavõttelise uuringuga seotud teabenõudele. Algselt valiti väljavõttelise uuringu jaoks viis suuremat liidu tootjat. Üks ettevõte otsustas siiski osalemisest loobuda. Niisiis moodustavad käesoleva uurimise valimi neli järelejäänud ettevõtet. |
| --- | --- |

(16)

Kaheksa liidu tootjat, kes esindavad ligikaudu 50 % liidu tootjate müügimahust turul, vastasid algatamisteates osutatud väljavõttelise uuringuga seotud teabenõudele. Algselt valiti väljavõttelise uuringu jaoks viis suuremat liidu tootjat. Üks ettevõte otsustas siiski osalemisest loobuda. Niisiis moodustavad käesoleva uurimise valimi neli järelejäänud ettevõtet.

| (17) | Nimetatud nelja tootja arvele langes uurimisperioodil ligikaudu 37 % liidu tootjate kogumüügist liidu turul ning üle 75 % väljavõttelise uuringu jaoks andmeid esitanud kaheksa tootja müügimahust. Need neli valimisse kaasatud tootjat loeti esindavat ühenduse kõiki tootjaid. |
| --- | --- |

(17)

Nimetatud nelja tootja arvele langes uurimisperioodil ligikaudu 37 % liidu tootjate kogumüügist liidu turul ning üle 75 % väljavõttelise uuringu jaoks andmeid esitanud kaheksa tootja müügimahust. Need neli valimisse kaasatud tootjat loeti esindavat ühenduse kõiki tootjaid.

| (18) | Bosnia eksportivate tootjate rühm väitis, et kolme liidu tootjat (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. ja Industrias Quimicas del Ebro SA) tuleks käsitada koostööst hoidunutena. Väideti, et nimetatud äriühingud esitasid puudustele tähelepanu juhtivatele kirjadele mittekonfidentsiaalsed vastused mõned päevad pärast ettenähtud tähtaega. Eeltoodut arvestades märgitakse, et eespool nimetatud isikud esitasid teabe õigeaegselt ning ei takistanud ühelgi viisil uurimise edenemist ega poolte õiguste kaitsmist. |
| --- | --- |

(18)

Bosnia eksportivate tootjate rühm väitis, et kolme liidu tootjat (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. ja Industrias Quimicas del Ebro SA) tuleks käsitada koostööst hoidunutena. Väideti, et nimetatud äriühingud esitasid puudustele tähelepanu juhtivatele kirjadele mittekonfidentsiaalsed vastused mõned päevad pärast ettenähtud tähtaega. Eeltoodut arvestades märgitakse, et eespool nimetatud isikud esitasid teabe õigeaegselt ning ei takistanud ühelgi viisil uurimise edenemist ega poolte õiguste kaitsmist.

| (19) | Samuti väideti, et üks liidu tootja (MAL Magyar Aluminium) ei märkinud väljavõttelist uuringut käsitlevas vastuses, et ta on seotud teise liidu tootjaga (Silkem d.o.o.). Viimast ei kaasatud uuringusse ega nimetatud ettevõtte MAL Magyar Aluminium vastuses küsimustikule. Seepärast väideti, et mõlemat nimetatud liidu tootjat tuleks käsitada kõnealuses uurimises koostööst hoidunutena. Sellega seoses tuleb märkida, et nimetatud kahe isiku seos oli kaebuse esitamise ajal komisjoni talitustele teada ning sellele osutati ühe isiku väljavõttelist uuringut käsitlevas vastuses. Lisaks selgus kõnealune seos äriühingu MAL Magyar Aluminium vastusest küsimustikule. Lõpuks tuleb rõhutada, et Silkem d.o.o. ja MAL Magyar Aluminium tegid uurimise käigus täiel määral koostööd. Silkem d.o.o. esitas valimi koostamise ajal andmed, kuid äriühingut valimisse ei kaasatud ja seega ei palutud tal ka küsimustikule vastata. MAL Magyar Aluminium ei pidanud äriühingut Silkem d.o.o. oma vastuses kajastama, sest viimane on iseseisev juriidiline isik. |
| --- | --- |

(19)

Samuti väideti, et üks liidu tootja (MAL Magyar Aluminium) ei märkinud väljavõttelist uuringut käsitlevas vastuses, et ta on seotud teise liidu tootjaga (Silkem d.o.o.). Viimast ei kaasatud uuringusse ega nimetatud ettevõtte MAL Magyar Aluminium vastuses küsimustikule. Seepärast väideti, et mõlemat nimetatud liidu tootjat tuleks käsitada kõnealuses uurimises koostööst hoidunutena. Sellega seoses tuleb märkida, et nimetatud kahe isiku seos oli kaebuse esitamise ajal komisjoni talitustele teada ning sellele osutati ühe isiku väljavõttelist uuringut käsitlevas vastuses. Lisaks selgus kõnealune seos äriühingu MAL Magyar Aluminium vastusest küsimustikule. Lõpuks tuleb rõhutada, et Silkem d.o.o. ja MAL Magyar Aluminium tegid uurimise käigus täiel määral koostööd. Silkem d.o.o. esitas valimi koostamise ajal andmed, kuid äriühingut valimisse ei kaasatud ja seega ei palutud tal ka küsimustikule vastata. MAL Magyar Aluminium ei pidanud äriühingut Silkem d.o.o. oma vastuses kajastama, sest viimane on iseseisev juriidiline isik.

3.2.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (20) | Väljavõttelist uuringut käsitlevale teabenõudele algatamisteates vastasid üksnes kolm sõltumatut importijat. Hiljem selgus, et üks neist äriühingutest ei importinud ega ostnud vaatlusalust toodet. Seepärast otsustati, et sõltumatute importijate osas ei olnud väljavõtteline uuring vajalik. |
| --- | --- |

(20)

Väljavõttelist uuringut käsitlevale teabenõudele algatamisteates vastasid üksnes kolm sõltumatut importijat. Hiljem selgus, et üks neist äriühingutest ei importinud ega ostnud vaatlusalust toodet. Seepärast otsustati, et sõltumatute importijate osas ei olnud väljavõtteline uuring vajalik.

4.   DUMPING

4.1.   Normaalväärtus

| (21) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 kontrollis komisjon kõigepealt, kas Birac'i grupi mõlema eksportiva tootja samasuguse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, st kas kogu sellise müügi maht moodustas 5 % või rohkem vastava eksportmüügi kogumahust liitu. Leiti, et omamaine müük ei ole tüüpiline. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 kontrollis komisjon kõigepealt, kas Birac'i grupi mõlema eksportiva tootja samasuguse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, st kas kogu sellise müügi maht moodustas 5 % või rohkem vastava eksportmüügi kogumahust liitu. Leiti, et omamaine müük ei ole tüüpiline.

| (22) | Seejärel uuris komisjon, kas kummagi eksportiva tootja omamaist müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi kasumlikust omamaisest müügist moodustas müük sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(22)

Seejärel uuris komisjon, kas kummagi eksportiva tootja omamaist müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi kasumlikust omamaisest müügist moodustas müük sõltumatutele klientidele.

| (23) | Omamaiseid müügitehinguid käsitati kasumlikena, kui konkreetse tooteliigi ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või suurem. Seetõttu määrati kindlaks kõigi uurimisperioodi jooksul omamaisel turul müüdud tooteliikide tootmiskulud. |
| --- | --- |

(23)

Omamaiseid müügitehinguid käsitati kasumlikena, kui konkreetse tooteliigi ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või suurem. Seetõttu määrati kindlaks kõigi uurimisperioodi jooksul omamaisel turul müüdud tooteliikide tootmiskulud.

| (24) | Analüüs näitas, et mõlema eksportiva tootja kõik omamaised müügitehingud olid kasumlikud, st müügiühiku netohind ületas tootmise arvestatud ühikukulu. |
| --- | --- |

(24)

Analüüs näitas, et mõlema eksportiva tootja kõik omamaised müügitehingud olid kasumlikud, st müügiühiku netohind ületas tootmise arvestatud ühikukulu.

| (25) | Et omamaisel turul ei toimunud müük tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. |
| --- | --- |

(25)

Et omamaisel turul ei toimunud müük tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.

| (26) | Normaalväärtuse arvutamiseks algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavakaubanduse raames toimuvalt omamaiselt müügilt, nende keskmisele tootmiskulule uurimisperioodi ajal. Vajaduse korral korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel. |
| --- | --- |

(26)

Normaalväärtuse arvutamiseks algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavakaubanduse raames toimuvalt omamaiselt müügilt, nende keskmisele tootmiskulule uurimisperioodi ajal. Vajaduse korral korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.

4.2.   Ekspordihind

| (27) | Et kogu eksport liitu toimus seotud importija vahendusel, määrati ekspordihind kindlaks sõltumatutele klientidele kehtinud edasimüügihinna alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9. Esimeselt liidu sõltumatult ostjalt küsitud edasimüügihinda korrigeeriti, et võtta arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, sealhulgas tolli- ja muid makse, müügi-, üld- ja halduskulude mõistlikku marginaali ning kasumit. Müügi-, üld- ja halduskuludena kasutati seotud importija enda müügi-, üld- ja halduskulusid. Et sõltumatud importijad uurimise käigus koostööd ei teinud, loeti mõistlikuks kasumimarginaaliks 5 %, võttes aluseks uurimisperioodil vaatlusalust toodet samuti importinud kasutajatelt laekunud teabe. |
| --- | --- |

(27)

Et kogu eksport liitu toimus seotud importija vahendusel, määrati ekspordihind kindlaks sõltumatutele klientidele kehtinud edasimüügihinna alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9. Esimeselt liidu sõltumatult ostjalt küsitud edasimüügihinda korrigeeriti, et võtta arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahel kantud kulusid, sealhulgas tolli- ja muid makse, müügi-, üld- ja halduskulude mõistlikku marginaali ning kasumit. Müügi-, üld- ja halduskuludena kasutati seotud importija enda müügi-, üld- ja halduskulusid. Et sõltumatud importijad uurimise käigus koostööd ei teinud, loeti mõistlikuks kasumimarginaaliks 5 %, võttes aluseks uurimisperioodil vaatlusalust toodet samuti importinud kasutajatelt laekunud teabe.

| (28) | Birac'i grupp väitis, et tema seotud importija funktsioonid sarnanevad pigem ekspordiosakonna kui importija funktsioonidele ning seepärast tuleks ekspordihind arvutada mitte algmääruse artikli 2 lõike 9, vaid algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel ehk tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate ekspordihindade alusel. Sellega seoses märgitakse, et vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 määratakse ekspordihind sõltumatutele klientidele kehtiva edasimüügihinna alusel, kui vaatlusaluse toote müüb sõltumatutele klientidele edasi eksportivas riigis asuva eksportijaga seotud äriühing. Uurimise käigus selgus, et seotud äriühing asub liidus ning tegeleb muu hulgas ka Birac'i grupi toodetud vaatlusaluse tootega seotud tellimuste vormistamise ja arvete esitamisega. Lisaks leiti, et Birac'i grupp müüb vaatlusalust toodet liidus asuvale seotud äriühingule edasimüügiks ELi sõltumatutele klientidele. Seega tuleb väide tagasi lükata. Tuleb märkida, et teatavad seotud äriühingu tegevused enne importimist ei tähenda, et ekspordihinda ei võiks arvutada esimestele sõltumatutele klientidele kehtiva edasimüügihinna alusel, kui on tehtud artikli 2 lõike 9 kohased vajalikud kohandused. |
| --- | --- |

(28)

Birac'i grupp väitis, et tema seotud importija funktsioonid sarnanevad pigem ekspordiosakonna kui importija funktsioonidele ning seepärast tuleks ekspordihind arvutada mitte algmääruse artikli 2 lõike 9, vaid algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel ehk tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate ekspordihindade alusel. Sellega seoses märgitakse, et vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 määratakse ekspordihind sõltumatutele klientidele kehtiva edasimüügihinna alusel, kui vaatlusaluse toote müüb sõltumatutele klientidele edasi eksportivas riigis asuva eksportijaga seotud äriühing. Uurimise käigus selgus, et seotud äriühing asub liidus ning tegeleb muu hulgas ka Birac'i grupi toodetud vaatlusaluse tootega seotud tellimuste vormistamise ja arvete esitamisega. Lisaks leiti, et Birac'i grupp müüb vaatlusalust toodet liidus asuvale seotud äriühingule edasimüügiks ELi sõltumatutele klientidele. Seega tuleb väide tagasi lükata. Tuleb märkida, et teatavad seotud äriühingu tegevused enne importimist ei tähenda, et ekspordihinda ei võiks arvutada esimestele sõltumatutele klientidele kehtiva edasimüügihinna alusel, kui on tehtud artikli 2 lõike 9 kohased vajalikud kohandused.

4.3.   Võrdlus

| (29) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Transpordi-, kaubaveo-, kindlustus-, panga-, pakkimis- ja laenukulusid kohandati asjakohaselt kõigil juhtudel, kui leiti, et need on põhjendatud, täpsed ja tõenditele tuginevad. |
| --- | --- |

(29)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Transpordi-, kaubaveo-, kindlustus-, panga-, pakkimis- ja laenukulusid kohandati asjakohaselt kõigil juhtudel, kui leiti, et need on põhjendatud, täpsed ja tõenditele tuginevad.

4.4.   Dumpingumarginaal

| (30) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 määrati mõlema eksportiva tootja puhul dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna omavahelise võrdluse alusel. |
| --- | --- |

(30)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 määrati mõlema eksportiva tootja puhul dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna omavahelise võrdluse alusel.

| (31) | Kummagi eksportiva tootja dumpingumarginaali kaalumise aluseks võeti liitu eksporditud kogused ning saadi dumpingumarginaal, mis on väljendatud protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist ja mis on Birac'i grupi puhul 28,1 %. |
| --- | --- |

(31)

Kummagi eksportiva tootja dumpingumarginaali kaalumise aluseks võeti liitu eksporditud kogused ning saadi dumpingumarginaal, mis on väljendatud protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist ja mis on Birac'i grupi puhul 28,1 %.

| (32) | Kaebuse esitaja ning koostööd tegeva Bosnia ja Hertsegoviina eksportivate tootjate rühma esitatud teabe põhjal ei ole Bosnias ja Hertsegoviinas teadaolevalt teisi vaatlusaluse toote tootjaid. Seega peaks Bosnia ja Hertsegoviina puhul kehtestatav üleriigiline dumpingumarginaal olema võrdne ainsa koostööd tegeva Bosnia ja Hertsegoviina eksportivate tootjate rühma puhul kehtestatud dumpingumarginaaliga. |
| --- | --- |

(32)

Kaebuse esitaja ning koostööd tegeva Bosnia ja Hertsegoviina eksportivate tootjate rühma esitatud teabe põhjal ei ole Bosnias ja Hertsegoviinas teadaolevalt teisi vaatlusaluse toote tootjaid. Seega peaks Bosnia ja Hertsegoviina puhul kehtestatav üleriigiline dumpingumarginaal olema võrdne ainsa koostööd tegeva Bosnia ja Hertsegoviina eksportivate tootjate rühma puhul kehtestatud dumpingumarginaaliga.

5.   KAHJU

5.1.   Sissejuhatavad märkused

| (33) | Tuleb rõhutada, et käesoleval juhul on tegemist üksnes ühe Bosnia eksportiva tootjaga (Birac'i grupp). Et kaitsta ettevõtja omandiga seotud teavet, ei ole võimalik esitada täpseid arve impordimahtude, impordihindade, turuosade ja liidu tootmise kohta. Sellistel asjaoludel esitatakse näitajad indekseeritud kujul või vahemikena. |
| --- | --- |

(33)

Tuleb rõhutada, et käesoleval juhul on tegemist üksnes ühe Bosnia eksportiva tootjaga (Birac'i grupp). Et kaitsta ettevõtja omandiga seotud teavet, ei ole võimalik esitada täpseid arve impordimahtude, impordihindade, turuosade ja liidu tootmise kohta. Sellistel asjaoludel esitatakse näitajad indekseeritud kujul või vahemikena.

| (34) | Vastavalt jaole 3.1 eespool moodustavad kõnealused neli valimisse kaasatud liidu tootjat algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses liidu tootmisharu ning nende puhul kasutatakse edaspidi viidet „liidu tootmisharu”. |
| --- | --- |

(34)

Vastavalt jaole 3.1 eespool moodustavad kõnealused neli valimisse kaasatud liidu tootjat algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses liidu tootmisharu ning nende puhul kasutatakse edaspidi viidet „liidu tootmisharu”.

5.2.   Liidu tarbimine

| (35) | Uurimise algetapis lähtuti liidu tarbimise arvutamisel kaebuses esitatud arvnäitajatest, millele lisandusid uurimisega seotud tootjate ja importijate/kasutajate esitatud kontrollitud näitajad. Kõnealused andmed saadeti kõigile huvitatud isikutele arvamuse avaldamiseks. Liidu tarbimist käsitlevate andmete vaidlustamiseks märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(35)

Uurimise algetapis lähtuti liidu tarbimise arvutamisel kaebuses esitatud arvnäitajatest, millele lisandusid uurimisega seotud tootjate ja importijate/kasutajate esitatud kontrollitud näitajad. Kõnealused andmed saadeti kõigile huvitatud isikutele arvamuse avaldamiseks. Liidu tarbimist käsitlevate andmete vaidlustamiseks märkusi ei esitatud.

| (36) | Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võeti seega aluseks liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote müügimaht liidus, muude teadaolevate liidu tootjate toodetud samasuguse toote müügimaht liidus ning kolmandatest riikidest pärit vaatlusaluse toote impordi maht. |
| --- | --- |

(36)

Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võeti seega aluseks liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote müügimaht liidus, muude teadaolevate liidu tootjate toodetud samasuguse toote müügimaht liidus ning kolmandatest riikidest pärit vaatlusaluse toote impordi maht.

| (37) | Selle põhjal oli tarbimine liidus järgmine: | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnid | 324 395 | 347 183 | 371 567 | 315 642 | 300 491 |
| Allikas: Kaebus ja vastused küsimustikule |

(37)

Selle põhjal oli tarbimine liidus järgmine:

2005

2006

2007

2008

2009 (uurimisperiood)

Tonnid

324 395

347 183

371 567

315 642

300 491

Allikas: Kaebus ja vastused küsimustikule

| (38) | Vaatlusalusel perioodil vähenes vaatlusaluse toote ja samasuguse toote tarbimine liidus 7 %. See näitab, et kasutajad vähendavad järk-järgult vaatlusaluse toote hulka olulisemates toodetes, nagu detergendid. Ühtlasi näitab see, et kõnealuses kasutusvaldkonnas kasvab selliste toodete hulk, mis ei sisalda tseoliiti. |
| --- | --- |

(38)

Vaatlusalusel perioodil vähenes vaatlusaluse toote ja samasuguse toote tarbimine liidus 7 %. See näitab, et kasutajad vähendavad järk-järgult vaatlusaluse toote hulka olulisemates toodetes, nagu detergendid. Ühtlasi näitab see, et kõnealuses kasutusvaldkonnas kasvab selliste toodete hulk, mis ei sisalda tseoliiti.

5.3.   Import asjaomasest riigist

5.3.1.   Asjaomasest riigist pärit dumpinguhindadega impordi maht, hind ja turuosa

| (39) | Vaatlusaluse toote impordi maht kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 359 %. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht | 100 | 73 | 68 | 252 | 459 |
| Indeks: 2005 = 100


  Allikas: Küsimustiku kontrollitud vastus |

(39)

Vaatlusaluse toote impordi maht kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 359 %.

2005

2006

2007

2008

2009 (uurimisperiood)

Impordi maht

100

73

68

252

459

Indeks: 2005 = 100

Allikas: Küsimustiku kontrollitud vastus

| (40) | Ajavahemikul 2005–2008 oli keskmine impordihind stabiilne ning kasvas ligikaudu 10 % uurimisperioodi jooksul. See tulenes peamiselt olukorra paranemisest ELi turul, mis võimaldas kõikidel vaatlusaluse toote tootjatel hinda tõsta. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine impordihind (CIF-hind) | 100 | 100 | 102 | 99 | 109 |
| Indeks: 2005 = 100


  Allikas: Küsimustiku kontrollitud vastus |

(40)

Ajavahemikul 2005–2008 oli keskmine impordihind stabiilne ning kasvas ligikaudu 10 % uurimisperioodi jooksul. See tulenes peamiselt olukorra paranemisest ELi turul, mis võimaldas kõikidel vaatlusaluse toote tootjatel hinda tõsta.

2005

2006

2007

2008

2009 (uurimisperiood)

Keskmine impordihind (CIF-hind)

100

100

102

99

109

Indeks: 2005 = 100

Allikas: Küsimustiku kontrollitud vastus

| (41) | Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa peaaegu neljakordistus vaatlusalusel perioodil ning uurimisperioodil moodustas see 10–15 %. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bosnia ja Hertsegoviina turuosa | 0–5 % | 0–5 % | 0–5 % | 5–10 % | 10–15 % |
| Indeks: 2005 = 100 | 100 | 68 | 59 | 259 | 495 |
| Allikas: Küsimustiku kontrollitud vastus |

(41)

Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa peaaegu neljakordistus vaatlusalusel perioodil ning uurimisperioodil moodustas see 10–15 %.

2005

2006

2007

2008

2009 (uurimisperiood)

Bosnia ja Hertsegoviina turuosa

0–5 %

0–5 %

0–5 %

5–10 %

10–15 %

Indeks: 2005 = 100

100

68

59

259

495

Allikas: Küsimustiku kontrollitud vastus

5.3.2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju hindadele

| (42) | Hinna allalöömise analüüsimise eesmärgil võrreldi Bosnia eksportiva tootja impordihindu liidu tootmisharu hindadega uurimisperioodil, võttes aluseks võrreldavad toote keskmised hinnad. Liidu tootmisharu hindu korrigeeriti vastavalt tehasest hankimise netotasandile ja võrreldi impordi CIF-hindadega. Tollimakse arvesse ei võetud, sest Bosnia eksportiva tootja suhtes kohaldati uurimisperioodil 0 %-list soodusmäära. |
| --- | --- |

(42)

Hinna allalöömise analüüsimise eesmärgil võrreldi Bosnia eksportiva tootja impordihindu liidu tootmisharu hindadega uurimisperioodil, võttes aluseks võrreldavad toote keskmised hinnad. Liidu tootmisharu hindu korrigeeriti vastavalt tehasest hankimise netotasandile ja võrreldi impordi CIF-hindadega. Tollimakse arvesse ei võetud, sest Bosnia eksportiva tootja suhtes kohaldati uurimisperioodil 0 %-list soodusmäära.

| (43) | Tulemuseks saadud kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal protsendina liidu tootmisharu hindadest oli 20–25 %. |
| --- | --- |

(43)

Tulemuseks saadud kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal protsendina liidu tootmisharu hindadest oli 20–25 %.

5.4.   Liidu tootmisharu olukord

5.4.1.   Sissejuhatavad märkused

| (44) | Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid.

| (45) | Makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimahud, turuosa jne) iseloomustavad näitajad põhinevad komisjoni talituste määratud ja põhjenduse 35 kohaselt huvitatud isikutele arvamuse avaldamiseks saadetud andmetel. Näitajate kaupa esitatud andmed esindavad kõiki liidu tootjaid. Kui kasutatakse kõigi liidu tootjatega seotud andmeid, viidatakse tabelites allikana makroandmetele. Muude näitajate aluseks on valimisse kaasatud tootjate esitatud kontrollitud andmed. Neile näitajatele viidatakse kui mikroandmetele. Makroandmete osas väitis Bosnia eksportiv tootja, et toote klassifitseerimiseks kasutatava CN-koodiga seotud lahknevuste tõttu ei ole andmed tõenäoliselt usaldusväärsed. Sellega seoses märgitakse, et väidetavad lahknevused CN-koodide puhul ei mõjuta ühelgi viisil kahjunäitajaid. Tuletatakse meelde, et avaldatud algatamisteade sisaldas vaatlusaluse toote määratlust. Määratlus on selge ja peaks välistama väärtõlgendused. Huvitatud isikutel paluti anda teavet toote määratluse põhjal CN-koodidest sõltumata, sest algatamisteate kohaselt on CN-kood üksnes informatsiooniks. Lisaks juhitakse tähelepanu asjaolule, et Bosnia eksportiv tootja ei ole vaidlustanud liidu tarbimist käsitlevat teavet. Suurem osa impordialasest teabest tuletati vahetult Bosnia eksportiva tootja andmetest; ülejäänud teave oli seotud väikesemahulise impordiga muudest riikidest. Arvestades eeltoodut ning asjaolu, et andmete väidetavalt puuduva usaldusväärsuse toetuseks ei esitatud konkreetseid tõendeid, tuli väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(45)

Makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimahud, turuosa jne) iseloomustavad näitajad põhinevad komisjoni talituste määratud ja põhjenduse 35 kohaselt huvitatud isikutele arvamuse avaldamiseks saadetud andmetel. Näitajate kaupa esitatud andmed esindavad kõiki liidu tootjaid. Kui kasutatakse kõigi liidu tootjatega seotud andmeid, viidatakse tabelites allikana makroandmetele. Muude näitajate aluseks on valimisse kaasatud tootjate esitatud kontrollitud andmed. Neile näitajatele viidatakse kui mikroandmetele. Makroandmete osas väitis Bosnia eksportiv tootja, et toote klassifitseerimiseks kasutatava CN-koodiga seotud lahknevuste tõttu ei ole andmed tõenäoliselt usaldusväärsed. Sellega seoses märgitakse, et väidetavad lahknevused CN-koodide puhul ei mõjuta ühelgi viisil kahjunäitajaid. Tuletatakse meelde, et avaldatud algatamisteade sisaldas vaatlusaluse toote määratlust. Määratlus on selge ja peaks välistama väärtõlgendused. Huvitatud isikutel paluti anda teavet toote määratluse põhjal CN-koodidest sõltumata, sest algatamisteate kohaselt on CN-kood üksnes informatsiooniks. Lisaks juhitakse tähelepanu asjaolule, et Bosnia eksportiv tootja ei ole vaidlustanud liidu tarbimist käsitlevat teavet. Suurem osa impordialasest teabest tuletati vahetult Bosnia eksportiva tootja andmetest; ülejäänud teave oli seotud väikesemahulise impordiga muudest riikidest. Arvestades eeltoodut ning asjaolu, et andmete väidetavalt puuduva usaldusväärsuse toetuseks ei esitatud konkreetseid tõendeid, tuli väide tagasi lükata.

5.4.2.   Kahjunäitajad

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang | 100 | 108 | 114 | 90 | 86 |
| Tootmisvõimsus | 100 | 99 | 104 | 100 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 72 % | 79 % | 78 % | 65 % | 62 % |
| Indeks: 2005 = 100


  Allikas: Makroandmed |

2005

2006

2007

2008

2009 (uurimisperiood)

Toodang

100

108

114

90

86

Tootmisvõimsus

100

99

104

100

100

Tootmisvõimsuse rakendusaste

72 %

79 %

78 %

65 %

62 %

Indeks: 2005 = 100

Allikas: Makroandmed

| (46) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmismaht 14 %. Aastatel 2008–2009 lõpetas üks liidu tootjatest (Sasol Italy SpA) tootmise täielikult. Lisaks lõpetas Henkel AG tseoliidi suspensiooni tootmise (see ei ole vaatlusalune toode, vaid vedelas olekus aseaine). Selline areng parandas mõningal määral ülejäänud tootjate olukorda. |
| --- | --- |

(46)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmismaht 14 %. Aastatel 2008–2009 lõpetas üks liidu tootjatest (Sasol Italy SpA) tootmise täielikult. Lisaks lõpetas Henkel AG tseoliidi suspensiooni tootmise (see ei ole vaatlusalune toode, vaid vedelas olekus aseaine). Selline areng parandas mõningal määral ülejäänud tootjate olukorda.

| (47) | Vaatamata eespool nimetatud muutustele jäi tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks (lähtudes tootmisharu poolt tavapäraselt kasutatavast arvutusmeetodist). Kuid valimisse kaasatud tootjate kontrollimine näitas, et kõnealuse tootmisharu tootmisvõimsuse arvutamise tulemus võib varieeruda sõltuvalt vaatlusaluse toote ja muude samade vahenditega toodetavate toodete edust turul. |
| --- | --- |

(47)

Vaatamata eespool nimetatud muutustele jäi tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks (lähtudes tootmisharu poolt tavapäraselt kasutatavast arvutusmeetodist). Kuid valimisse kaasatud tootjate kontrollimine näitas, et kõnealuse tootmisharu tootmisvõimsuse arvutamise tulemus võib varieeruda sõltuvalt vaatlusaluse toote ja muude samade vahenditega toodetavate toodete edust turul.

| (48) | Tootmisvõimsuse rakendusastme näitajatest eespool nähtub 14 %-line langus. Lisaks näitab teatavat ülevõimsust see, et ühelgi juhul ei saavutatud 80 % taset. Seda küsimust käsitletakse üksikasjalikumalt põhjusliku seose alajaotuses.

  Varud | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud aasta lõpus | alla 2 % | alla 2 % | alla 2 % | alla 2 % | alla 2 % |
| Indeks: 2005 = 100


  Allikas: Makroandmed |

(48)

Tootmisvõimsuse rakendusastme näitajatest eespool nähtub 14 %-line langus. Lisaks näitab teatavat ülevõimsust see, et ühelgi juhul ei saavutatud 80 % taset. Seda küsimust käsitletakse üksikasjalikumalt põhjusliku seose alajaotuses.

Varud

2005

2006

2007

2008

2009 (uurimisperiood)

Varud aasta lõpus

alla 2 %

alla 2 %

alla 2 %

alla 2 %

alla 2 %

Indeks: 2005 = 100

Allikas: Makroandmed

| (49) | Liidu tootmisharu varud olid väikesed ja stabiilsed kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Samasuguse toote tootmine oli kavandatud nõudmisele vastavalt ning varud hoiti võimalikult väikesed. Seega ei olnud varud uurimise käigus oluline tahk.

  Müügimaht ja turuosa | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi müügimaht | 100 | 108 | 116 | 93 | 82 |
| Turuosa | 95–100 % | 95–100 % | 95–100 % | 90–95 % | 85–90 % |
| Turuosa indeks | 100 | 101 | 101 | 96 | 89 |
| Indeks: 2005 = 100


  Allikas: Makroandmed |

(49)

Liidu tootmisharu varud olid väikesed ja stabiilsed kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Samasuguse toote tootmine oli kavandatud nõudmisele vastavalt ning varud hoiti võimalikult väikesed. Seega ei olnud varud uurimise käigus oluline tahk.

Müügimaht ja turuosa

2005

2006

2007

2008

2009 (uurimisperiood)

ELi müügimaht

100

108

116

93

82

Turuosa

95–100 %

95–100 %

95–100 %

90–95 %

85–90 %

Turuosa indeks

100

101

101

96

89

Indeks: 2005 = 100

Allikas: Makroandmed

| (50) | Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 18 %. |
| --- | --- |

(50)

Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 18 %.

| (51) | Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 11 %.

  Müügihinnad | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine müügihind eurodes tonni kohta | 292 | 306 | 315 | 332 | 354 |
| Allikas: Mikroandmed |

(51)

Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 11 %.

Müügihinnad

2005

2006

2007

2008

2009 (uurimisperiood)

Keskmine müügihind eurodes tonni kohta

292

306

315

332

354

Allikas: Mikroandmed

| (52) | Liidu tootmisharu keskmine müügihind sõltumatutele klientidele ELis tõusis vaatlusalusel perioodil 21 %. See tulenes suurel määral toorme ja energiahindade tõusust ning seetõttu ei peeta sellist näitajat omaette võetuna oluliseks.

  Kasumlikkus | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksueelne kasumimarginaal | 3,2 % | 0,8 % | 1,4 % | –1,8 % | 4,3 % |
| Allikas: Mikroandmed |

(52)

Liidu tootmisharu keskmine müügihind sõltumatutele klientidele ELis tõusis vaatlusalusel perioodil 21 %. See tulenes suurel määral toorme ja energiahindade tõusust ning seetõttu ei peeta sellist näitajat omaette võetuna oluliseks.

Kasumlikkus

2005

2006

2007

2008

2009 (uurimisperiood)

Maksueelne kasumimarginaal

3,2 %

0,8 %

1,4 %

–1,8 %

4,3 %

Allikas: Mikroandmed

| (53) | Liidu tootmisharu kasumlikkus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul väike. Selle põhjus oli tootmisharu suutmatus hindu tõsta (mille tagamaid on selgitatud põhjuslikku seost käsitlevas jaos allpool) ning eelkõige dumpinguhinnaga impordi kasv. Samuti tulenes see madalast tootmisvõimsuse rakendusastmest, mida on selgitatud põhjenduses 47. |
| --- | --- |

(53)

Liidu tootmisharu kasumlikkus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul väike. Selle põhjus oli tootmisharu suutmatus hindu tõsta (mille tagamaid on selgitatud põhjuslikku seost käsitlevas jaos allpool) ning eelkõige dumpinguhinnaga impordi kasv. Samuti tulenes see madalast tootmisvõimsuse rakendusastmest, mida on selgitatud põhjenduses 47.

| (54) | Ajavahemikul 2005–2008 vähenes liidu tootmisharu kasumlikkus olulisel määral ning 2008. aastal muutus tootmisharu kahjumlikuks. Vaatlusaluse perioodi jooksul saavutati parimad tulemused uurimisperioodil, kuid samas jäid need ikkagi nõrgemaks kui 5,9 %-line kasum, mida tootmisharu oleks võinud teenida dumpinguhinnaga impordi puudumisel (vt põhjendus 67 allpool). |
| --- | --- |

(54)

Ajavahemikul 2005–2008 vähenes liidu tootmisharu kasumlikkus olulisel määral ning 2008. aastal muutus tootmisharu kahjumlikuks. Vaatlusaluse perioodi jooksul saavutati parimad tulemused uurimisperioodil, kuid samas jäid need ikkagi nõrgemaks kui 5,9 %-line kasum, mida tootmisharu oleks võinud teenida dumpinguhinnaga impordi puudumisel (vt põhjendus 67 allpool).

| (55) | Eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu kasumlikkus oli 2009. aastal hea. Selle kinnituseks tõendeid ei esitatud, vaid viidati pigem täpsustamata „avalikult kättesaadavale teabele”. Valimisse kaasatud tootjad väitsid, et 2009. aastal saavutatud kasumimäär oli ühekordne ning ei ole jätkusuutlik, kui arvestada Bosnia eksportivate tootjate jõulist turule sisenemist suurte koguste ja madalate dumpinguhindadega. Valimisse kaasatud tootjad väitsid, et tõenäoliselt langeb 2010. aasta kasumlikkus tagasi 2008. aasta tasemele. |
| --- | --- |

(55)

Eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu kasumlikkus oli 2009. aastal hea. Selle kinnituseks tõendeid ei esitatud, vaid viidati pigem täpsustamata „avalikult kättesaadavale teabele”. Valimisse kaasatud tootjad väitsid, et 2009. aastal saavutatud kasumimäär oli ühekordne ning ei ole jätkusuutlik, kui arvestada Bosnia eksportivate tootjate jõulist turule sisenemist suurte koguste ja madalate dumpinguhindadega. Valimisse kaasatud tootjad väitsid, et tõenäoliselt langeb 2010. aasta kasumlikkus tagasi 2008. aasta tasemele.

| (56) | Komisjoni talitused uurisid eespool esitatud väiteid. Uuriti eelkõige toormehinna ja müügikulude arengut ning asjaomastes lepingutes kajastuvaid hindu. Leiti, et liidu tootmisharu toetasid 2009. aastal teatavad ajutised asjaolud, mis suurendasid selle kasumlikkust vaatamata dumpinguhinnaga impordi suurele mahule:






  i) | valimisse kaasatud tootjad said teataval määral kasu suurenenud tootmis- ja müügimahtudest, mis tulenesid kahe liidu tootja tootmistegevuse lakkamisest (põhjendus 46); |
| --- | --- | --- |

(56)

Komisjoni talitused uurisid eespool esitatud väiteid. Uuriti eelkõige toormehinna ja müügikulude arengut ning asjaomastes lepingutes kajastuvaid hindu. Leiti, et liidu tootmisharu toetasid 2009. aastal teatavad ajutised asjaolud, mis suurendasid selle kasumlikkust vaatamata dumpinguhinnaga impordi suurele mahule:

i)

valimisse kaasatud tootjad said teataval määral kasu suurenenud tootmis- ja müügimahtudest, mis tulenesid kahe liidu tootja tootmistegevuse lakkamisest (põhjendus 46);

| ii) | kuigi alates 2008. aastast hakkasid toormehinnad üldiselt kasvama, tuli mõnele valimisse kaasatud tootjale kasuks aastane toormeleping, mis hinnatõusu mõju leevendas; |
| --- | --- |

ii)

kuigi alates 2008. aastast hakkasid toormehinnad üldiselt kasvama, tuli mõnele valimisse kaasatud tootjale kasuks aastane toormeleping, mis hinnatõusu mõju leevendas;

| iii) | üks valimisse kaasatud tootja sai kasu 2009. aasta oluliselt madalamatest finantskuludest tänu grupisisestele ümberkorraldustele. |
| --- | --- |

iii)

üks valimisse kaasatud tootja sai kasu 2009. aasta oluliselt madalamatest finantskuludest tänu grupisisestele ümberkorraldustele.

| (57) | Seega viitas kasumimarginaali muutumine ikkagi kahjule, sest dumpinguhinnaga impordita oleks kasum olnud tunduvalt suurem.

  Investeeringud, investeeringutasuvus, rahavood ja kapitali kaasamise võime | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (eurodes) | 577 448 | 337 865 | 324 636 | 1 012 717 | 366 235 |
| Tulu netovaralt | 17 % | 6 % | 11 % | –10 % | 26 % |
| Rahavoog (eurodes) | 1 013 223 | 744 905 | 905 792 | – 930 920 | 1 638 112 |
| Allikas: Mikroandmed |

(57)

Seega viitas kasumimarginaali muutumine ikkagi kahjule, sest dumpinguhinnaga impordita oleks kasum olnud tunduvalt suurem.

Investeeringud, investeeringutasuvus, rahavood ja kapitali kaasamise võime

2005

2006

2007

2008

2009 (uurimisperiood)

Investeeringud (eurodes)

577 448

337 865

324 636

1 012 717

366 235

Tulu netovaralt

17 %

6 %

11 %

–10 %

26 %

Rahavoog (eurodes)

1 013 223

744 905

905 792

– 930 920

1 638 112

Allikas: Mikroandmed

| (58) | Bosnia eksportiv tootja väitis, et vaatlusalusel perioodil oli investeeringutase madal; samas oli liidu tootmisharu sõnul tulu netovaralt liiga väike, et põhjendada suuremahulist investeerimist vaatlusalusesse tootesse. |
| --- | --- |

(58)

Bosnia eksportiv tootja väitis, et vaatlusalusel perioodil oli investeeringutase madal; samas oli liidu tootmisharu sõnul tulu netovaralt liiga väike, et põhjendada suuremahulist investeerimist vaatlusalusesse tootesse.

| (59) | Investeeringutasuvus, mida väljendatakse liidu tootmisharu puhaskasumi ja investeeringute arvestusliku puhasväärtuse suhtena, järgib eespool osutatud kasumlikkuse suundumust. Tuleks märkida, et asjaomane netovara oli juba suurel määral alla hinnatud. |
| --- | --- |

(59)

Investeeringutasuvus, mida väljendatakse liidu tootmisharu puhaskasumi ja investeeringute arvestusliku puhasväärtuse suhtena, järgib eespool osutatud kasumlikkuse suundumust. Tuleks märkida, et asjaomane netovara oli juba suurel määral alla hinnatud.

| (60) | Ka liidu rahavoogude kasumlikkuse puhul on täheldatav eespool osutatud suundumus. 2008. aastal oli olukord rahavoogude osas tõsine, sest lisaks kahanenud müügimahtudele tuli tootjatel toorme hankimisel endiselt täita oma lepingulisi kohustusi. |
| --- | --- |

(60)

Ka liidu rahavoogude kasumlikkuse puhul on täheldatav eespool osutatud suundumus. 2008. aastal oli olukord rahavoogude osas tõsine, sest lisaks kahanenud müügimahtudele tuli tootjatel toorme hankimisel endiselt täita oma lepingulisi kohustusi.

| (61) | Kapitali kaasamise võimet liidu tootmisharu probleemiks ei pidanud.

  Tööhõive, tootlikkus ja töötasud | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive (täistööaja ekvivalent) | 241 | 241 | 253 | 244 | 221 |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) | 36 574 | 39 644 | 40 207 | 39 130 | 40 225 |
| Tootlikkus töötaja kohta | 1 423 | 1 529 | 1 535 | 1 296 | 1 223 |
| Allikas: Mikroandmed, v.a tööhõive, mille puhul on kasutatud makroandmeid |

(61)

Kapitali kaasamise võimet liidu tootmisharu probleemiks ei pidanud.

Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

2005

2006

2007

2008

2009 (uurimisperiood)

Tööhõive (täistööaja ekvivalent)

241

241

253

244

221

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

36 574

39 644

40 207

39 130

40 225

Tootlikkus töötaja kohta

1 423

1 529

1 535

1 296

1 223

Allikas: Mikroandmed, v.a tööhõive, mille puhul on kasutatud makroandmeid

| (62) | Kõigi samasuguse toote valmistamisega seotud liidu tootjate töötajate arv vähenes vaatlusalusel perioodil koos tootmis- ja müügimahtude kahanemisega. Keskmine tööjõukulu töötaja kohta kasvas, mis näitab inflatsiooni suurenemist. |
| --- | --- |

(62)

Kõigi samasuguse toote valmistamisega seotud liidu tootjate töötajate arv vähenes vaatlusalusel perioodil koos tootmis- ja müügimahtude kahanemisega. Keskmine tööjõukulu töötaja kohta kasvas, mis näitab inflatsiooni suurenemist.

| (63) | Tootlikkus väljendatuna toodangus töötaja kohta langes vaatlusalusel perioodil 14 %, kusjuures müügimaht vähenes tööhõivega võrreldes rohkem. Selline negatiivne suundumus tähendab tõenäoliselt töökohtade kadu ka edaspidi. |
| --- | --- |

(63)

Tootlikkus väljendatuna toodangus töötaja kohta langes vaatlusalusel perioodil 14 %, kusjuures müügimaht vähenes tööhõivega võrreldes rohkem. Selline negatiivne suundumus tähendab tõenäoliselt töökohtade kadu ka edaspidi.

5.4.3.   Dumpingumarginaali suurus

| (64) | Asjaomasest riigist pärineva dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ELi turule tähtsusetuks pidada. |
| --- | --- |

(64)

Asjaomasest riigist pärineva dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ELi turule tähtsusetuks pidada.

5.5.   Järeldus kahju kohta

| (65) | Vaatlusalusel perioodil kandsid liidu tootjad olulist kahju seoses mahtude vähenemisega, mida toodangu, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügikoguste, turuosa, tööhõive ja tootlikkuse suundumuse analüüsi tulemused selgelt näitavad. |
| --- | --- |

(65)

Vaatlusalusel perioodil kandsid liidu tootjad olulist kahju seoses mahtude vähenemisega, mida toodangu, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügikoguste, turuosa, tööhõive ja tootlikkuse suundumuse analüüsi tulemused selgelt näitavad.

| (66) | Ka hindade ja kasumlikkusega seoses võib täheldada kahju. Analüüsi muudab aga keerukaks toorme ja energiahindade tõus, mis mõjutas vaatlusaluse toote hinda. Ajavahemikul 2005–2008 vähenesid samuti kasumlikkus, rahavood ja investeeringutasuvus. Tootmisharu jaoks oli eriti raske aasta 2008, sest äriühingud olid seotud toormelepingutega, olles kaotanud üle 20 % müügimahust. |
| --- | --- |

(66)

Ka hindade ja kasumlikkusega seoses võib täheldada kahju. Analüüsi muudab aga keerukaks toorme ja energiahindade tõus, mis mõjutas vaatlusaluse toote hinda. Ajavahemikul 2005–2008 vähenesid samuti kasumlikkus, rahavood ja investeeringutasuvus. Tootmisharu jaoks oli eriti raske aasta 2008, sest äriühingud olid seotud toormelepingutega, olles kaotanud üle 20 % müügimahust.

| (67) | 2009. aastal muutus olukord turul kergemaks ning hinnatõus suurendas ka kasumit. Kuid oli selge (vt põhjendus 56), et see oli ajutine leevendus ning et tõenäoliselt 2009. aasta turuseis ei kordu. Siiski tuleks märkida, et isegi 2009. aastal ei küündinud kasumimäär 5,9 %-ni, mida peetakse kõnealuse tootmisharu puhul tavapäraseks. |
| --- | --- |

(67)

2009. aastal muutus olukord turul kergemaks ning hinnatõus suurendas ka kasumit. Kuid oli selge (vt põhjendus 56), et see oli ajutine leevendus ning et tõenäoliselt 2009. aasta turuseis ei kordu. Siiski tuleks märkida, et isegi 2009. aastal ei küündinud kasumimäär 5,9 %-ni, mida peetakse kõnealuse tootmisharu puhul tavapäraseks.

| (68) | Kahju hinnati kogu liidu ulatuses (makromajanduslikud näitajad), kuigi mõnede näitajate puhul tehti seda üksnes valimisse kaasatud tootjate puhul (mikromajanduslikud näitajad). Mikro- ja makromajanduslike näitajate puhul märkimisväärseid erinevusi ei tuvastatud. |
| --- | --- |

(68)

Kahju hinnati kogu liidu ulatuses (makromajanduslikud näitajad), kuigi mõnede näitajate puhul tehti seda üksnes valimisse kaasatud tootjate puhul (mikromajanduslikud näitajad). Mikro- ja makromajanduslike näitajate puhul märkimisväärseid erinevusi ei tuvastatud.

| (69) | Eespool kirjeldatut arvestades on jõutud esialgsele järeldusele, et suurem osa liidu tootmisharust on kandnud kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(69)

Eespool kirjeldatut arvestades on jõutud esialgsele järeldusele, et suurem osa liidu tootmisharust on kandnud kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

6.   PÕHJUSLIK SEOS

6.1.   Sissejuhatus

| (70) | Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import asjaomasest riigist on põhjustanud liidu tootmisharule kahju niisuguses ulatuses, mida võiks käsitada olulisena. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(70)

Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import asjaomasest riigist on põhjustanud liidu tootmisharule kahju niisuguses ulatuses, mida võiks käsitada olulisena. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

6.2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (71) | Vaatlusalusel perioodil kasvas import asjaomasest riigist peaaegu 400 % ning selle turg laienes märkimisväärselt – algselt alla 5 %-lt kuni 10–15 %-ni. Samal ajal toimus otsene ja võrreldav majandusolukorra halvenemine liidu tootmisharu puhul, mis on ELi turul ainus arvestatav osaline, sest import muudest allikatest on ebaoluline. |
| --- | --- |

(71)

Vaatlusalusel perioodil kasvas import asjaomasest riigist peaaegu 400 % ning selle turg laienes märkimisväärselt – algselt alla 5 %-lt kuni 10–15 %-ni. Samal ajal toimus otsene ja võrreldav majandusolukorra halvenemine liidu tootmisharu puhul, mis on ELi turul ainus arvestatav osaline, sest import muudest allikatest on ebaoluline.

| (72) | Dumpinguhinnaga impordi turuosa kasv toimus samal ajal, kui ELi tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 7 %. |
| --- | --- |

(72)

Dumpinguhinnaga impordi turuosa kasv toimus samal ajal, kui ELi tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 7 %.

| (73) | Uurimisperioodil alandas dumpinguhindadega impordi suurenenud maht liidu tootmisharu hindu 20–25 %. Seega võib põhjendatult järeldada, et 2008. ja 2009. aasta hinnalanguse põhjustas kõnealuse impordi kasv hanketurul. Dumpinguhinnaga impordi mõju hindadele võimendas asjaolu, et enamik müügist toimus aastaste lepingute alusel. Seega võidi dumpinguhinnaga Bosnia importi kasutada suurte müügimahtude puhul hinnatõusu allasurumiseks vaatamata toormehindade kasvule. 2009. aastal leevendus olukord teataval määral, kuid mitte piisavalt, et võimaldada tootmisharul tervikuna taastada tavapärane kasumimäär 5,9 %. |
| --- | --- |

(73)

Uurimisperioodil alandas dumpinguhindadega impordi suurenenud maht liidu tootmisharu hindu 20–25 %. Seega võib põhjendatult järeldada, et 2008. ja 2009. aasta hinnalanguse põhjustas kõnealuse impordi kasv hanketurul. Dumpinguhinnaga impordi mõju hindadele võimendas asjaolu, et enamik müügist toimus aastaste lepingute alusel. Seega võidi dumpinguhinnaga Bosnia importi kasutada suurte müügimahtude puhul hinnatõusu allasurumiseks vaatamata toormehindade kasvule. 2009. aastal leevendus olukord teataval määral, kuid mitte piisavalt, et võimaldada tootmisharul tervikuna taastada tavapärane kasumimäär 5,9 %.

| (74) | Pidades silmas selgelt tuvastatud ajalist kokkulangevust järgmiste tegurite vahel, milleks on ühelt poolt dumpinguhinnaga impordi järsk tõus selliste hindade juures, mis löövad alla liidu tootmisharu hinnad, ning teiselt poolt liidu tootmisharu müügi- ja tootmismahu ning turuosade vähenemine ja hinnalangus, järeldatakse esialgu, et dumpinguhinnaga import mängis liidu tootmisharule kahju tekitamises otsustavat rolli. |
| --- | --- |

(74)

Pidades silmas selgelt tuvastatud ajalist kokkulangevust järgmiste tegurite vahel, milleks on ühelt poolt dumpinguhinnaga impordi järsk tõus selliste hindade juures, mis löövad alla liidu tootmisharu hinnad, ning teiselt poolt liidu tootmisharu müügi- ja tootmismahu ning turuosade vähenemine ja hinnalangus, järeldatakse esialgu, et dumpinguhinnaga import mängis liidu tootmisharule kahju tekitamises otsustavat rolli.

6.3.   Muude tegurite mõju

6.3.1.   Liidu tootjate ekspordijõudlus

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu toodangu eksportmüük | 100 | 108 | 90 | 57 | 121 |
| Indeks: 2005 = 100


  Allikas: Makroandmed |

2005

2006

2007

2008

2009 (uurimisperiood)

Liidu toodangu eksportmüük

100

108

90

57

121

Indeks: 2005 = 100

Allikas: Makroandmed

| (75) | Kõigi liidu tootjate ekspordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil, kuid moodustas tootmisest keskmiselt vaid ligikaudu 10 %. Valimisse kaasatud tootjate eksport kasvas ja tegi osaliselt tasa ELi müügimahtude kao. |
| --- | --- |

(75)

Kõigi liidu tootjate ekspordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil, kuid moodustas tootmisest keskmiselt vaid ligikaudu 10 %. Valimisse kaasatud tootjate eksport kasvas ja tegi osaliselt tasa ELi müügimahtude kao.

| (76) | Seega aitas liidu tootjate ekspordijõudlus liidu tootmisharul oma tegevust jätkata ega olnud osaline sellele tekitatud olulises kahjus. |
| --- | --- |

(76)

Seega aitas liidu tootjate ekspordijõudlus liidu tootmisharul oma tegevust jätkata ega olnud osaline sellele tekitatud olulises kahjus.

6.3.2.   Import kolmandatest riikidest

| (77) | Import kolmandatest riikidest oli vaatlusalusel perioodil ebaoluline ning ei saanud kaasa aidata liidu tootmisharule olulise kahju tekitamisele. Bosnia eksportiv tootja väitis, et liidu tootjate turuosa on vähenenud impordi tõttu Hiinast ja Koreast, kuid import neist riikidest oli marginaalne ning seega ei toeta faktid esitatud väidet. |
| --- | --- |

(77)

Import kolmandatest riikidest oli vaatlusalusel perioodil ebaoluline ning ei saanud kaasa aidata liidu tootmisharule olulise kahju tekitamisele. Bosnia eksportiv tootja väitis, et liidu tootjate turuosa on vähenenud impordi tõttu Hiinast ja Koreast, kuid import neist riikidest oli marginaalne ning seega ei toeta faktid esitatud väidet.

6.3.3.   Vähenenud tarbimise mõju

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (uurimisperiood) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ELi tarbimine (tonnides) | 324 395 | 347 183 | 371 567 | 315 642 | 300 491 |
| Allikas: Makroandmed |

2005

2006

2007

2008

2009 (uurimisperiood)

ELi tarbimine (tonnides)

324 395

347 183

371 567

315 642

300 491

Allikas: Makroandmed

| (78) | Vaatlusalusel perioodil vähenes tarbimine ligikaudu 24 000 tonni (7 %) võrra, mis näitab, et detergenditööstus hakkas oma toodete koostises vaatlusaluse toote asemel üha rohkem kasutama alternatiivseid aineid. Eksportiv tootja väitis, et see tõi kaasa „küllastunud varud, tühistatud tellimused ja vähenenud kasumi”. |
| --- | --- |

(78)

Vaatlusalusel perioodil vähenes tarbimine ligikaudu 24 000 tonni (7 %) võrra, mis näitab, et detergenditööstus hakkas oma toodete koostises vaatlusaluse toote asemel üha rohkem kasutama alternatiivseid aineid. Eksportiv tootja väitis, et see tõi kaasa „küllastunud varud, tühistatud tellimused ja vähenenud kasumi”.

| (79) | Tuleks ka märkida, et kaks ELi turul tegutsenud tootjat lõpetasid vaatlusaluse perioodi lõpupoole tootmise ning seega on tootmisvõimsuses toimunud kohenemine tarbimise vähenemisega. Nagu on selgitatud ka põhjenduses 49, on varud endiselt väikesed ja stabiilsed, st tootmine on kohenenud väiksema tarbimisega. |
| --- | --- |

(79)

Tuleks ka märkida, et kaks ELi turul tegutsenud tootjat lõpetasid vaatlusaluse perioodi lõpupoole tootmise ning seega on tootmisvõimsuses toimunud kohenemine tarbimise vähenemisega. Nagu on selgitatud ka põhjenduses 49, on varud endiselt väikesed ja stabiilsed, st tootmine on kohenenud väiksema tarbimisega.

| (80) | Kuigi ei saa välistada võimalust, et tarbimise vähenemisel oli oma osa liidu tootjate kantud kahjus, ei saa seda mõjurit oluliseks pidada. |
| --- | --- |

(80)

Kuigi ei saa välistada võimalust, et tarbimise vähenemisel oli oma osa liidu tootjate kantud kahjus, ei saa seda mõjurit oluliseks pidada.

6.3.4.   Investeeringute mõju

| (81) | Eksportiv tootja väitis, et kahju põhjustas REACH-õigusaktidega sätestatud nõuete järgimine. Kuid nagu on selgitatud põhjenduses 58 ning arvestades vaatlusaluse perioodi jooksul vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute määra, ei saanud nimetatud tegur tekitada nimetamisväärset kahju. Lisaks on REACH-õigusaktidega seostatavad kulud olnud mõõdukad. |
| --- | --- |

(81)

Eksportiv tootja väitis, et kahju põhjustas REACH-õigusaktidega sätestatud nõuete järgimine. Kuid nagu on selgitatud põhjenduses 58 ning arvestades vaatlusaluse perioodi jooksul vaatlusalusesse tootesse tehtud investeeringute määra, ei saanud nimetatud tegur tekitada nimetamisväärset kahju. Lisaks on REACH-õigusaktidega seostatavad kulud olnud mõõdukad.

6.3.5.   Kasvanud toorme- ja energiahinna mõju

| (82) | Teatavate isikute väitel aitasid kasvanud toorme- ja energiahinnad kaasa kahju tekkimisele. Nimetatud hinnad kasvasid tõepoolest märkimisväärselt ja peamiselt 2008. aastal. Kahtlemata oli sellel kõnealuse aasta jooksul teatav mõju kasumlikkusele, sest samal ajal vähenesid ka müügimahud. Mingil määral kajastus siiski energiahindade kasv müügihindades (vt põhjendus 52), kuigi dumpinguhinnaga impordi mõju pärssis piisavat hinnakasvu. |
| --- | --- |

(82)

Teatavate isikute väitel aitasid kasvanud toorme- ja energiahinnad kaasa kahju tekkimisele. Nimetatud hinnad kasvasid tõepoolest märkimisväärselt ja peamiselt 2008. aastal. Kahtlemata oli sellel kõnealuse aasta jooksul teatav mõju kasumlikkusele, sest samal ajal vähenesid ka müügimahud. Mingil määral kajastus siiski energiahindade kasv müügihindades (vt põhjendus 52), kuigi dumpinguhinnaga impordi mõju pärssis piisavat hinnakasvu.

| (83) | Seega võib järeldada, et toorme- ja energiahindade kasv kahju tekkimist ei mõjutanud. |
| --- | --- |

(83)

Seega võib järeldada, et toorme- ja energiahindade kasv kahju tekkimist ei mõjutanud.

6.3.6.   Tootmisvõimsuse mõju

| (84) | Liigse tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse madala rakendusastmega seotud küsimusi käsitleti põhjenduses 46. Tootmisvõimsuse mõju kasumlikkusele tuleb vaadelda nii tootmisharu struktuurilist eripära kui ka dumpinguhinnaga importi silmas pidades. Kasumlikkust mõjutavad suured püsikulud, mida oleks võimalik katta, kui tootmisvõimsuse rakendusaste oleks kõrgem. |
| --- | --- |

(84)

Liigse tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse madala rakendusastmega seotud küsimusi käsitleti põhjenduses 46. Tootmisvõimsuse mõju kasumlikkusele tuleb vaadelda nii tootmisharu struktuurilist eripära kui ka dumpinguhinnaga importi silmas pidades. Kasumlikkust mõjutavad suured püsikulud, mida oleks võimalik katta, kui tootmisvõimsuse rakendusaste oleks kõrgem.

| (85) | Liigse tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse madala rakendusastmega seotud probleemidega võib osaliselt põhjendada liidu tootjate negatiivseid näitajaid, kuid need ei seleta 2009. aastal toimunud tootmise, müügimahtude ja turuosa suuremahulist vähenemist. Seega ei kõrvalda need ilmselgelt dumpinguhinnaga impordi järsu kasvu ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahelist põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(85)

Liigse tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse madala rakendusastmega seotud probleemidega võib osaliselt põhjendada liidu tootjate negatiivseid näitajaid, kuid need ei seleta 2009. aastal toimunud tootmise, müügimahtude ja turuosa suuremahulist vähenemist. Seega ei kõrvalda need ilmselgelt dumpinguhinnaga impordi järsu kasvu ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahelist põhjuslikku seost.

6.3.7.   Ülemaailmse krediidikriisi/üldise majanduskriisi mõju

| (86) | Teatavate huvitatud isikute väitel oli kahju osaliselt tingitud ka ülemaailmsest krediidikriisist ja üldisest majanduskriisist. 2008. ja 2009. aastal ehk siis kriisiaastatel vaatlusaluse toote tarbimine tõepoolest vähenes. |
| --- | --- |

(86)

Teatavate huvitatud isikute väitel oli kahju osaliselt tingitud ka ülemaailmsest krediidikriisist ja üldisest majanduskriisist. 2008. ja 2009. aastal ehk siis kriisiaastatel vaatlusaluse toote tarbimine tõepoolest vähenes.

| (87) | See ei ole aga põhjendus, miks liidu tootjate turuosa vähenes märkimisväärselt 2009. aastal, kui Bosnia impordi turuosa kasvas ja lõi ELi hinnad rohkem kui 20 % alla. Kuigi tarbimise vähenemine 2008. ja 2009. aastal mõjutas juba iseenesest liidu tootmisharu, oli Bosniast ja Hertsegoviinast pärit impordi järsul kasvul tunduvalt suurem mõju liidu tootmisharu müügimahtudele ja hindade allalöömise tõttu ka hinnatasemele. Seega ei kaotanud kriis dumpinguhinnaga impordi järsu kasvu ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahelist põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(87)

See ei ole aga põhjendus, miks liidu tootjate turuosa vähenes märkimisväärselt 2009. aastal, kui Bosnia impordi turuosa kasvas ja lõi ELi hinnad rohkem kui 20 % alla. Kuigi tarbimise vähenemine 2008. ja 2009. aastal mõjutas juba iseenesest liidu tootmisharu, oli Bosniast ja Hertsegoviinast pärit impordi järsul kasvul tunduvalt suurem mõju liidu tootmisharu müügimahtudele ja hindade allalöömise tõttu ka hinnatasemele. Seega ei kaotanud kriis dumpinguhinnaga impordi järsu kasvu ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahelist põhjuslikku seost.

6.3.8.   Toodet kasutava tootmisharu mõju

| (88) | Kuigi uurimisperioodil valmistas vaatlusalust toodet üle 10 äriühingu, moodustasid peamise toodet kasutava tootmisharu (detergendid ja veepehmendajad) tegelikult neli suurt gruppi (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble ja Unilever). Kahe peamise koostööd tegeva kasutaja arvele langes ligi 40 % vaatlusaluse toote hankemahust ELis. Kasutades tsentraliseeritud hankeid, suudavad nimetatud neli gruppi tõepoolest vaatlusaluse toote hinna madala hoida. |
| --- | --- |

(88)

Kuigi uurimisperioodil valmistas vaatlusalust toodet üle 10 äriühingu, moodustasid peamise toodet kasutava tootmisharu (detergendid ja veepehmendajad) tegelikult neli suurt gruppi (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble ja Unilever). Kahe peamise koostööd tegeva kasutaja arvele langes ligi 40 % vaatlusaluse toote hankemahust ELis. Kasutades tsentraliseeritud hankeid, suudavad nimetatud neli gruppi tõepoolest vaatlusaluse toote hinna madala hoida.

| (89) | See ei ole aga uus nähtus, vaid on eksisteerinud juba aastaid. Niisiis ei ole sellega võimalik põhjendada tootmise, müügimahtude ja turuosa olulist vähenemist 2009. aastal. Seega ei kaota see ilmselgelt dumpinguhinnaga impordi järsu kasvu ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahelist põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(89)

See ei ole aga uus nähtus, vaid on eksisteerinud juba aastaid. Niisiis ei ole sellega võimalik põhjendada tootmise, müügimahtude ja turuosa olulist vähenemist 2009. aastal. Seega ei kaota see ilmselgelt dumpinguhinnaga impordi järsu kasvu ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahelist põhjuslikku seost.

6.4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (90) | Arvestades eespool nimetatud asjaolusid, võib teha esialgse järelduse, et liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjus oli vaatlusalune dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(90)

Arvestades eespool nimetatud asjaolusid, võib teha esialgse järelduse, et liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjus oli vaatlusalune dumpinguhinnaga import.

| (91) | Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti veel mitmeid asjaolusid, kuid ükski neist ei seleta 2008. ja 2009. aastal toimunud märkimisväärset turuosa, tootmis- ja müügimahtude vähenemist, mis langes ajaliselt kokku dumpinguhinnaga impordi suurenemisega. |
| --- | --- |

(91)

Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti veel mitmeid asjaolusid, kuid ükski neist ei seleta 2008. ja 2009. aastal toimunud märkimisväärset turuosa, tootmis- ja müügimahtude vähenemist, mis langes ajaliselt kokku dumpinguhinnaga impordi suurenemisega.

| (92) | Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, jõuti esialgsele järeldusele, et Bosniast ja Hertsegoviinast pärit import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(92)

Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, jõuti esialgsele järeldusele, et Bosniast ja Hertsegoviinast pärit import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

7.   LIIDU HUVID

7.1.   Üldised märkused

| (93) | Komisjon uuris, kas kahjustava dumpingu olemasolu kohta tehtud esialgsetest järeldustest hoolimata on olemas kaalukaid põhjusi, mille alusel võiks järeldada, et antud konkreetsel juhul ei ole meetmete kehtestamine liidu huvidega kooskõlas. Selleks uuriti kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 kõigi esitatud tõendite põhjal nii võimalike meetmete mõju kõigile kõnealuse menetluse osalistele kui ka meetmete võtmatajätmise tagajärgi. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon uuris, kas kahjustava dumpingu olemasolu kohta tehtud esialgsetest järeldustest hoolimata on olemas kaalukaid põhjusi, mille alusel võiks järeldada, et antud konkreetsel juhul ei ole meetmete kehtestamine liidu huvidega kooskõlas. Selleks uuriti kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 kõigi esitatud tõendite põhjal nii võimalike meetmete mõju kõigile kõnealuse menetluse osalistele kui ka meetmete võtmatajätmise tagajärgi.

7.2.   Liidu tootmisharu huvid

| (94) | Kahju analüüs on selgelt näidanud, et dumpinguhinnaga import on tekitanud kahju liidu tootmisharule. Dumpinguhinnaga impordi suurenemine viimastel aastatel tõi endaga kaasa müügimahu vähenemise liidu turul ning liidu tootmisharu turuosa vähenemise. See takistas liidu tootmisharu saamast kasumit samal määral kui muude toodete puhul. |
| --- | --- |

(94)

Kahju analüüs on selgelt näidanud, et dumpinguhinnaga import on tekitanud kahju liidu tootmisharule. Dumpinguhinnaga impordi suurenemine viimastel aastatel tõi endaga kaasa müügimahu vähenemise liidu turul ning liidu tootmisharu turuosa vähenemise. See takistas liidu tootmisharu saamast kasumit samal määral kui muude toodete puhul.

| (95) | Uurimine on näidanud, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa mis tahes suurenemine toimus otseselt liidu tootmisharu arvelt. Vaatamata ümberkorraldustele liidu tootmisharus (kaks ettevõtet lõpetasid tootmise) ei ole olukord paranenud. Sellega seoses tuleb märkida, et tseoliit A pulber on valimisse kaasatud äriühingute käibes oluline toode, moodustades 30 % müügikäibest. Meetmete kehtestamiseta halveneks liidu tootmisharu olukord veelgi. Meetmete kehtestamisega taastatakse kahju tekkimist välistava tasemega impordihinnad, mis võimaldab liidu tootmisharul konkureerida õiglastes kaubandustingimustes. |
| --- | --- |

(95)

Uurimine on näidanud, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa mis tahes suurenemine toimus otseselt liidu tootmisharu arvelt. Vaatamata ümberkorraldustele liidu tootmisharus (kaks ettevõtet lõpetasid tootmise) ei ole olukord paranenud. Sellega seoses tuleb märkida, et tseoliit A pulber on valimisse kaasatud äriühingute käibes oluline toode, moodustades 30 % müügikäibest. Meetmete kehtestamiseta halveneks liidu tootmisharu olukord veelgi. Meetmete kehtestamisega taastatakse kahju tekkimist välistava tasemega impordihinnad, mis võimaldab liidu tootmisharul konkureerida õiglastes kaubandustingimustes.

| (96) | Seepärast tehakse esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(96)

Seepärast tehakse esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

7.3.   Importijate huvid

| (97) | Meetmete tõenäolist mõju importijatele on kaalutud vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 2. Sellega seoses tuleb märkida, et endast teatanud sõltumatud importijad olid ühtlasi ka kasutajad. Seepärast on nendega seotud analüüs esitatud kasutajate huve käsitlevas jaos. |
| --- | --- |

(97)

Meetmete tõenäolist mõju importijatele on kaalutud vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 2. Sellega seoses tuleb märkida, et endast teatanud sõltumatud importijad olid ühtlasi ka kasutajad. Seepärast on nendega seotud analüüs esitatud kasutajate huve käsitlevas jaos.

7.4.   Kasutajate ja tarbijate huvid

| (98) | Tarbijaorganisatsioonid ei esitanud pärast käesoleva menetluse algatamisteate avaldamist mingeid märkusi. Sellepärast piirdub analüüs meetmete mõjuga kasutajatele. |
| --- | --- |

(98)

Tarbijaorganisatsioonid ei esitanud pärast käesoleva menetluse algatamisteate avaldamist mingeid märkusi. Sellepärast piirdub analüüs meetmete mõjuga kasutajatele.

| (99) | Küsimustikud saadeti kaheksale teadaolevale kasutajale, ent arvessevõetavaid märkusi saadi üksnes kahelt. Seega põhineb liidu huvide analüüs kahe üsna suure (kokku ligi 40 % liidu tarbimisest) kasutaja vastustel. |
| --- | --- |

(99)

Küsimustikud saadeti kaheksale teadaolevale kasutajale, ent arvessevõetavaid märkusi saadi üksnes kahelt. Seega põhineb liidu huvide analüüs kahe üsna suure (kokku ligi 40 % liidu tarbimisest) kasutaja vastustel.

| (100) | Need kaks koostööd tegevat liidu kasutajat on liidu detergentide ja veepehmendajate turul peamised osalejad. Mõlemad olid meetmete kehtestamise vastu. |
| --- | --- |

(100)

Need kaks koostööd tegevat liidu kasutajat on liidu detergentide ja veepehmendajate turul peamised osalejad. Mõlemad olid meetmete kehtestamise vastu.

| (101) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et vähem kui kolmandiku koostööd tegevate liidu kasutajate tarbimisest moodustab Bosnia eksportivalt tootjalt pärit import. Ülejäänu kaetakse liidu tootjate hangetega, mis ongi koostööd tegevate kasutajate esmane tarneallikas. Arvestades liidu tootjate madalat tootmisvõimsuse rakendusastet (vt põhjendused 47 ja 48 eespool), on selge, et mis tahes meetmete kehtestamine ei tohiks põhjustada tarnete nappust ega sellest tulenevat hinnatõusu. |
| --- | --- |

(101)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et vähem kui kolmandiku koostööd tegevate liidu kasutajate tarbimisest moodustab Bosnia eksportivalt tootjalt pärit import. Ülejäänu kaetakse liidu tootjate hangetega, mis ongi koostööd tegevate kasutajate esmane tarneallikas. Arvestades liidu tootjate madalat tootmisvõimsuse rakendusastet (vt põhjendused 47 ja 48 eespool), on selge, et mis tahes meetmete kehtestamine ei tohiks põhjustada tarnete nappust ega sellest tulenevat hinnatõusu.

| (102) | Lisaks eelöeldule tundub, et liidu vaatlusalust toodet kasutav tootmisharu on hakanud kaaluma Hiinast importimise võimalust. Sellise võimaluse olemasolu ja usaldusväärsus näitab, et mis tahes meetmete kehtestamine ei põhjustaks ühelgi juhul vaatlusaluse toote puudust. |
| --- | --- |

(102)

Lisaks eelöeldule tundub, et liidu vaatlusalust toodet kasutav tootmisharu on hakanud kaaluma Hiinast importimise võimalust. Sellise võimaluse olemasolu ja usaldusväärsus näitab, et mis tahes meetmete kehtestamine ei põhjustaks ühelgi juhul vaatlusaluse toote puudust.

| (103) | Samuti pöörati tähelepanu vaatlusalust toodet sisaldavate lõpptoodete protsendimäärale käibes. Sellega seoses märgitakse, et mõlemal juhul on asjaomaste toodete osakaal ettevõtete käibes alla 10 %. |
| --- | --- |

(103)

Samuti pöörati tähelepanu vaatlusalust toodet sisaldavate lõpptoodete protsendimäärale käibes. Sellega seoses märgitakse, et mõlemal juhul on asjaomaste toodete osakaal ettevõtete käibes alla 10 %.

| (104) | Uuriti ka vaatlusaluse toote protsendimäära lõpptoodetes. Uuringu käigus tehti kindlaks, et üldiselt on see väga väike (keskmiselt alla 5 % kogukulust) ja seepärast ei kujuta vaatlusalune toode endast eriti olulist lõpptoote kuluosa. |
| --- | --- |

(104)

Uuriti ka vaatlusaluse toote protsendimäära lõpptoodetes. Uuringu käigus tehti kindlaks, et üldiselt on see väga väike (keskmiselt alla 5 % kogukulust) ja seepärast ei kujuta vaatlusalune toode endast eriti olulist lõpptoote kuluosa.

| (105) | Lisaks uuris komisjon, kas meetmete kehtestamisel oleks kõnealuse kahe kasutaja finantsolukorrale oluline negatiivne mõju. Komisjon lähtus kahest võimalikust stsenaariumist – halvim võimalik ja rohkem tõenäoline. |
| --- | --- |

(105)

Lisaks uuris komisjon, kas meetmete kehtestamisel oleks kõnealuse kahe kasutaja finantsolukorrale oluline negatiivne mõju. Komisjon lähtus kahest võimalikust stsenaariumist – halvim võimalik ja rohkem tõenäoline.

| (106) | Halvimal võimalikul juhul eeldatakse, et nii impordihinnad kui ka liidu hinnad tõusevad tollimaksu võrra. See suurendaks kasutaja kulu keskmiselt vähem kui 2 %. |
| --- | --- |

(106)

Halvimal võimalikul juhul eeldatakse, et nii impordihinnad kui ka liidu hinnad tõusevad tollimaksu võrra. See suurendaks kasutaja kulu keskmiselt vähem kui 2 %.

| (107) | Seda olukorda tuleks võrrelda koostööd tegevate liidu kasutajate kasumimääradega. Kasutaja kasumlikkus vaatlusalust toodet sisaldavate toodete osas on ligikaudu 11 % ja kõigi toodete osas üle 20 %. Arvestades selliseid kasumimäärasid, ei mõjutaks isegi nii impordihindade kui ka liidu hindade suhtes täiel määral rakendatavad meetmed ebaproportsionaalselt kõnealuste isikute finantsolukorda. |
| --- | --- |

(107)

Seda olukorda tuleks võrrelda koostööd tegevate liidu kasutajate kasumimääradega. Kasutaja kasumlikkus vaatlusalust toodet sisaldavate toodete osas on ligikaudu 11 % ja kõigi toodete osas üle 20 %. Arvestades selliseid kasumimäärasid, ei mõjutaks isegi nii impordihindade kui ka liidu hindade suhtes täiel määral rakendatavad meetmed ebaproportsionaalselt kõnealuste isikute finantsolukorda.

| (108) | Palju tõenäolisema stsenaariumi kohaselt looks meetmete kehtestamine olukorra, kus kasvaksid üksnes Bosniast ja Hertsegoviinast pärit impordi hinnad ning liidu tootmisharu saaks kasu suuremast mastaabisäästust. Nagu on selgitatud eespool, on vaatlusaluse toote hankevõimalused ELis täiesti piisavad, sest enamik liidu tootjaid ei kasuta kaugeltki kogu oma tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(108)

Palju tõenäolisema stsenaariumi kohaselt looks meetmete kehtestamine olukorra, kus kasvaksid üksnes Bosniast ja Hertsegoviinast pärit impordi hinnad ning liidu tootmisharu saaks kasu suuremast mastaabisäästust. Nagu on selgitatud eespool, on vaatlusaluse toote hankevõimalused ELis täiesti piisavad, sest enamik liidu tootjaid ei kasuta kaugeltki kogu oma tootmisvõimsust.

| (109) | Samuti tuleks märkida, et uurimise käigus tuvastati võimalikud vaatlusalust toodet asendavad tooted. On selge, et nii koostööd tegevad kui ka sellest hoiduvad kasutajad toodavad lisaks detergente, mis ei sisalda vaatlusalust toodet. Selle tõenäolisema stsenaariumi puhul kasvavad koostööd tegevate kasutajate kulud vaid protsendi murdosa võrra. Teisisõnu – kasumlikkuse näitajaid arvestades on meetmete rakendamise mõju kasutajatele ebaoluline. |
| --- | --- |

(109)

Samuti tuleks märkida, et uurimise käigus tuvastati võimalikud vaatlusalust toodet asendavad tooted. On selge, et nii koostööd tegevad kui ka sellest hoiduvad kasutajad toodavad lisaks detergente, mis ei sisalda vaatlusalust toodet. Selle tõenäolisema stsenaariumi puhul kasvavad koostööd tegevate kasutajate kulud vaid protsendi murdosa võrra. Teisisõnu – kasumlikkuse näitajaid arvestades on meetmete rakendamise mõju kasutajatele ebaoluline.

| (110) | Eespool öeldu põhjal on selge, et meetmete kehtestamisel ei oleks kasutajatele märkimisväärset mõju ning seega on äärmiselt ebatõenäoline isegi tarbijahinna tõus. |
| --- | --- |

(110)

Eespool öeldu põhjal on selge, et meetmete kehtestamisel ei oleks kasutajatele märkimisväärset mõju ning seega on äärmiselt ebatõenäoline isegi tarbijahinna tõus.

7.5.   Järeldus liidu huvide kohta

| (111) | Üldiselt eeldatakse, et liidu tootmisharu seisund võimaldab tal meetmetest kasu saada. Ennekõike saadakse kasu suuremast mastaabisäästust, sest tänu suuremale tootmis- ja müügimahule oleks tootmisvõimsuse rakendamine parem. |
| --- | --- |

(111)

Üldiselt eeldatakse, et liidu tootmisharu seisund võimaldab tal meetmetest kasu saada. Ennekõike saadakse kasu suuremast mastaabisäästust, sest tänu suuremale tootmis- ja müügimahule oleks tootmisvõimsuse rakendamine parem.

| (112) | Eespool öeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi suhtes Bosniast ja Hertsegoviinast ei mõjuta olulisel määral liidu kasutajaid ning on üldiselt liidu huvides. |
| --- | --- |

(112)

Eespool öeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi suhtes Bosniast ja Hertsegoviinast ei mõjuta olulisel määral liidu kasutajaid ning on üldiselt liidu huvides.

8.   ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA

| (113) | Võttes arvesse eespool tehtud järeldusi dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide kohta, tuleks kehtestada Bosniast ja Hertsegoviinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutised meetmed, et vältida edasise kahju tekkimist liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordi tõttu. |
| --- | --- |

(113)

Võttes arvesse eespool tehtud järeldusi dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide kohta, tuleks kehtestada Bosniast ja Hertsegoviinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutised meetmed, et vältida edasise kahju tekkimist liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordi tõttu.

8.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (114) | Ajutised dumpinguvastased meetmed peaksid olema piisavad selleks, et kõrvaldada liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju, ületamata seejuures tuvastatud dumpingumarginaale. |
| --- | --- |

(114)

Ajutised dumpinguvastased meetmed peaksid olema piisavad selleks, et kõrvaldada liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju, ületamata seejuures tuvastatud dumpingumarginaale.

| (115) | Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel leiti, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma kulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. Arvutamisel kasutatud maksustamiseelne kasumimarginaal oli 5,9% käibest. See oli liidu tootmisharu kõigi toodete, sh vaatlusaluse toote kasumimäär uurimisperioodil. Kui võtta arvesse, et dumpinguhinnaga import mõjutas vaatlusaluse toote kasumlikkust, on selge, et nimetatud kasumimäär on mõistlik ja mitte liiga kõrge. Kaaluti ka liidu tootmisharu poolt aastatel 2005–2007 saavutatud kasumimäära kasutamist, kuid ettevõtete samasuguste toodete kasumimäär oli madal ning seda ei peetud elujõulisele tootmisharule tüüpiliseks. See tulenes asjaolust, et Bosnia import lõi kõnealuse kolme aasta jooksul liidu tootmisharu hinnad alla 10–20 %, ning see erinevus etendas aastalepingute üle peetavatel läbirääkimistel olulist rolli. Niisiis ei saa nimetatud kasumimarginaale pidada ELi turu tavatingimustes tüüpilisteks. Sellest lähtuvalt arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks liideti eespool nimetatud kasumimarginaal tootmiskuludele. |
| --- | --- |

(115)

Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel leiti, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma kulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. Arvutamisel kasutatud maksustamiseelne kasumimarginaal oli 5,9% käibest. See oli liidu tootmisharu kõigi toodete, sh vaatlusaluse toote kasumimäär uurimisperioodil. Kui võtta arvesse, et dumpinguhinnaga import mõjutas vaatlusaluse toote kasumlikkust, on selge, et nimetatud kasumimäär on mõistlik ja mitte liiga kõrge. Kaaluti ka liidu tootmisharu poolt aastatel 2005–2007 saavutatud kasumimäära kasutamist, kuid ettevõtete samasuguste toodete kasumimäär oli madal ning seda ei peetud elujõulisele tootmisharule tüüpiliseks. See tulenes asjaolust, et Bosnia import lõi kõnealuse kolme aasta jooksul liidu tootmisharu hinnad alla 10–20 %, ning see erinevus etendas aastalepingute üle peetavatel läbirääkimistel olulist rolli. Niisiis ei saa nimetatud kasumimarginaale pidada ELi turu tavatingimustes tüüpilisteks. Sellest lähtuvalt arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks liideti eespool nimetatud kasumimarginaal tootmiskuludele.

| (116) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hindade allalöömise arvutuste põhjal tuvastatud kaalutud keskmist impordihinda liidu tootmisharu samasuguste toodete mittekahjustava müügihinnaga liidu turul. Selles võrdluses kindlakstehtud erinevus väljendati protsendimäärana keskmisest CIF-impordihinnast. Sel viisil arvutatud hindade allalöömise marginaal oli 31,5 %. |
| --- | --- |

(116)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hindade allalöömise arvutuste põhjal tuvastatud kaalutud keskmist impordihinda liidu tootmisharu samasuguste toodete mittekahjustava müügihinnaga liidu turul. Selles võrdluses kindlakstehtud erinevus väljendati protsendimäärana keskmisest CIF-impordihinnast. Sel viisil arvutatud hindade allalöömise marginaal oli 31,5 %.

8.2.   Ajutised meetmed

| (117) | Eespool öeldut arvestades ning kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 leitakse, et Bosniast ja Hertsegoviinast pärit impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed tuvastatud dumpingumarginaali tasemel. |
| --- | --- |

(117)

Eespool öeldut arvestades ning kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 leitakse, et Bosniast ja Hertsegoviinast pärit impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed tuvastatud dumpingumarginaali tasemel.

| (118) | Eelneva alusel peaks Bosnia ja Hertsegoviina puhul kehtestatav ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr olema 28,1 %. |
| --- | --- |

(118)

Eelneva alusel peaks Bosnia ja Hertsegoviina puhul kehtestatav ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr olema 28,1 %.

9.   AVALIKUSTAMINE

| (119) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleks märkida, et käesoleva määruse eesmärkidel tollimaksu kehtestamise kohta tehtud järeldused on esialgsed ning võivad vajada läbivaatamist lõpliku tollimaksu kehtestamiseks, |
| --- | --- |

(119)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleks märkida, et käesoleva määruse eesmärkidel tollimaksu kehtestamise kohta tehtud järeldused on esialgsed ning võivad vajada läbivaatamist lõpliku tollimaksu kehtestamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tseoliit A pulbri suhtes, mida nimetatakse ka tseoliit NaA pulbriks või tseoliit 4A pulbriks ning mida praegu deklareeritakse CN-koodi ex 2842 10 00 (TARICi kood 2842100030) all.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 28,1 %.

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

2.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud teha märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 40, 17.2.2010, lk 5.

2

---

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/44

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1037/2010,

15. november 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. novembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 39,6 |
| MA | 72,3 |
| MK | 61,3 |
| ZZ | 57,7 |
| 0707 00 05 | AL | 68,6 |
| EG | 161,4 |
| TR | 136,0 |
| ZZ | 122,0 |
| 0709 90 70 | MA | 87,2 |
| TR | 137,5 |
| ZZ | 112,4 |
| 0805 20 10 | MA | 62,2 |
| ZA | 145,6 |
| ZZ | 103,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 45,5 |
| TR | 59,9 |
| UY | 55,0 |
| ZZ | 53,5 |
| 0805 50 10 | AR | 42,7 |
| TR | 67,8 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 69,3 |
| 0806 10 10 | BR | 258,3 |
| TR | 146,2 |
| US | 260,4 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 186,0 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| CL | 84,2 |
| MK | 27,2 |
| NZ | 75,7 |
| US | 96,5 |
| ZA | 96,2 |
| ZZ | 75,9 |
| 0808 20 50 | CN | 54,9 |
| ZZ | 54,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

39,6

MA

72,3

MK

61,3

ZZ

57,7

0707 00 05

AL

68,6

EG

161,4

TR

136,0

ZZ

122,0

0709 90 70

MA

87,2

TR

137,5

ZZ

112,4

0805 20 10

MA

62,2

ZA

145,6

ZZ

103,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

45,5

TR

59,9

UY

55,0

ZZ

53,5

0805 50 10

AR

42,7

TR

67,8

UY

57,1

ZA

109,5

ZZ

69,3

0806 10 10

BR

258,3

TR

146,2

US

260,4

ZA

79,2

ZZ

186,0

0808 10 80

AR

75,7

CL

84,2

MK

27,2

NZ

75,7

US

96,5

ZA

96,2

ZZ

75,9

0808 20 50

CN

54,9

ZZ

54,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/46 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/46

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1038/2010,

15. november 2010,

millega määratakse kindlaks alates 16. novembrist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 5 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 5 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine.

| (4) | Seepärast tuleks alates 16. novembrist 2010 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 16. novembrist 2010 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 16. novembrist 2010 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. novembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 187, 21.7.2010, lk 5.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. novembrist 2010

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 0,00 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

0,00

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

0,00

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

0,00

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artikli 3 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

2.11.2010-12.11.2010

| 1. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 219,39 | 161,99 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 208,44 | 198,44 | 178,44 | 123,34 |
| Lahe lisatasu | — | 17,04 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 20,14 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

219,39

161,99

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

208,44

198,44

178,44

123,34

Lahe lisatasu

—

17,04

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

20,14

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 18,20 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 46,32 EUR/t |

2.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

18,20 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

46,32 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

---

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/49

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1039/2010,

15. november 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11 turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1029/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11 turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1029/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11 turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. novembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

3

(4)  ELT L 296, 13.11.2010, lk 17.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. novembrist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,75 | 1,94 |
| 1701 99 10 (2) | 51,75 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,75 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

55,54

0,00

1701 11 90 (1)

55,54

0,00

1701 12 10 (1)

55,54

0,00

1701 12 90 (1)

55,54

0,00

1701 91 00 (2)

51,75

1,94

1701 99 10 (2)

51,75

0,00

1701 99 90 (2)

51,75

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/51

---

KOMISJONI OTSUS,

4. august 2010,

riigiabi C 40/08 (ex N 163/08) kohta, mida Poola on andnud ettevõtjale PZL Hydral S.A.

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 5406 all)

(Ainult poolakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/690/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse otsust K(2008) 4753 (lõplik), (1) millega komisjon otsustas algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse, ja otsust K(2008) 6371 (lõplik), (2) millega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus laiendati riigiabile C 40/2008 (ex N 163/2008),

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | Poola ametiasutused teatasid 27. märtsi 2008. aasta kirjaga ettevõtja PZL Hydral S.A. (edaspidi „PZL Hydral”) ümberkorralduskavast. Komisjon nõudis 6. mai 2008. aasta kirjaga täiendavat teavet. 4. juuni 2008. aasta kirjas palusid Poola ametiasutused pikendada vastamistähtaega 27. juunini 2008; komisjon andis selleks nõusoleku 10. juuni 2008. aasta kirjas. Poola ametiasutused esitasid ümberkorralduskava kohta täiendava teabe 7. juuli 2008. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(1)

Poola ametiasutused teatasid 27. märtsi 2008. aasta kirjaga ettevõtja PZL Hydral S.A. (edaspidi „PZL Hydral”) ümberkorralduskavast. Komisjon nõudis 6. mai 2008. aasta kirjaga täiendavat teavet. 4. juuni 2008. aasta kirjas palusid Poola ametiasutused pikendada vastamistähtaega 27. juunini 2008; komisjon andis selleks nõusoleku 10. juuni 2008. aasta kirjas. Poola ametiasutused esitasid ümberkorralduskava kohta täiendava teabe 7. juuli 2008. aasta kirjaga.

| (2) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (ametlik uurimismenetlus) algatati 10. septembril 2008. Ametlikku uurimismenetlust laiendati hiljem 12. novembri 2008. aasta otsusega. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (ametlik uurimismenetlus) algatati 10. septembril 2008. Ametlikku uurimismenetlust laiendati hiljem 12. novembri 2008. aasta otsusega.

| (3) | Poola esitas oma märkused 14. oktoobril ja 22. detsembril 2008 ning täiendava teabe 7. aprillil 2009. Kolmandad isikud komisjonile märkusi ei esitanud. |
| --- | --- |

(3)

Poola esitas oma märkused 14. oktoobril ja 22. detsembril 2008 ning täiendava teabe 7. aprillil 2009. Kolmandad isikud komisjonile märkusi ei esitanud.

| (4) | Kohtumised Poola ametiasutustega toimusid 27. aprillil ja 14. oktoobril 2009 ning 12. veebruaril 2010. Komisjon küsis 18. detsembril 2009 täiendavat teavet. Komisjon ja Poola ametiasutused vahetasid elektronkirju ning Poola ametiasutused esitasid elektronkirjadega täiendava teabe järgmistel kuupäevadel: 20. oktoobril 2009, 23. novembril 2009, 15. detsembril 2009, 13. jaanuaril 2010, 16. jaanuaril 2010, 9. veebruaril 2010, 10. veebruaril 2010, 26. veebruaril 2010, 1. märtsil 2010, 3. märtsil 2010, 4. märtsil 2010, 19. märtsil 2010, 5. mail 2010, 12. mail 2010, 20. mail 2010, 28. mail 2010, 3. juunil 2010, 4. juunil 2010, 7. juunil 2010, 8. juunil 2010, 9. juunil 2010, 17. juunil 2010, 23. juunil 2010, 24. juunil 2010, 28. juunil 2010, 7. juulil 2010, 8. juulil 2010, 9. juulil 2010, 12. juulil 2010 ja 13. juulil 2010. |
| --- | --- |

(4)

Kohtumised Poola ametiasutustega toimusid 27. aprillil ja 14. oktoobril 2009 ning 12. veebruaril 2010. Komisjon küsis 18. detsembril 2009 täiendavat teavet. Komisjon ja Poola ametiasutused vahetasid elektronkirju ning Poola ametiasutused esitasid elektronkirjadega täiendava teabe järgmistel kuupäevadel: 20. oktoobril 2009, 23. novembril 2009, 15. detsembril 2009, 13. jaanuaril 2010, 16. jaanuaril 2010, 9. veebruaril 2010, 10. veebruaril 2010, 26. veebruaril 2010, 1. märtsil 2010, 3. märtsil 2010, 4. märtsil 2010, 19. märtsil 2010, 5. mail 2010, 12. mail 2010, 20. mail 2010, 28. mail 2010, 3. juunil 2010, 4. juunil 2010, 7. juunil 2010, 8. juunil 2010, 9. juunil 2010, 17. juunil 2010, 23. juunil 2010, 24. juunil 2010, 28. juunil 2010, 7. juulil 2010, 8. juulil 2010, 9. juulil 2010, 12. juulil 2010 ja 13. juulil 2010.

II.   KIRJELDUS

II.1.   Abisaajad: PZL Hydral ja PZL Wrocław

| (5) | PZL Hydral asutati 1946. aastal riigiettevõttena. Tegemist on suurettevõttega, mis kuni 2008. aastani spetsialiseerus tsiviil- ja sõjaliseks otstarbeks kasutatavate tööstuslike hüdraulikaseadmete tootmisele, igat tüüpi lennukimootorite elektrooniliste hüdromehhaaniliste kütuse reguleerimissüsteemide, õhusõidukite hüdrauliliste kontrollsüsteemide ning helikopterite hüdraulikaseadmete projekteerimisele, tootmisele ja hooldusele. Alates 2008. aastast tegutseb PZL Hydral kontserni emaettevõtjana ega tegele enam ise tööstustegevusega. |
| --- | --- |

(5)

PZL Hydral asutati 1946. aastal riigiettevõttena. Tegemist on suurettevõttega, mis kuni 2008. aastani spetsialiseerus tsiviil- ja sõjaliseks otstarbeks kasutatavate tööstuslike hüdraulikaseadmete tootmisele, igat tüüpi lennukimootorite elektrooniliste hüdromehhaaniliste kütuse reguleerimissüsteemide, õhusõidukite hüdrauliliste kontrollsüsteemide ning helikopterite hüdraulikaseadmete projekteerimisele, tootmisele ja hooldusele. Alates 2008. aastast tegutseb PZL Hydral kontserni emaettevõtjana ega tegele enam ise tööstustegevusega.

| (6) | 2003. aastal omandas riigile kuuluv tööstusarengu agentuur (edaspidi „ARP”) rahandusministeeriumilt 80,94 % äriühingu PZL Hydral aktsiatest (1 284 686 aktsiat). Täiendavalt andis rahandusministeerium ARP-le üle aktsiaid 2005. aastal (499 103 aktsiat), suurendades ARP osaluse 87,39 %-ni, 2007. aastal (64 374 aktsiat), suurendades osaluse 90,54 %-ni, ja 12. jaanuaril 2010 (38 399 aktsiat), suurendades osaluse 92,42 %-ni. Kõik tehingud toimusid sümboolse tasu, 1 Poola zloti eest. Alates 12. jaanuarist 2010 on ARP omanduses 18 886 562 aktsiat nimiväärtusega 18 865 620 Poola zlotti. Ülejäänud aktsiad (7,58 %) nimiväärtusega 1 547 210 Poola zlotti on praegu töötajate omanduses. |
| --- | --- |

(6)

2003. aastal omandas riigile kuuluv tööstusarengu agentuur (edaspidi „ARP”) rahandusministeeriumilt 80,94 % äriühingu PZL Hydral aktsiatest (1 284 686 aktsiat). Täiendavalt andis rahandusministeerium ARP-le üle aktsiaid 2005. aastal (499 103 aktsiat), suurendades ARP osaluse 87,39 %-ni, 2007. aastal (64 374 aktsiat), suurendades osaluse 90,54 %-ni, ja 12. jaanuaril 2010 (38 399 aktsiat), suurendades osaluse 92,42 %-ni. Kõik tehingud toimusid sümboolse tasu, 1 Poola zloti eest. Alates 12. jaanuarist 2010 on ARP omanduses 18 886 562 aktsiat nimiväärtusega 18 865 620 Poola zlotti. Ülejäänud aktsiad (7,58 %) nimiväärtusega 1 547 210 Poola zlotti on praegu töötajate omanduses.

| (7) | 2007. aastal oli PZL Hydralil valitsev mõju järgmiste tütarettevõtjate üle: Zakład Odlewniczy „Hydral” Sp. z o.o., mille peamine tegevusala on terasest osade valu ja töötlemine, Zakład Cieplowniczy Term „Hydral” Sp. z o.o., mis toodab ja müüb soojusenergiat, Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o., mis toodab ventiile ja hüdraulilisi jaotureid, töötleb metallseadmeid ning remondib hüdraulilisi masinaid ja seadmeid, ning PZL Wrocław Sp. z o.o. (edaspidi „PZL Wrocław”). Lisaks oli PZL Hydrali valitseva mõju all veel kaks äriühingut, mis on praegu likvideerimisel. 2006. aasta lõpus oli kontsernil kokku 795 töötajat. |
| --- | --- |

(7)

2007. aastal oli PZL Hydralil valitsev mõju järgmiste tütarettevõtjate üle: Zakład Odlewniczy „Hydral” Sp. z o.o., mille peamine tegevusala on terasest osade valu ja töötlemine, Zakład Cieplowniczy Term „Hydral” Sp. z o.o., mis toodab ja müüb soojusenergiat, Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o., mis toodab ventiile ja hüdraulilisi jaotureid, töötleb metallseadmeid ning remondib hüdraulilisi masinaid ja seadmeid, ning PZL Wrocław Sp. z o.o. (edaspidi „PZL Wrocław”). Lisaks oli PZL Hydrali valitseva mõju all veel kaks äriühingut, mis on praegu likvideerimisel. 2006. aasta lõpus oli kontsernil kokku 795 töötajat.

| (8) | PZL Wrocław asutati 2004. aastal täielikult äriühingu PZL Hydral omanduses oleva tütarettevõtjana, et luua tegutsev äriühing, mis võtaks üle PZL Hydrali tootmispoole, võimaldades viimasel tegutseda valdusettevõtjana ja juhtida kontserni PZL Hydral ümberkorraldamist. |
| --- | --- |

(8)

PZL Wrocław asutati 2004. aastal täielikult äriühingu PZL Hydral omanduses oleva tütarettevõtjana, et luua tegutsev äriühing, mis võtaks üle PZL Hydrali tootmispoole, võimaldades viimasel tegutseda valdusettevõtjana ja juhtida kontserni PZL Hydral ümberkorraldamist.

| (9) | PZL Hydral andis osa PZL Wrocławi varast PZL Wrocławile üle, tehes kas mitterahalise sissemakse PZL Wrocławi aktsiakapitali või PZL Hydrali raamatupidamisesarvestuses kajastatud müügitehingu 2004. aasta bilansilise väärtuse alusel, nagu on näidatud tabelis 1.

  Tabel 1.


  Vara üleandmine mitterahalise sissemaksena või müügitehinguga (Poola zlottides)









  Üleandmise kuupäev | Vara liik | Üleandmismeetod (müük/mitterahaline sissemakse) | Vara arvestuslik väärtus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12.2004 | põhivara – vallasvara | mitterahaline sissemakse | 3 917 321,0 |
| 30.12.2004 | immateriaalne vara | mitterahaline sissemakse | 801 332,0 |
| 30.12.2004 | lõpetamata toodang | mitterahaline sissemakse | 1 251 352,0 |
| 30.12.2004 | materjalid | mitterahaline sissemakse | 251 719,0 |
| 30.11.2006 | põhivara – vallasvara | mitterahaline sissemakse | 138 516,44 |
| 30.11.2006 | materjalid | mitterahaline sissemakse | 679 915,73 |
| 30.11.2006 | põhivara – vallasvara | mitterahaline sissemakse | 1 186 803,54 |
| 30.11.2006 | immateriaalne vara | mitterahaline sissemakse | 290 268,95 |
| 20.6.2007 | põhivara – vallasvara | müük | 1 250 000,0 |
| 30.12.2007 | põhivara – vallasvara | mitterahaline sissemakse | 1 293 600,0 |
| 21. ja 23.12.2008 | lõpetamata toodang | müük | 5 230 644,91 |
| 27.3.2008 | materjalid | müük | 2 985 631,15 |
| 10.3.2009 | materjalid | müük | 304 294,33 |

(9)

PZL Hydral andis osa PZL Wrocławi varast PZL Wrocławile üle, tehes kas mitterahalise sissemakse PZL Wrocławi aktsiakapitali või PZL Hydrali raamatupidamisesarvestuses kajastatud müügitehingu 2004. aasta bilansilise väärtuse alusel, nagu on näidatud tabelis 1.

Tabel 1.

Vara üleandmine mitterahalise sissemaksena või müügitehinguga (Poola zlottides)

Üleandmise kuupäev

Vara liik

Üleandmismeetod (müük/mitterahaline sissemakse)

Vara arvestuslik väärtus

30.12.2004

põhivara – vallasvara

mitterahaline sissemakse

3 917 321,0

30.12.2004

immateriaalne vara

mitterahaline sissemakse

801 332,0

30.12.2004

lõpetamata toodang

mitterahaline sissemakse

1 251 352,0

30.12.2004

materjalid

mitterahaline sissemakse

251 719,0

30.11.2006

põhivara – vallasvara

mitterahaline sissemakse

138 516,44

30.11.2006

materjalid

mitterahaline sissemakse

679 915,73

30.11.2006

põhivara – vallasvara

mitterahaline sissemakse

1 186 803,54

30.11.2006

immateriaalne vara

mitterahaline sissemakse

290 268,95

20.6.2007

põhivara – vallasvara

müük

1 250 000,0

30.12.2007

põhivara – vallasvara

mitterahaline sissemakse

1 293 600,0

21. ja 23.12.2008

lõpetamata toodang

müük

5 230 644,91

27.3.2008

materjalid

müük

2 985 631,15

10.3.2009

materjalid

müük

304 294,33

| (10) | Materiaalne põhivara, mille PZL Wrocław ettevõtjalt PZL Hydral omandas, anti üle kas mitterahalise sissemaksena PZL Wrocławi aktsiakapitali või müügitehinguga, nagu on näidatud tabelis 2. Mõlemal juhul põhines tehingu väärtus sõltumatu eksperdi hinnangul. Põhivara üleandmisel oli see juba koormatud kinnisvara hüpoteekidega summas 142,558 miljonit Poola zlotti järgmiste avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks: sotsiaalkindlustusamet, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet ja Wrocławi linnanõukogu.

  Tabel 2.


  Kinnisvara üleandmine (Poola zlottides)









  Üleandmise kuupäev | Vara liik | Üleandmismeetod (müük/mitterahaline sissemakse) | Vara arvestuslik väärtus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.12.2007 | põhivara – kinnisvara | mitterahaline sissemakse | 8 337 000,0 |
| 30.12.2007 | põhivara – kinnisvara | müük | 10 309 508,56 |

(10)

Materiaalne põhivara, mille PZL Wrocław ettevõtjalt PZL Hydral omandas, anti üle kas mitterahalise sissemaksena PZL Wrocławi aktsiakapitali või müügitehinguga, nagu on näidatud tabelis 2. Mõlemal juhul põhines tehingu väärtus sõltumatu eksperdi hinnangul. Põhivara üleandmisel oli see juba koormatud kinnisvara hüpoteekidega summas 142,558 miljonit Poola zlotti järgmiste avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks: sotsiaalkindlustusamet, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet ja Wrocławi linnanõukogu.

Tabel 2.

Kinnisvara üleandmine (Poola zlottides)

Üleandmise kuupäev

Vara liik

Üleandmismeetod (müük/mitterahaline sissemakse)

Vara arvestuslik väärtus

30.12.2007

põhivara – kinnisvara

mitterahaline sissemakse

8 337 000,0

30.12.2007

põhivara – kinnisvara

müük

10 309 508,56

| (11) | PZL Hydral andis 31. detsembril 2007 PZL Wrocławile üle vahendid nimiväärtusega 918 900 Poola zlotti, tehes sissemakse PZL Wrocławi aktsiakapitali. |
| --- | --- |

(11)

PZL Hydral andis 31. detsembril 2007 PZL Wrocławile üle vahendid nimiväärtusega 918 900 Poola zlotti, tehes sissemakse PZL Wrocławi aktsiakapitali.

| (12) | Ülejäänud vara, mille PZL Hydral andis PZL Wrocławile üle ajavahemikul 17. jaanuarist 2006 kuni 27. aprillini 2010, müüdi selle arvestusliku väärtuse alusel ja tegemist oli ehitusjärgus oleva varaga, mis ei olnud koormatud pandi ega hüpoteegiga. |
| --- | --- |

(12)

Ülejäänud vara, mille PZL Hydral andis PZL Wrocławile üle ajavahemikul 17. jaanuarist 2006 kuni 27. aprillini 2010, müüdi selle arvestusliku väärtuse alusel ja tegemist oli ehitusjärgus oleva varaga, mis ei olnud koormatud pandi ega hüpoteegiga.

| (13) | PZL Hydralilt PZL Wrocławile ajavahemikul 2004–2010 üle antud vara koguväärtus oli 44 708 791,02 Poola zlotti. |
| --- | --- |

(13)

PZL Hydralilt PZL Wrocławile ajavahemikul 2004–2010 üle antud vara koguväärtus oli 44 708 791,02 Poola zlotti.

| (14) | PZL Hydrali viis 2008. aastal PZL Wrocławisse üle 559 töötajat ja 2009. aastal 37 töötajat. |
| --- | --- |

(14)

PZL Hydrali viis 2008. aastal PZL Wrocławisse üle 559 töötajat ja 2009. aastal 37 töötajat.

| (15) | PZL Wrocław toodab osasid õhusõidukitele, mida kasutavad Poola relvajõud (kuni 2007. aasta lõpuni tootis neid PZL Hydral), ning hooldab ja remondib Poola sõjaväe kasutatavaid seadmeid. Sõjalised tooted sertifitseeritakse vastavalt toote tüübile kooskõlas Poola relvajõudude tehniliste nõuetega. Igas etapis koostatakse eraldi dokumendid ja toodete (ning nendega seotud hooldusteenuste) üle teostab järelevalvet sõjaväe alaline esindaja. |
| --- | --- |

(15)

PZL Wrocław toodab osasid õhusõidukitele, mida kasutavad Poola relvajõud (kuni 2007. aasta lõpuni tootis neid PZL Hydral), ning hooldab ja remondib Poola sõjaväe kasutatavaid seadmeid. Sõjalised tooted sertifitseeritakse vastavalt toote tüübile kooskõlas Poola relvajõudude tehniliste nõuetega. Igas etapis koostatakse eraldi dokumendid ja toodete (ning nendega seotud hooldusteenuste) üle teostab järelevalvet sõjaväe alaline esindaja.

| (16) | Praegu tegutseb PZL Wrocław tegevusloa nr B-007/2007 alusel, mille sise- ja haldusminister väljastas 17. jaanuaril 2007 äritegevuseks järgmistes valdkondades:






  — | valitsuse 3. detsembri 2001. aasta määruse (mis käsitleb relvade ja laskemoona liike ning sisaldab sõjaliste ja politsei kasutatavate toodete ja tehnoloogia loetelu, mille tootmiseks ja turustamiseks on nõutav luba) (3) 1. lisa punktis 8 (relvade ja laskemoona liigid) määratletud häire-, signaal- ja gaasirelvade tootmine ning turustamine; |
| --- | --- | --- |

(16)

Praegu tegutseb PZL Wrocław tegevusloa nr B-007/2007 alusel, mille sise- ja haldusminister väljastas 17. jaanuaril 2007 äritegevuseks järgmistes valdkondades:

—

valitsuse 3. detsembri 2001. aasta määruse (mis käsitleb relvade ja laskemoona liike ning sisaldab sõjaliste ja politsei kasutatavate toodete ja tehnoloogia loetelu, mille tootmiseks ja turustamiseks on nõutav luba) (3) 1. lisa punktis 8 (relvade ja laskemoona liigid) määratletud häire-, signaal- ja gaasirelvade tootmine ning turustamine;

| — | eespool nimetatud valitsuse määruse 2. lisa (sõjaliste ja politsei kasutatavate toodete ja tehnoloogia loetelu, mille tootmiseks ja turustamiseks on nõutav luba) rubriigis „WT V” määratletud sõjaliste ja politsei kasutatavate toodete ning rubriikides „WT II”, „WT III” ja „WT XIV” (punktid 1–4 ja 7–10) määratletud tooteosade ja -komponentide tootmine ning turustamine; |
| --- | --- |

—

eespool nimetatud valitsuse määruse 2. lisa (sõjaliste ja politsei kasutatavate toodete ja tehnoloogia loetelu, mille tootmiseks ja turustamiseks on nõutav luba) rubriigis „WT V” määratletud sõjaliste ja politsei kasutatavate toodete ning rubriikides „WT II”, „WT III” ja „WT XIV” (punktid 1–4 ja 7–10) määratletud tooteosade ja -komponentide tootmine ning turustamine;

| — | sõjaliste ja politsei kasutatavate toodete tootmiseks ettenähtud seadmete tootmine ja turustamine ning sellel eesmärgil kasutatavate, eespool nimetatud valitsuse määruse 2. lisa (sõjaväe ning politsei poolt kasutatavate toodete ja tehnoloogiate loetelu, mille tootmiseks ja turustamiseks on nõutav luba) rubriigis „WT XIII” määratletud toodete tootmiseks ettenähtud tehnoloogia turustamine. |
| --- | --- |

—

sõjaliste ja politsei kasutatavate toodete tootmiseks ettenähtud seadmete tootmine ja turustamine ning sellel eesmärgil kasutatavate, eespool nimetatud valitsuse määruse 2. lisa (sõjaväe ning politsei poolt kasutatavate toodete ja tehnoloogiate loetelu, mille tootmiseks ja turustamiseks on nõutav luba) rubriigis „WT XIII” määratletud toodete tootmiseks ettenähtud tehnoloogia turustamine.

| (17) | PZL Wrocławil on järgmised sertifikaadid:






  — | ISO 9001:2000 vastavussertifikaat, mille on väljastanud Bureau Veritas Certification; |
| --- | --- | --- |

(17)

PZL Wrocławil on järgmised sertifikaadid:

—

ISO 9001:2000 vastavussertifikaat, mille on väljastanud Bureau Veritas Certification;

| — | AS9100-B vastavussertifikaat, mille on väljastanud Bureau Veritas Certification; |
| --- | --- |

—

AS9100-B vastavussertifikaat, mille on väljastanud Bureau Veritas Certification;

| — | lennunduseeskirjade 21. osa nõuetele vastavate lennukitarvikute tootmise luba, mille on väljastanud Poola tsiviillennundusamet; |
| --- | --- |

—

lennunduseeskirjade 21. osa nõuetele vastavate lennukitarvikute tootmise luba, mille on väljastanud Poola tsiviillennundusamet;

| — | lennunduseeskirjade 145. osa nõuetele vastava toodete tehnilise hoolduse luba, mille on väljastanud Poola tsiviillennundusamet; |
| --- | --- |

—

lennunduseeskirjade 145. osa nõuetele vastava toodete tehnilise hoolduse luba, mille on väljastanud Poola tsiviillennundusamet;

| — | NADCAP sertifikaat, mille Performance Review Institute on väljastanud valitud eriprotsesside jaoks: kuumtöötlus (HT), mittepurustav katsetus (NDT), keemilised protsessid (CHP) ja elektroerosioontöötlus (EDM). |
| --- | --- |

—

NADCAP sertifikaat, mille Performance Review Institute on väljastanud valitud eriprotsesside jaoks: kuumtöötlus (HT), mittepurustav katsetus (NDT), keemilised protsessid (CHP) ja elektroerosioontöötlus (EDM).

| (18) | Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et PZL Hydrali (ja praegu PZL Wrocławi) tootesarjal on oluline osa majandusarengu kavades, mille Poola valitsus võttis vastu 1995. aastal ajavahemikuks 1996–2000 ja 2000. aastal ajavahemikuks 2001–2006. |
| --- | --- |

(18)

Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et PZL Hydrali (ja praegu PZL Wrocławi) tootesarjal on oluline osa majandusarengu kavades, mille Poola valitsus võttis vastu 1995. aastal ajavahemikuks 1996–2000 ja 2000. aastal ajavahemikuks 2001–2006.

| (19) | Lisaks viidatakse PZL Hydralile või tema äritegevusele sõnaselgelt mitmes majandusarengu kava rakendusmeetmes ja asjaomastes valitsuse suunistes, näiteks:






  — | ministri/planeerimise keskasutuse juhi 30. jaanuari 1995. aasta suunised majandusarengu kava 1996–2000 kohta; |
| --- | --- | --- |

(19)

Lisaks viidatakse PZL Hydralile või tema äritegevusele sõnaselgelt mitmes majandusarengu kava rakendusmeetmes ja asjaomastes valitsuse suunistes, näiteks:

—

ministri/planeerimise keskasutuse juhi 30. jaanuari 1995. aasta suunised majandusarengu kava 1996–2000 kohta;

| — | majandusministri 2000. aasta juuli suunised keskse majandusarengu kava 2001–2006 kohta; |
| --- | --- |

—

majandusministri 2000. aasta juuli suunised keskse majandusarengu kava 2001–2006 kohta;

| — | 23. augusti 2001. aasta seadus riigikaitse eesmärkidel äriühingutes rakendatava töökorralduse kohta (4); |
| --- | --- |

—

23. augusti 2001. aasta seadus riigikaitse eesmärkidel äriühingutes rakendatava töökorralduse kohta (4);

| — | valitsuse 24. juuni 2003. aasta määrus riigi julgeoleku ja kaitse seisukohast eriti oluliste rajatiste ja nende erikaitse kohta (5); |
| --- | --- |

—

valitsuse 24. juuni 2003. aasta määrus riigi julgeoleku ja kaitse seisukohast eriti oluliste rajatiste ja nende erikaitse kohta (5);

| — | valituse 20. augusti 2004. aasta määrus, milles on loetletud majanduse ja kaitse seisukohast eriti olulised äriühingud (6); |
| --- | --- |

—

valituse 20. augusti 2004. aasta määrus, milles on loetletud majanduse ja kaitse seisukohast eriti olulised äriühingud (6);

| — | valitsuse 9. novembri 2007. aasta määrus, milles on loetletud majanduse ja kaitse seisukohast eriti olulised äriühingud (7). |
| --- | --- |

—

valitsuse 9. novembri 2007. aasta määrus, milles on loetletud majanduse ja kaitse seisukohast eriti olulised äriühingud (7).

| (20) | Sellistesse nimekirjadesse kantud äriühingud peavad esitama üksikasjaliku aastaaruande riigikaitsega seotud tootmisvõimsuse kohta (kogused, profiil, maksumus), et ministeerium saaks tagada sõjaliste ülesannete täitmise. |
| --- | --- |

(20)

Sellistesse nimekirjadesse kantud äriühingud peavad esitama üksikasjaliku aastaaruande riigikaitsega seotud tootmisvõimsuse kohta (kogused, profiil, maksumus), et ministeerium saaks tagada sõjaliste ülesannete täitmise.

| (21) | Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et asjaomased load ja sertifikaadid (punktid 16 ja 17) võimaldavad tarnida konkreetse kvaliteediga kaupu ja osutada teenuseid eriklientidele (äriühingutele, mis on riigikaitse seisukohast ja kaitseministeeriumi jaoks eriti olulised). PZL Wrocław (varem PZL Hydral) ei tegele ainult hüdrauliliste, kütuse- ja kontrollsüsteemide osade tarnimisega; Poola relvajõudude õhusõidukite (W-3, Mi-2, M28 Bryza ja PZL 130 Orlik) toimimise tagamiseks on ülitähtis paigaldatud alakoostete remont; samuti rõhutasid Poola ametiasutused, et W-3 ja Mi-2 on peamised Poola sõjaväe kasutatavad helikopterid. |
| --- | --- |

(21)

Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et asjaomased load ja sertifikaadid (punktid 16 ja 17) võimaldavad tarnida konkreetse kvaliteediga kaupu ja osutada teenuseid eriklientidele (äriühingutele, mis on riigikaitse seisukohast ja kaitseministeeriumi jaoks eriti olulised). PZL Wrocław (varem PZL Hydral) ei tegele ainult hüdrauliliste, kütuse- ja kontrollsüsteemide osade tarnimisega; Poola relvajõudude õhusõidukite (W-3, Mi-2, M28 Bryza ja PZL 130 Orlik) toimimise tagamiseks on ülitähtis paigaldatud alakoostete remont; samuti rõhutasid Poola ametiasutused, et W-3 ja Mi-2 on peamised Poola sõjaväe kasutatavad helikopterid.

| (22) | Kaupadele, mida PZL Hydral toodab relvajõudude jaoks, on vastavalt NATO standardimiskokkuleppele määratud NATO kood ja äriühingul endal on samuti NATO kood. |
| --- | --- |

(22)

Kaupadele, mida PZL Hydral toodab relvajõudude jaoks, on vastavalt NATO standardimiskokkuleppele määratud NATO kood ja äriühingul endal on samuti NATO kood.

| (23) | Nagu eespool punktis 9 ja sellele järgnevates punktides on selgitatud, andis PZL Hydral alates 2004. aasta detsembrist vara üle PZL Wrocławile. Ainult 30. detsembril 2007 üleantud vara (kinnisvara) olid koormatud hüpoteekidega avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks. |
| --- | --- |

(23)

Nagu eespool punktis 9 ja sellele järgnevates punktides on selgitatud, andis PZL Hydral alates 2004. aasta detsembrist vara üle PZL Wrocławile. Ainult 30. detsembril 2007 üleantud vara (kinnisvara) olid koormatud hüpoteekidega avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks.

| (24) | Poola ametiasutused kinnitasid, et PZL Wrocław on algusest peale arveldanud õigeaegselt oma kohustused avalik-õiguslike võlausaldajate ees, sealhulgas tasunud sotsiaalkindlustusmaksed ja maksud oma töötajate eest. |
| --- | --- |

(24)

Poola ametiasutused kinnitasid, et PZL Wrocław on algusest peale arveldanud õigeaegselt oma kohustused avalik-õiguslike võlausaldajate ees, sealhulgas tasunud sotsiaalkindlustusmaksed ja maksud oma töötajate eest.

II.2.   PZL Hydrali rahalised raskused

| (25) | 1998. aastal tekkisid PZL Hydralil raskused võlgade tagasimaksmisega nii era- kui ka avalik-õiguslikele võlausaldajatele. |
| --- | --- |

(25)

1998. aastal tekkisid PZL Hydralil raskused võlgade tagasimaksmisega nii era- kui ka avalik-õiguslikele võlausaldajatele.

| (26) | 1998. aasta lõpus oli PZL Hydralil pankade ja tarnijate ees eraõiguslikke kohustusi 90,4 miljonit Poola zlotti. Võlgade põhiosa moodustasid võlad kahele pangale: [...] pank (8) ja [...] pank. |
| --- | --- |

(26)

1998. aasta lõpus oli PZL Hydralil pankade ja tarnijate ees eraõiguslikke kohustusi 90,4 miljonit Poola zlotti. Võlgade põhiosa moodustasid võlad kahele pangale: [...] pank (8) ja [...] pank.

| (27) | PZL Hydral võlgnes [...] pangale 1998. aasta lõpus 54 miljonit Poola zlotti ja 2006. aasta novembris, mil sõlmiti arvelduskokkulepe, 86,4 miljonit Poola zlotti, ning nõue arveldati lõpuks 2007. aastal. PZL Hydral võlgnes [...] pangale 1998. aasta lõpus 23 miljonit Poola zlotti ja 2003. aasta oktoobris 55,6 miljonit Poola zlotti ning nõue arveldati lõpuks 2004. aastal.

  Tabel 3.


  Muutused kogusummas, mille PZL Hydral võlgnes [...]-le (tuhandetes Poola zlottides) | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Põhisumma | 44 447 | 48 424 | 51 605 | 49 628 | 37 416 | 39 041 | 38 741 | 38 291 | 35 377 |
| Intress | 9 583 | 17 683 | 26 194 | 34 449 | 29 157 | 38 184 | 40 920 | 43 776 | 51 018 |
| Kokku | 54 030 | 66 107 | 77 798 | 84 077 | 66 573 | 77 225 | 79 721 | 82 067 | 86 395 |

(27)

PZL Hydral võlgnes [...] pangale 1998. aasta lõpus 54 miljonit Poola zlotti ja 2006. aasta novembris, mil sõlmiti arvelduskokkulepe, 86,4 miljonit Poola zlotti, ning nõue arveldati lõpuks 2007. aastal. PZL Hydral võlgnes [...] pangale 1998. aasta lõpus 23 miljonit Poola zlotti ja 2003. aasta oktoobris 55,6 miljonit Poola zlotti ning nõue arveldati lõpuks 2004. aastal.

Tabel 3.

Muutused kogusummas, mille PZL Hydral võlgnes [...]-le (tuhandetes Poola zlottides)

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

Põhisumma

44 447

48 424

51 605

49 628

37 416

39 041

38 741

38 291

35 377

Intress

9 583

17 683

26 194

34 449

29 157

38 184

40 920

43 776

51 018

Kokku

54 030

66 107

77 798

84 077

66 573

77 225

79 721

82 067

86 395

Tabel 4.

Muutused kogusummas, mille PZL Hydral võlgnes [...]-le (tuhandetes Poola zlottides)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Põhisumma | 18 571 | 21 986 | 21 959 | 21 127 | 20 741 | 19 825 | 4 000 | 0 | 0 |
| Intress | 4 572 | 5 983 | 10 842 | 16 759 | 23 975 | 35 773 | 0 | 0 | 0 |
| Kokku | 23 143 | 27 969 | 32 801 | 37 886 | 44 716 | 55 598 | 4 000 | 0 | 0 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

Põhisumma

18 571

21 986

21 959

21 127

20 741

19 825

4 000

0

0

Intress

4 572

5 983

10 842

16 759

23 975

35 773

0

0

0

Kokku

23 143

27 969

32 801

37 886

44 716

55 598

4 000

0

0

| (28) | Kõnealustel erapankadel olid esimese järjekorra tagatised (vt üksikasjalik kirjeldus punktides 32 ja 34) ja nad oleksid panga täitekorraldusega saanud oma nõuded lihtsalt täitmisele pöörata. 1997. aasta pangandusseaduse (9) kohaselt väljastavad pangad panga täitekorraldusi oma raamatupidamisarvestuse või muude pangatehingutega seotud dokumentide alusel. Panga täitekorraldus võib olla täitmise aluseks, kui kohus on lisanud sellele täiteklausli. See on palju kiirem protsess kui muude võlausaldajate puhul, kes peavad enne täitmist taotlema pädeva kohtu otsust. Sellele vaatamata ei ole eraõiguslikud võlausaldajad täitemeetmeid võtnud; teisisõnu, nad ei ole taotlenud PZL Hydrali suhtes pankrotimenetluse algatamist ega võtnud muid meetmeid oma nõuete täitmiseks vara arvel. |
| --- | --- |

(28)

Kõnealustel erapankadel olid esimese järjekorra tagatised (vt üksikasjalik kirjeldus punktides 32 ja 34) ja nad oleksid panga täitekorraldusega saanud oma nõuded lihtsalt täitmisele pöörata. 1997. aasta pangandusseaduse (9) kohaselt väljastavad pangad panga täitekorraldusi oma raamatupidamisarvestuse või muude pangatehingutega seotud dokumentide alusel. Panga täitekorraldus võib olla täitmise aluseks, kui kohus on lisanud sellele täiteklausli. See on palju kiirem protsess kui muude võlausaldajate puhul, kes peavad enne täitmist taotlema pädeva kohtu otsust. Sellele vaatamata ei ole eraõiguslikud võlausaldajad täitemeetmeid võtnud; teisisõnu, nad ei ole taotlenud PZL Hydrali suhtes pankrotimenetluse algatamist ega võtnud muid meetmeid oma nõuete täitmiseks vara arvel.

| (29) | Kui PZL Hydral sattus aastatel 1998–2006 laenude tagasimaksmisel raskustesse, oleksid pangad saanud vastavalt tsiviilseadustikule võtta seadusega ette nähtud intressi valitsuse kehtestatud määraga, nagu on näidatud tabelis 7. Kõnealuse intressi süstemaatilise kohaldamise asemel kohaldati siiski mõni kord vaid tabelis 5 ja tabelis 6 esitatud intressimäärasid.

  Tabel 5.


  [...] panga kohaldatud intressimäärad (LIBORil põhinevad USA dollarites võetud laenud)
















  Aasta | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 8,53 | 8,71 | 9,87 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 |

(29)

Kui PZL Hydral sattus aastatel 1998–2006 laenude tagasimaksmisel raskustesse, oleksid pangad saanud vastavalt tsiviilseadustikule võtta seadusega ette nähtud intressi valitsuse kehtestatud määraga, nagu on näidatud tabelis 7. Kõnealuse intressi süstemaatilise kohaldamise asemel kohaldati siiski mõni kord vaid tabelis 5 ja tabelis 6 esitatud intressimäärasid.

Tabel 5.

[...] panga kohaldatud intressimäärad (LIBORil põhinevad USA dollarites võetud laenud)

Aasta

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

8,53

8,71

9,87

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

Tabel 6.

[...] kohaldatud intressimäärad (LIBORil põhinevad USA dollarites võetud laenud)

| Aasta | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 7,78 | 7,96 | 9,12 | 6,08 | 4,45 | 3,62 | 4,37 | 6,26 | 7,63 | 7,37 |

Aasta

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

7,78

7,96

9,12

6,08

4,45

3,62

4,37

6,26

7,63

7,37

Tabel 7.

Seadusega ette nähtud intressimäärad

| Aasta | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 34 | 23 | 23 | 30 | 18 | 13 | 12 | 13 | 11,5 | 11,5 |

Aasta

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

34

23

23

30

18

13

12

13

11,5

11,5

| (30) | Poola ametiasutuste väite kohaselt arvasid nimetatud pangad, et saavad PZL Hydrali ümberkorraldusprotsessi panustades suuremat tulu. Nad jälgisid tähelepanelikult läbirääkimisi esimese äriühinguga, kes väljendas huvi PZL Wrocławi omandamise vastu, nimelt [...]-ga (vt punkt 57 ja sellele järgnevad punktid). Pangad jälgisid PZL Hydrali finantsaruannetele, äriühingu külastustele ja turuanalüüsile tuginedes korrapäraselt tema majanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(30)

Poola ametiasutuste väite kohaselt arvasid nimetatud pangad, et saavad PZL Hydrali ümberkorraldusprotsessi panustades suuremat tulu. Nad jälgisid tähelepanelikult läbirääkimisi esimese äriühinguga, kes väljendas huvi PZL Wrocławi omandamise vastu, nimelt [...]-ga (vt punkt 57 ja sellele järgnevad punktid). Pangad jälgisid PZL Hydrali finantsaruannetele, äriühingu külastustele ja turuanalüüsile tuginedes korrapäraselt tema majanduslikku olukorda.

| (31) | [...] pank arveldas lõpuks oma kohustused 2003. aasta aprillis sõlmitud arvelduskokkuleppega. Ta kandis maha 51,6 miljonit Poola zlotti ja nõustus sellega, et tagasi makstakse üksnes 4 miljonit Poola zlotti (7 %). Arvelduskokkuleppe kohaselt maha kantud summad kajastati PZL Hydrali 2004. finantsaasta raamatupidamisarvestuses. |
| --- | --- |

(31)

[...] pank arveldas lõpuks oma kohustused 2003. aasta aprillis sõlmitud arvelduskokkuleppega. Ta kandis maha 51,6 miljonit Poola zlotti ja nõustus sellega, et tagasi makstakse üksnes 4 miljonit Poola zlotti (7 %). Arvelduskokkuleppe kohaselt maha kantud summad kajastati PZL Hydrali 2004. finantsaasta raamatupidamisarvestuses.

| (32) | [...] pank nõustus oma kohustused arveldama enda majandushinnangu alusel vaatamata sellele, et tema omanduses olid esimese järjekorra hüpoteegid. Eelkõige tagas pank oma laenu, seades kinnisvarale 13,7 miljoni Poola zloti suuruse tagatise, loovutades kõik õhukonditsioneeride tootmisega seoses [...]-ga sõlmitud litsentsilepingu alusel antud litsentsi- ja kaubandusõigused väärtusega 1,2 miljonit USA dollarit (ligikaudu 3 968 000 Poola zlotti), (10) andes üle [...] poolt litsentsilepingu alusel tarnitud masinad ja seadmed väärtusega 2,4 miljonit USA dollarit (ligikaudu 7 938 000 Poola zlotti) ja loobudes õhukonditsioneeride müügist saadavast tulust väärtusega vähemalt 8 miljonit USA dollarit (ligikaudu 26,5 Poola zlotti) aastas (11). |
| --- | --- |

(32)

[...] pank nõustus oma kohustused arveldama enda majandushinnangu alusel vaatamata sellele, et tema omanduses olid esimese järjekorra hüpoteegid. Eelkõige tagas pank oma laenu, seades kinnisvarale 13,7 miljoni Poola zloti suuruse tagatise, loovutades kõik õhukonditsioneeride tootmisega seoses [...]-ga sõlmitud litsentsilepingu alusel antud litsentsi- ja kaubandusõigused väärtusega 1,2 miljonit USA dollarit (ligikaudu 3 968 000 Poola zlotti), (10) andes üle [...] poolt litsentsilepingu alusel tarnitud masinad ja seadmed väärtusega 2,4 miljonit USA dollarit (ligikaudu 7 938 000 Poola zlotti) ja loobudes õhukonditsioneeride müügist saadavast tulust väärtusega vähemalt 8 miljonit USA dollarit (ligikaudu 26,5 Poola zlotti) aastas (11).

| (33) | [...] pank nõustus 2006. aasta novembris arvelduskokkuleppe kohaselt kandma maha 86,4 miljonit Poola zlotti ja nõustus sellega, et tagasi makstakse üksnes 11,5 miljonit Poola zlotti. Seega maksis PZL Hydral lõpuks tagasi ainult 13 % võlast. Ülejäänud summa, st 74,9 miljonit Poola zlotti, kanti maha. |
| --- | --- |

(33)

[...] pank nõustus 2006. aasta novembris arvelduskokkuleppe kohaselt kandma maha 86,4 miljonit Poola zlotti ja nõustus sellega, et tagasi makstakse üksnes 11,5 miljonit Poola zlotti. Seega maksis PZL Hydral lõpuks tagasi ainult 13 % võlast. Ülejäänud summa, st 74,9 miljonit Poola zlotti, kanti maha.

| (34) | [...] pank nõustus kõnealuse väikese summaga vaatamata sellele, et tal oli esimese järjekorra tagatis kõige olulisemale kinnisvarale, millest sõltus suurem osa tootmisest ja kus asusid haldusstruktuurid. Tagatis koosnes eelkõige esimese järjekorra hüpoteekidest, mis olid seatud kahele kinnisvaraobjektile kogusummas 19,75 miljonit Poola zlotti, esimese järjekorra pandist, mis oli seatud kompressorite tehnilisele tootmisliinile summas 20 miljonit Poola zlotti, esimese järjekorra tagatisest kompressorite müügilepingute alusel saadava tulu loovutamiseks summas 20 miljonit Poola zlotti, esimese järjekorra registerpandist, mis oli seatud masinatele ja seadmetele kogusummas 2,8 miljonit Poola zlotti, ja esimese järjekorra üleandmislepingutest, mis olid sõlmitud vallasvara suhtes väärtusega vastavalt 2,65 miljonit, 2,4 miljonit, 0,56 miljonit ja 1,1 miljonit Poola zlotti. Lisaks saaks võimalik ostja tagatise laadi tõttu jätkata pärast ostu sooritamist tootmist; samuti oleks võimalik vedada masinaid neid lahti monteerimata kas tervikuna või alakoostetena, kui võimalik ostja sooviks need mujale viia. |
| --- | --- |

(34)

[...] pank nõustus kõnealuse väikese summaga vaatamata sellele, et tal oli esimese järjekorra tagatis kõige olulisemale kinnisvarale, millest sõltus suurem osa tootmisest ja kus asusid haldusstruktuurid. Tagatis koosnes eelkõige esimese järjekorra hüpoteekidest, mis olid seatud kahele kinnisvaraobjektile kogusummas 19,75 miljonit Poola zlotti, esimese järjekorra pandist, mis oli seatud kompressorite tehnilisele tootmisliinile summas 20 miljonit Poola zlotti, esimese järjekorra tagatisest kompressorite müügilepingute alusel saadava tulu loovutamiseks summas 20 miljonit Poola zlotti, esimese järjekorra registerpandist, mis oli seatud masinatele ja seadmetele kogusummas 2,8 miljonit Poola zlotti, ja esimese järjekorra üleandmislepingutest, mis olid sõlmitud vallasvara suhtes väärtusega vastavalt 2,65 miljonit, 2,4 miljonit, 0,56 miljonit ja 1,1 miljonit Poola zlotti. Lisaks saaks võimalik ostja tagatise laadi tõttu jätkata pärast ostu sooritamist tootmist; samuti oleks võimalik vedada masinaid neid lahti monteerimata kas tervikuna või alakoostetena, kui võimalik ostja sooviks need mujale viia.

| (35) | Pärast pankadega lepingute sõlmimist vabastati põhivarale seatud tagatis. Selle tulemusel paranes avalik-õiguslike võlausaldajate positsioon seoses kõnealuse tagatisega, st nende hüpoteegid tõusid järjekorras kõrgemale (12). |
| --- | --- |

(35)

Pärast pankadega lepingute sõlmimist vabastati põhivarale seatud tagatis. Selle tulemusel paranes avalik-õiguslike võlausaldajate positsioon seoses kõnealuse tagatisega, st nende hüpoteegid tõusid järjekorras kõrgemale (12).

| (36) | 1998. aastal olid äriühingu avalikust õigusest tulenevatel nõuetel (st sotsiaalkindlustusameti, Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti, Wrocław Psie Pole maksuameti, Alam-Sileesia piirkondliku ameti ja Wrocławi linnanõukogu, puuetega inimeste rehabiliteerimise riikliku fondi nõuetel) põhinevad kohustused avalik-õiguslike võlausaldajate ees 29 miljonit Poola zlotti. Lisaks oli rahandusministeeriumil tsiviilõiguslikke nõudeid summas 9,4 miljonit Poola zlotti. Kõnealused kohustused üksikute avalik-õiguslike võlausaldajate ees suurenesid, nagu on näidatud tabelites 8, 9, 10, 11, 12, 13 ja 14.

  Tabel 8.


  PLZ Hydrali kohustused sotsiaalkindlustusameti ees (tuhandetes Poola zlottides) | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Põhisumma | 20 028 | 27 477 | 35 107 | 42 963 | 47 695 | 55 935 | 62 395 | 69 296 | 74 187 | 74 903 |
| Intress | 9 219 | 20 000 | 32 651 | 46 100 | 60 810 | 68 421 | 76 653 | 84 040 | 88 835 | 102 223 |
| Kokku | 29 247 | 47 477 | 67 758 | 89 063 | 108 505 | 124 356 | 139 048 | 153 336 | 163 022 | 177 126 |

(36)

1998. aastal olid äriühingu avalikust õigusest tulenevatel nõuetel (st sotsiaalkindlustusameti, Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti, Wrocław Psie Pole maksuameti, Alam-Sileesia piirkondliku ameti ja Wrocławi linnanõukogu, puuetega inimeste rehabiliteerimise riikliku fondi nõuetel) põhinevad kohustused avalik-õiguslike võlausaldajate ees 29 miljonit Poola zlotti. Lisaks oli rahandusministeeriumil tsiviilõiguslikke nõudeid summas 9,4 miljonit Poola zlotti. Kõnealused kohustused üksikute avalik-õiguslike võlausaldajate ees suurenesid, nagu on näidatud tabelites 8, 9, 10, 11, 12, 13 ja 14.

Tabel 8.

PLZ Hydrali kohustused sotsiaalkindlustusameti ees (tuhandetes Poola zlottides)

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Põhisumma

20 028

27 477

35 107

42 963

47 695

55 935

62 395

69 296

74 187

74 903

Intress

9 219

20 000

32 651

46 100

60 810

68 421

76 653

84 040

88 835

102 223

Kokku

29 247

47 477

67 758

89 063

108 505

124 356

139 048

153 336

163 022

177 126

Tabel 9.

PLZ Hydrali kohustused Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti ees (tuhandetes Poola zlottides)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Põhisumma | 1 700 | 2 700 | 3 656 | 4 750 | 6 198 | 10 928 | 12 471 | 18 655 | 20 769 | 38 946 |
| Intress | 750 | 1 100 | 1 500 | 1 950 | 2 900 | 3 200 | 3 800 | 5 347 | 8 450 | 10 553 |
| Kokku | 2 450 | 3 800 | 5 156 | 6 700 | 9 098 | 14 128 | 16 271 | 24 002 | 29 219 | 49 499 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Põhisumma

1 700

2 700

3 656

4 750

6 198

10 928

12 471

18 655

20 769

38 946

Intress

750

1 100

1 500

1 950

2 900

3 200

3 800

5 347

8 450

10 553

Kokku

2 450

3 800

5 156

6 700

9 098

14 128

16 271

24 002

29 219

49 499

Tabel 10.

PLZ Hydrali kohustused Wrocław Psie Pole maksuameti ees (tuhandetes Poola zlottides)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Põhisumma | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Intress (13) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 532 | 532 | 532 | 532 |
| Kokku | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 532 | 532 | 532 | 532 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Põhisumma

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Intress (13)

0

0

0

0

0

0

532

532

532

532

Kokku

0

0

0

0

0

0

532

532

532

532

Tabel 11.

PLZ Hydrali kohustused Wrocławi linnanõukogu ees (tuhandetes Poola zlottides)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Põhisumma | 1 682 | 3 058 | 4 510 | 5 972 | 7 556 | 9 404 | 11 299 | 13 180 | 14 465 | 16 389 |
| Intress | 1 800 | 2 200 | 3 500 | 5 500 | 7 100 | 7 950 | 8 500 | 9 065 | 9 951 | 10 698 |
| Kokku | 3 482 | 5 258 | 8 010 | 11 472 | 14 656 | 17 354 | 19 799 | 22 245 | 24 416 | 27 087 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Põhisumma

1 682

3 058

4 510

5 972

7 556

9 404

11 299

13 180

14 465

16 389

Intress

1 800

2 200

3 500

5 500

7 100

7 950

8 500

9 065

9 951

10 698

Kokku

3 482

5 258

8 010

11 472

14 656

17 354

19 799

22 245

24 416

27 087

Tabel 12.

PLZ Hydrali kohustused Alam-Sileesia piirkondliku ameti ees (tuhandetes Poola zlottides)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Põhisumma | 0 | 15 | 37 | 57 | 76 | 90 | 90 | 90 | 567 | 935 |
| Intress | 0 | 2 | 8 | 14 | 21 | 29 | 35 | 40 | 75 | 136 |
| Kokku | 0 | 17 | 45 | 71 | 97 | 119 | 125 | 130 | 642 | 1 071 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Põhisumma

0

15

37

57

76

90

90

90

567

935

Intress

0

2

8

14

21

29

35

40

75

136

Kokku

0

17

45

71

97

119

125

130

642

1 071

Tabel 13.

PLZ Hydrali kohustused puuetega inimeste rehabiliteerimise riikliku fondi ees (tuhandetes Poola zlottides)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Põhisumma | 2 446 | 2 937 | 3 457 | 3 394 | 4 313 | 4 771 | 4 927 | 5 510 | 5 577 | 5 639 |
| Intress | 3 550 | 3 900 | 4 100 | 4 308 | 4 807 | 5 080 | 5 518 | 6 040 | 6 898 | 7 245 |
| Kokku | 5 996 | 6 837 | 7 557 | 7 702 | 9 120 | 9 851 | 10 445 | 11 550 | 12 476 | 12 884 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Põhisumma

2 446

2 937

3 457

3 394

4 313

4 771

4 927

5 510

5 577

5 639

Intress

3 550

3 900

4 100

4 308

4 807

5 080

5 518

6 040

6 898

7 245

Kokku

5 996

6 837

7 557

7 702

9 120

9 851

10 445

11 550

12 476

12 884

Tabel 14.

PLZ Hydrali kohustused rahandusministeeriumi ees (tuhandetes Poola zlottides)

| | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2001 | 31.12.2002 | 31.12.2003 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Põhisumma | 8 018,8 | 14 395,5 | 64 717,1 | 64 717,1 | 19 687,7 | 19 646,5 | 19 422,5 | 18 773,1 | 18 260,3 | 18 260,3 |
| Intress | 1 372,9 | 2 639,2 | 9 627,6 | 28 741,3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 193,7 | 1 117,1 |
| Kokku | 9 391,7 | 17 034,7 | 74 344,7 | 93 458,4 | 19 687,7 | 19 646,5 | 19 422,5 | 18 773,1 | 18 454,0 | 19 377,4 |

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2001

31.12.2002

31.12.2003

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

Põhisumma

8 018,8

14 395,5

64 717,1

64 717,1

19 687,7

19 646,5

19 422,5

18 773,1

18 260,3

18 260,3

Intress

1 372,9

2 639,2

9 627,6

28 741,3

0

0

0

0

193,7

1 117,1

Kokku

9 391,7

17 034,7

74 344,7

93 458,4

19 687,7

19 646,5

19 422,5

18 773,1

18 454,0

19 377,4

| (37) | Avalik-õiguslikud võlausaldajad kohaldasid tabelis 15 esitatud viivisemäärasid. Tuleb märkida, et tabelites 8 ja 14 on võetud arvesse summade osalisi tagasimakseid ja neis on näidatud aastalõpu seis; seega ei ole mis tahes aastal makstav intress otseselt seotud põhisummaga, mis võib kõikuda.

  Tabel 15.


  Maksuvõla viivis
   (14)



















  Aasta | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 50 | 35 | 44 | 40 | 23 | 15 | 15 | 14 | 11 | 12 | 14 | 11 | 10 |

(37)

Avalik-õiguslikud võlausaldajad kohaldasid tabelis 15 esitatud viivisemäärasid. Tuleb märkida, et tabelites 8 ja 14 on võetud arvesse summade osalisi tagasimakseid ja neis on näidatud aastalõpu seis; seega ei ole mis tahes aastal makstav intress otseselt seotud põhisummaga, mis võib kõikuda.

Tabel 15.

Maksuvõla viivis
   (14)

Aasta

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

%

50

35

44

40

23

15

15

14

11

12

14

11

10

| (38) | Lisaks asjakohase viivise nõudmisele maksuvõlalt tagasid sotsiaalkindlustusamet, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet, Wrocław Psie Pole maksuamet, Wrocławi linnanõukogu ja Alam-Sileesia piirkondlik amet oma nõuded PZL Hydrali vastu tema kinnisvarale seatud hüpoteekidega. Tabelites 16, 17, 18, 19 ja 20 on näidatud PZL Hydrali varale kõnealuste avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks seatud hüpoteekide muutused.

  Tabel 16.


  PZL Hydrali varale sotsiaalkindlustusameti kasuks seatud tagatised | Aasta | Summa | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 21 996 411,92 | hüpoteekide kogusumma |
| 2 | 1999 | 21 996 411,92 | hüpoteekide kogusumma |
| 3 | 2000 | 21 996 411,92 | hüpoteekide kogusumma |
| 4 | 2001 | 28 660 990,95 PLN | hüpoteekide kogusumma
  lisati hüpoteek summas 6 664 579,03PLN |
| 5 | 2002 | 29 602 956,07 PLN | hüpoteekide kogusumma
  lisati hüpoteek summas 941 965,12 PLN |
| 6 | 2003 | 37 315 430,58 PLN | hüpoteekide kogusumma
  lisati hüpoteek summas 7 712 474,51 PLN |
| 7 | 2004 | 68 984 278,13 PLN | hüpoteekide kogusumma
  lisati hüpoteek summas 31 668 847,55 PLN |
| 8 | 2005 | 82 625 551,83 PLN | hüpoteekide kogusumma
  lisati hüpoteek summas 1 364 127,70 PLN |
| 9 | 2006 | 91 511 663,94 PLN | hüpoteekide kogusumma
  lisati hüpoteek summas 8 886 112,11 PLN |
| 10 | 2007 | 96 153 021,00 PLN | hüpoteekide kogusumma
  lisati hüpoteek summas 4 641 357,06 PLN |

(38)

Lisaks asjakohase viivise nõudmisele maksuvõlalt tagasid sotsiaalkindlustusamet, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet, Wrocław Psie Pole maksuamet, Wrocławi linnanõukogu ja Alam-Sileesia piirkondlik amet oma nõuded PZL Hydrali vastu tema kinnisvarale seatud hüpoteekidega. Tabelites 16, 17, 18, 19 ja 20 on näidatud PZL Hydrali varale kõnealuste avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks seatud hüpoteekide muutused.

Tabel 16.

PZL Hydrali varale sotsiaalkindlustusameti kasuks seatud tagatised

Aasta

Summa

Märkused

1

1998

21 996 411,92

hüpoteekide kogusumma

2

1999

21 996 411,92

hüpoteekide kogusumma

3

2000

21 996 411,92

hüpoteekide kogusumma

4

2001

28 660 990,95 PLN

hüpoteekide kogusumma

lisati hüpoteek summas 6 664 579,03PLN

5

2002

29 602 956,07 PLN

hüpoteekide kogusumma

lisati hüpoteek summas 941 965,12 PLN

6

2003

37 315 430,58 PLN

hüpoteekide kogusumma

lisati hüpoteek summas 7 712 474,51 PLN

7

2004

68 984 278,13 PLN

hüpoteekide kogusumma

lisati hüpoteek summas 31 668 847,55 PLN

8

2005

82 625 551,83 PLN

hüpoteekide kogusumma

lisati hüpoteek summas 1 364 127,70 PLN

9

2006

91 511 663,94 PLN

hüpoteekide kogusumma

lisati hüpoteek summas 8 886 112,11 PLN

10

2007

96 153 021,00 PLN

hüpoteekide kogusumma

lisati hüpoteek summas 4 641 357,06 PLN

Tabel 17.

PZL Hydrali varale Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti kasuks seatud tagatised

| | Aasta | Summa | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | — | — |
| 4 | 2001 | — | — |
| 5 | 2002 | — | — |
| 6 | 2003 | — | — |
| 7 | 2004 | — | — |
| 8 | 2005 | 5 692 649,25 PLN | hüpoteekide kogusumma |
| 9 | 2006 | 5 692 649,25 PLN | hüpoteekide kogusumma |
| 10 | 2007 | 5 692 649,25 PLN | hüpoteekide kogusumma |

Aasta

Summa

Märkused

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

—

—

4

2001

—

—

5

2002

—

—

6

2003

—

—

7

2004

—

—

8

2005

5 692 649,25 PLN

hüpoteekide kogusumma

9

2006

5 692 649,25 PLN

hüpoteekide kogusumma

10

2007

5 692 649,25 PLN

hüpoteekide kogusumma

Tabel 18.

PZL Hydrali varale Wrocław Psie Pole maksuameti kasuks seatud tagatised

| | Aasta | Summa | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | 112 759,61 PLN | hüpoteekide kogusumma |
| 4 | 2001 | 212 138,61 PLN | hüpoteekide kogusumma
  lisati hüpoteek summas 99 379,00 PLN |
| 5 | 2002 | 212 138,61 PLN | hüpoteekide kogusumma |
| 6 | 2003 | 212 138,61 PLN | hüpoteekide kogusumma |
| 7 | 2004 | 212 138,61 PLN | hüpoteekide kogusumma |
| 8 | 2005 | 212 138,61 PLN | hüpoteekide kogusumma |
| 9 | 2006 | 212 138,61 PLN | hüpoteekide kogusumma |
| 10 | 2007 | 212 138,61 PLN | hüpoteekide kogusumma |

Aasta

Summa

Märkused

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

112 759,61 PLN

hüpoteekide kogusumma

4

2001

212 138,61 PLN

hüpoteekide kogusumma

lisati hüpoteek summas 99 379,00 PLN

5

2002

212 138,61 PLN

hüpoteekide kogusumma

6

2003

212 138,61 PLN

hüpoteekide kogusumma

7

2004

212 138,61 PLN

hüpoteekide kogusumma

8

2005

212 138,61 PLN

hüpoteekide kogusumma

9

2006

212 138,61 PLN

hüpoteekide kogusumma

10

2007

212 138,61 PLN

hüpoteekide kogusumma

Tabel 19.

PZL Hydrali varale Wrocławi linnanõukogu kasuks seatud tagatised

| | Aasta | Summa | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 710 074,30 PLN | hüpoteekide kogusumma |
| 2 | 1999 | 710 074,30 PLN | hüpoteekide kogusumma |
| 3 | 2000 | 710 074,30 PLN | hüpoteekide kogusumma |
| 4 | 2001 | 945 962,80 PLN | hüpoteekide kogusumma
  lisati hüpoteek summas 235 888,50 PLN |
| 5 | 2002 | 2 119 622,40 PLN | hüpoteekide kogusumma
  lisati hüpoteek summas 1 173 659,60 PLN |
| 6 | 2003 | 2 119 622,40 PLN | hüpoteekide kogusumma |
| 7 | 2004 | 11 217 294,85 PLN | hüpoteekide kogusumma
  lisati hüpoteek summas 9 097 672,45 PLN |
| 8 | 2005 | 11 217 294,85 PLN | hüpoteekide kogusumma |
| 9 | 2006 | 12 589 452,85 PLN | hüpoteekide kogusumma
  lisati hüpoteek summas 3 538 324,00 PLN |
| 10 | 2007 | 15 379 758,25 PLN | hüpoteekide kogusumma
  lisati hüpoteek summas 2 790 305,40 PLN |

Aasta

Summa

Märkused

1

1998

710 074,30 PLN

hüpoteekide kogusumma

2

1999

710 074,30 PLN

hüpoteekide kogusumma

3

2000

710 074,30 PLN

hüpoteekide kogusumma

4

2001

945 962,80 PLN

hüpoteekide kogusumma

lisati hüpoteek summas 235 888,50 PLN

5

2002

2 119 622,40 PLN

hüpoteekide kogusumma

lisati hüpoteek summas 1 173 659,60 PLN

6

2003

2 119 622,40 PLN

hüpoteekide kogusumma

7

2004

11 217 294,85 PLN

hüpoteekide kogusumma

lisati hüpoteek summas 9 097 672,45 PLN

8

2005

11 217 294,85 PLN

hüpoteekide kogusumma

9

2006

12 589 452,85 PLN

hüpoteekide kogusumma

lisati hüpoteek summas 3 538 324,00 PLN

10

2007

15 379 758,25 PLN

hüpoteekide kogusumma

lisati hüpoteek summas 2 790 305,40 PLN

Tabel 20.

PZL Hydrali varale Alam-Sileesia piirkondliku ameti kasuks seatud tagatised

| | Aasta | Summa | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | — | — |
| 4 | 2001 | — | — |
| 5 | 2002 | 634 594,10 PLN | hüpoteekide kogusumma |
| 6 | 2003 | 634 594,10 PLN | hüpoteekide kogusumma |
| 7 | 2004 | 634 594,10 PLN | hüpoteekide kogusumma |
| 8 | 2005 | 634 594,10 PLN | hüpoteekide kogusumma |
| 9 | 2006 | 634 594,10 PLN | hüpoteekide kogusumma |
| 10 | 2007 | 634 594,10 PLN | hüpoteekide kogusumma |

Aasta

Summa

Märkused

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

—

—

4

2001

—

—

5

2002

634 594,10 PLN

hüpoteekide kogusumma

6

2003

634 594,10 PLN

hüpoteekide kogusumma

7

2004

634 594,10 PLN

hüpoteekide kogusumma

8

2005

634 594,10 PLN

hüpoteekide kogusumma

9

2006

634 594,10 PLN

hüpoteekide kogusumma

10

2007

634 594,10 PLN

hüpoteekide kogusumma

| (39) | Poola ametiasutused märkisid ka, et avalik-õiguslikud võlausaldajad võtsid arvesse tööstusliku kinnisvara väärtuse olulist suurenemist Wrocławis aastatel 2003–2008. Kinnisvara hinnad suurenesid üldiselt 100 % ja PZL Hydrali kinnisvara väärtus suurenes 300 %. Seepärast suurenes tegelikult selliste avalik-õiguslike võlausaldajate tagatiste väärtus, kelle kasuks olid PZL Hydrali kinnisvarale seatud hüpoteegid. |
| --- | --- |

(39)

Poola ametiasutused märkisid ka, et avalik-õiguslikud võlausaldajad võtsid arvesse tööstusliku kinnisvara väärtuse olulist suurenemist Wrocławis aastatel 2003–2008. Kinnisvara hinnad suurenesid üldiselt 100 % ja PZL Hydrali kinnisvara väärtus suurenes 300 %. Seepärast suurenes tegelikult selliste avalik-õiguslike võlausaldajate tagatiste väärtus, kelle kasuks olid PZL Hydrali kinnisvarale seatud hüpoteegid.

| (40) | Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et puuetega inimeste rehabiliteerimise riikliku fondi ja rahandusministeeriumi kasuks ei olnud PZL Hydrali varale seatud ühtegi tagatist (hüpoteeki). Rahandusministeerium pööras osa oma nõuetest siiski täitmisele PZL Hydraliga 20. mail 2002 sõlmitud lepingu alusel, mille kohaselt pidi PZL Hydral 2002. aasta lõpuks tagasi maksma olulise osa oma kohustustest, nagu on näidatud tabelis 14. |
| --- | --- |

(40)

Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et puuetega inimeste rehabiliteerimise riikliku fondi ja rahandusministeeriumi kasuks ei olnud PZL Hydrali varale seatud ühtegi tagatist (hüpoteeki). Rahandusministeerium pööras osa oma nõuetest siiski täitmisele PZL Hydraliga 20. mail 2002 sõlmitud lepingu alusel, mille kohaselt pidi PZL Hydral 2002. aasta lõpuks tagasi maksma olulise osa oma kohustustest, nagu on näidatud tabelis 14.

| (41) | Poola ametiasutuste sõnul pöörasid avalik-õiguslikud võlausaldajad erinevalt eraõiguslikest võlausaldajatest oma nõuded täitmisele kohtutäituri abil. Aastatel 1998–2007 andis sotsiaalkindlustusamet täitekorraldusi välja summas 119,95 miljonit Poola zlotti, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet summas 43,8 miljonit Poola zlotti ja puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond summas 2,1 miljonit Poola zlotti, kuid täitemenetluse kaudu tegelikult saadud summa oli täitekorraldustes näidatud võlasummadest väiksem. Poola ametiasutused rõhutasid, et kohtutäitur ei pidanud muid võimalusi, näiteks vara valduse ülevõtmist, otstarbekaks ega majanduslikult mõttekaks. Muud avalik-õiguslikud võlausaldajad täitemenetlusi ei algatanud, kuid jälgisid erastamis- ja ümberkorraldusprotsessi, mis nende arvates oleks toonud neile suuremat tulu kui nõuete otsene täitmisele pööramine.

  Tabel 21.


  Ülevaade avalik-õiguslike võlausaldajate algatatud täitemenetlustest PZL Hydrali vastu (1997–2009) | Aasta | Tagasimakstud avalik-õiguslikud kohustused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 206 349,90 PLN |
| 2 | 1999 | 0,00 PLN |
| 3 | 2000 | 674 100,75 PLN |
| 4 | 2001 | 4 922 525,14 PLN |
| 5 | 2002 | 3 209 042,05 PLN |
| 6 | 2003 | 223 928,70 PLN |
| 7 | 2004 | 1 960 765,69 PLN |
| 8 | 2005 | 3 641 223,35 PLN |
| 9 | 2006 | 4 472 476,92 PLN |
| 10 | 2007 | 9 455 133,89 PLN |
| 11 | 2008 | 54 590 790,45 PLN |
| 12 | 2009 | 4 500 000 PLN |
| Kokku | | 87 846 336,84 PLN |

(41)

Poola ametiasutuste sõnul pöörasid avalik-õiguslikud võlausaldajad erinevalt eraõiguslikest võlausaldajatest oma nõuded täitmisele kohtutäituri abil. Aastatel 1998–2007 andis sotsiaalkindlustusamet täitekorraldusi välja summas 119,95 miljonit Poola zlotti, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet summas 43,8 miljonit Poola zlotti ja puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond summas 2,1 miljonit Poola zlotti, kuid täitemenetluse kaudu tegelikult saadud summa oli täitekorraldustes näidatud võlasummadest väiksem. Poola ametiasutused rõhutasid, et kohtutäitur ei pidanud muid võimalusi, näiteks vara valduse ülevõtmist, otstarbekaks ega majanduslikult mõttekaks. Muud avalik-õiguslikud võlausaldajad täitemenetlusi ei algatanud, kuid jälgisid erastamis- ja ümberkorraldusprotsessi, mis nende arvates oleks toonud neile suuremat tulu kui nõuete otsene täitmisele pööramine.

Tabel 21.

Ülevaade avalik-õiguslike võlausaldajate algatatud täitemenetlustest PZL Hydrali vastu (1997–2009)

Aasta

Tagasimakstud avalik-õiguslikud kohustused

1

1998

206 349,90 PLN

2

1999

0,00 PLN

3

2000

674 100,75 PLN

4

2001

4 922 525,14 PLN

5

2002

3 209 042,05 PLN

6

2003

223 928,70 PLN

7

2004

1 960 765,69 PLN

8

2005

3 641 223,35 PLN

9

2006

4 472 476,92 PLN

10

2007

9 455 133,89 PLN

11

2008

54 590 790,45 PLN

12

2009

4 500 000 PLN

Kokku

87 846 336,84 PLN

| (42) | Aastatel 1998–2009 maksti avalik-õiguslikke kohustusi tagasi summas 87,846 miljonit Poola zlotti (26 %). |
| --- | --- |

(42)

Aastatel 1998–2009 maksti avalik-õiguslikke kohustusi tagasi summas 87,846 miljonit Poola zlotti (26 %).

| (43) | Alates 2003. aastast on avalik-õiguslikud kohustused, mida PZL Hydral tagasi maksis, oluliselt suurenenud. |
| --- | --- |

(43)

Alates 2003. aastast on avalik-õiguslikud kohustused, mida PZL Hydral tagasi maksis, oluliselt suurenenud.

II.3   PZL Hydral kui raskustes olev äriühing

| (44) | Tabelis 22 on näidatud PZL Hydrali finantsandmed aastatel 1998–2009.

  Tabel 22.


  PZL Hydrali finantsaruannete valitud andmed (tuhandetes Poola zlottides) | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulu müügi netokäibest | 44 088 | 46 403 | 45 691 | 37 933 | 35 500 | 37 111 | 34 651 | 47 560 | 48 618 | 55 741 | 32 757 | 11 870 |
| Müügikasum (-kahjum) | (10 839) | (1 546) | 2 004 | (8 772) | (10 005) | (9 420) | (6 857) | 972 | 49 | 3 641 | (6 454) | (165 020) |
| Netokasum (-kahjum) (15) | (13 661) | (13 354) | 217 | 18,473 | 49,346 | (177 982) | (48 151) | (14 927) | (1 076) | 61 578 | 23 902 | 46 |
| Kokku vara | 203 936 | 212 834 | 228 344 | 250 115 | 192 013 | 113 255 | 86 966 | 92 011 | 76 986 | 111 051 | 35 661 | 30 617 |
| (Negatiivne) omakapital | 9 707 | 3 078 | 268 | 18 440 | 15 074 | (166 664) | (214 815) | (229 743) | (250 500) | (188 922) | (165 020) | (164 974) |
| Pikaajalised kohustused ja reserv | 194 231 | 209 756 | 228 075 | 231 675 | 176 939 | 279 920 | 301 781 | 321 753 | 327 486 | 299 973 | 200 681 | 195 592 |

(44)

Tabelis 22 on näidatud PZL Hydrali finantsandmed aastatel 1998–2009.

Tabel 22.

PZL Hydrali finantsaruannete valitud andmed (tuhandetes Poola zlottides)

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Tulu müügi netokäibest

44 088

46 403

45 691

37 933

35 500

37 111

34 651

47 560

48 618

55 741

32 757

11 870

Müügikasum (-kahjum)

(10 839)

(1 546)

2 004

(8 772)

(10 005)

(9 420)

(6 857)

972

49

3 641

(6 454)

(165 020)

Netokasum (-kahjum) (15)

(13 661)

(13 354)

217

18,473

49,346

(177 982)

(48 151)

(14 927)

(1 076)

61 578

23 902

46

Kokku vara

203 936

212 834

228 344

250 115

192 013

113 255

86 966

92 011

76 986

111 051

35 661

30 617

(Negatiivne) omakapital

9 707

3 078

268

18 440

15 074

(166 664)

(214 815)

(229 743)

(250 500)

(188 922)

(165 020)

(164 974)

Pikaajalised kohustused ja reserv

194 231

209 756

228 075

231 675

176 939

279 920

301 781

321 753

327 486

299 973

200 681

195 592

| (45) | Ajavahemikul 1998–2002 oli PZL Hydrali omakapital positiivne. Alates 2003. aastast oli omakapital negatiivne ja kuni 2007. aastani oli äriühing pidevalt kahjumis. Aastatel 2007–2009 teenis PZL Hydral kasumit. PZL Hydrali vara väärtus vähenes 203,936 miljardilt Poola zlotilt 1998. aastal 76,986 miljardile Poola zlotile 2006. aastal. Pikaajalised kohustused suurenesid järjekindlalt aastatel 1998–2001 ja 2003–2006 ning olid 2006. aastal 327,486 miljardit Poola zlotti. |
| --- | --- |

(45)

Ajavahemikul 1998–2002 oli PZL Hydrali omakapital positiivne. Alates 2003. aastast oli omakapital negatiivne ja kuni 2007. aastani oli äriühing pidevalt kahjumis. Aastatel 2007–2009 teenis PZL Hydral kasumit. PZL Hydrali vara väärtus vähenes 203,936 miljardilt Poola zlotilt 1998. aastal 76,986 miljardile Poola zlotile 2006. aastal. Pikaajalised kohustused suurenesid järjekindlalt aastatel 1998–2001 ja 2003–2006 ning olid 2006. aastal 327,486 miljardit Poola zlotti.

| (46) | Nagu eespool selgitatud, sai PZL Hydral alates 2008. aastast tulu peamiselt teenuste osutamiselt ja varasematel aastatel toodetud varude müügist ning vähemal määral oma tütarettevõtjatelt. |
| --- | --- |

(46)

Nagu eespool selgitatud, sai PZL Hydral alates 2008. aastast tulu peamiselt teenuste osutamiselt ja varasematel aastatel toodetud varude müügist ning vähemal määral oma tütarettevõtjatelt.

II.4   PZL Wrocław kui raskustes olev äriühing

| (47) | Mis puutub PZL Wrocławi finantsolukorda, siis PZL Wrocław ei kaotanud 2007., 2008. ega 2009. aastal rohkem kui 50 % oma kapitalist ega vastanud Poola õiguses sätestatud maksejõuetusmenetluse tingimustele. PZL Wrocławi käive oli 2006. aastal 5,3 miljonit Poola zlotti, 2007. aastal 23 miljonit Poola zlotti ja 2008. aastal 60 miljonit Poola zlotti. Netokahjum oli 2006. aastal 1 miljon Poola zlotti, samas kui 2007. aastal teenis ettevõtja 0,04 miljonit Poola zlotti netokasumit, mis 2008. aastal suurenes kiiresti 8,7 miljoni Poola zlotini. |
| --- | --- |

(47)

Mis puutub PZL Wrocławi finantsolukorda, siis PZL Wrocław ei kaotanud 2007., 2008. ega 2009. aastal rohkem kui 50 % oma kapitalist ega vastanud Poola õiguses sätestatud maksejõuetusmenetluse tingimustele. PZL Wrocławi käive oli 2006. aastal 5,3 miljonit Poola zlotti, 2007. aastal 23 miljonit Poola zlotti ja 2008. aastal 60 miljonit Poola zlotti. Netokahjum oli 2006. aastal 1 miljon Poola zlotti, samas kui 2007. aastal teenis ettevõtja 0,04 miljonit Poola zlotti netokasumit, mis 2008. aastal suurenes kiiresti 8,7 miljoni Poola zlotini.

| (48) | PZL Wrocław finantsaruannete kohaselt suurenes tema pikaajalise vara väärtus 4,8 miljonilt Poola zlotilt 2006. aastal 25,7 miljonile Poola zlotile 2007. aastal, 27 miljonile Poola zlotile 2008. aastal ja 29 miljonile Poola zlotile 2009. aastal. Poola eelarveseaduse kohaselt eraldab kaitseministeerium igal aastal rahalised vahendid sõjalisteks kulutusteks. 2008. aastal sõlmis PZL Wrocław lepinguid ja müüs sõjalisi tooteid (nt hüdraulilisi süsteeme, kütuse kontrollsüsteemide pneumaatilisi osasid) summas [...] ning osutas kaitseministeeriumile hooldusteenuseid [...] väärtuses, st müüs tooteid ja osutas teenuseid kogusummas [...]. |
| --- | --- |

(48)

PZL Wrocław finantsaruannete kohaselt suurenes tema pikaajalise vara väärtus 4,8 miljonilt Poola zlotilt 2006. aastal 25,7 miljonile Poola zlotile 2007. aastal, 27 miljonile Poola zlotile 2008. aastal ja 29 miljonile Poola zlotile 2009. aastal. Poola eelarveseaduse kohaselt eraldab kaitseministeerium igal aastal rahalised vahendid sõjalisteks kulutusteks. 2008. aastal sõlmis PZL Wrocław lepinguid ja müüs sõjalisi tooteid (nt hüdraulilisi süsteeme, kütuse kontrollsüsteemide pneumaatilisi osasid) summas [...] ning osutas kaitseministeeriumile hooldusteenuseid [...] väärtuses, st müüs tooteid ja osutas teenuseid kogusummas [...].

| (49) | Poola ametiasutused väidavad ka, et kuni 2008. aasta lõpuni ei olnud turul, kus PZL Wrocław tegutses, st lennundus- ja kaitseturul, märgata kasvu aeglustumist. |
| --- | --- |

(49)

Poola ametiasutused väidavad ka, et kuni 2008. aasta lõpuni ei olnud turul, kus PZL Wrocław tegutses, st lennundus- ja kaitseturul, märgata kasvu aeglustumist.

| (50) | 2009. aastal sattus PZL Wrocław aga rahalistesse raskustesse, sest majanduskriisi tõttu vähenesid järsult kaitseministeeriumi tellimused. 2009. aastal vähenes tellitud ja müüdud sõjaliste toodete (näit hüdrauliliste süsteemide, kütuse kontrollsüsteemide pneumaatiliste osade) väärtus [...]-ni ja osutatud hooldusteenuste väärtus [...]-ni. Selle tulemusel vähenes sõjaliste kaupade müük 2008. aastaga võrreldes [...] %. Seepärast oli PZL Wrocławi netokahjum 2009. aastal 8,3 miljonit Poola zlotti. Käive vähenes 60 miljonilt Poola zlotilt 2008. aastal 41 miljonile Poola zlotile 2009. aastal. |
| --- | --- |

(50)

2009. aastal sattus PZL Wrocław aga rahalistesse raskustesse, sest majanduskriisi tõttu vähenesid järsult kaitseministeeriumi tellimused. 2009. aastal vähenes tellitud ja müüdud sõjaliste toodete (näit hüdrauliliste süsteemide, kütuse kontrollsüsteemide pneumaatiliste osade) väärtus [...]-ni ja osutatud hooldusteenuste väärtus [...]-ni. Selle tulemusel vähenes sõjaliste kaupade müük 2008. aastaga võrreldes [...] %. Seepärast oli PZL Wrocławi netokahjum 2009. aastal 8,3 miljonit Poola zlotti. Käive vähenes 60 miljonilt Poola zlotilt 2008. aastal 41 miljonile Poola zlotile 2009. aastal.

| (51) | Äriühingu kohustused suurenesid 31 miljonilt Poola zlotilt 2008. aastal 35 miljonile Poola zlotile 2009. aastal. 2006. aastal oli ettevõtjal kohustusi 7 miljonit Poola zlotti ja 2007. aastal 18,4 miljonit Poola zlotti. |
| --- | --- |

(51)

Äriühingu kohustused suurenesid 31 miljonilt Poola zlotilt 2008. aastal 35 miljonile Poola zlotile 2009. aastal. 2006. aastal oli ettevõtjal kohustusi 7 miljonit Poola zlotti ja 2007. aastal 18,4 miljonit Poola zlotti.

| (52) | Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et Poola õiguse (16) alusel ei vastanud PZL Wrocław pankrotimenetluse algatamise tingimustele. Kui Hydrali kontserni ümberkorraldamine, mis põhineb avalik-õiguslike kohustuste ümberkorraldamise kava ja investoriga sõlmitud raamlepingu aluseks olevatel eeldustel, ei peaks siiski õnnestuma, peab PZL Wrocław esitama pankrotiavalduse. |
| --- | --- |

(52)

Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et Poola õiguse (16) alusel ei vastanud PZL Wrocław pankrotimenetluse algatamise tingimustele. Kui Hydrali kontserni ümberkorraldamine, mis põhineb avalik-õiguslike kohustuste ümberkorraldamise kava ja investoriga sõlmitud raamlepingu aluseks olevatel eeldustel, ei peaks siiski õnnestuma, peab PZL Wrocław esitama pankrotiavalduse.

II.5   Ümberkorralduskava ja erastamisprotsess

| (53) | PZL Hydrali ja PZL Wrocławi ümberkorralduskava tuleb vaadelda koos Poola katsetega erastada äritegevuse elujõulised osad eelkõige lennunduse ja riigikaitse valdkondades. |
| --- | --- |

(53)

PZL Hydrali ja PZL Wrocławi ümberkorralduskava tuleb vaadelda koos Poola katsetega erastada äritegevuse elujõulised osad eelkõige lennunduse ja riigikaitse valdkondades.

| (54) | 1998. aastal koostas erakonsultatsioonifirma Business Management Finance S.A äriühingu PZL Hydral ümberkorraldamise strateegia. Strateegia koosnes PZL Hydrali majandusliku seisundi hinnangust ja kulude ning ümberkorraldusmeetmete analüüsist. Strateegia kohaselt oleks otstarbekas eraldada osa PZL Hydrali varast ja müüa see erainvestorile, et korraldada ümber PZL Hydrali kohustused. |
| --- | --- |

(54)

1998. aastal koostas erakonsultatsioonifirma Business Management Finance S.A äriühingu PZL Hydral ümberkorraldamise strateegia. Strateegia koosnes PZL Hydrali majandusliku seisundi hinnangust ja kulude ning ümberkorraldusmeetmete analüüsist. Strateegia kohaselt oleks otstarbekas eraldada osa PZL Hydrali varast ja müüa see erainvestorile, et korraldada ümber PZL Hydrali kohustused.

| (55) | PZL Hydrali ja pärast 2004. aasta liitumist ka PZL Wrocławi aktsionärid kohtusid korrapäraselt, et arutada kontserni või selle osade (PZL Wrocławi) erastamist, ning pidasid huvitatud isikutega tehingu tingimuste üle läbirääkimisi. |
| --- | --- |

(55)

PZL Hydrali ja pärast 2004. aasta liitumist ka PZL Wrocławi aktsionärid kohtusid korrapäraselt, et arutada kontserni või selle osade (PZL Wrocławi) erastamist, ning pidasid huvitatud isikutega tehingu tingimuste üle läbirääkimisi.

| (56) | Sellest tulenevalt alustasid Poola ametiasutused läbirääkimisi võimalike investoritega ning peagi ka eraõiguslike (ainult esimese [...]-le erastamise katse puhul) ja avalik-õiguslike võlausaldajatega. Läbirääkimisi peeti järgmiste äriühingutega: [...]-ga (2002–2006), [...]-ga (2007–2008), [...]-ga (2008) ja alates 2009. aastast praeguse investori [...]-ga (edaspidi „[...]” või „investor”). |
| --- | --- |

(56)

Sellest tulenevalt alustasid Poola ametiasutused läbirääkimisi võimalike investoritega ning peagi ka eraõiguslike (ainult esimese [...]-le erastamise katse puhul) ja avalik-õiguslike võlausaldajatega. Läbirääkimisi peeti järgmiste äriühingutega: [...]-ga (2002–2006), [...]-ga (2007–2008), [...]-ga (2008) ja alates 2009. aastast praeguse investori [...]-ga (edaspidi „[...]” või „investor”).

| (57) | 2002. aastal alustati tööstusliku koostöö tulemusel läbirääkimisi PZL Hydrali müügi üle lennukiosade ülemaailmse tootja [...]-ga, kelle aastakäive oli 2009. aastal [...]. 25. novembril 2002 sõlmisid [...] ja PZL Hydral teabe mitteavaldamise kokkuleppe. 22. aprillil 2003 saatis [...] PZL Hydralile eellepingu, milles ta väljendas huvi PZL Hydrali aktsiate võimaliku ostu vastu ja soovi viia läbi nõuetele vastavuse uuring. Nõuetele vastavuse uuring tehti 2003. aasta mais. 2005. aasta aprillis laiendas [...] nõuetele vastavuse uuringu 2004. aastal asutatud PZL Wrocławile viimase võimaliku ostu eesmärgil. 2005. aasta juunis edastati [...]-le dokumendid. 2005. aasta teisel poolel ja 2006. aasta esimesel poolel korraldati [...] esindajatega mitu kohtumist. [...] ei ole siiski alates 2006. aasta novembrist midagi teinud, et tehing lõpetada. |
| --- | --- |

(57)

2002. aastal alustati tööstusliku koostöö tulemusel läbirääkimisi PZL Hydrali müügi üle lennukiosade ülemaailmse tootja [...]-ga, kelle aastakäive oli 2009. aastal [...]. 25. novembril 2002 sõlmisid [...] ja PZL Hydral teabe mitteavaldamise kokkuleppe. 22. aprillil 2003 saatis [...] PZL Hydralile eellepingu, milles ta väljendas huvi PZL Hydrali aktsiate võimaliku ostu vastu ja soovi viia läbi nõuetele vastavuse uuring. Nõuetele vastavuse uuring tehti 2003. aasta mais. 2005. aasta aprillis laiendas [...] nõuetele vastavuse uuringu 2004. aastal asutatud PZL Wrocławile viimase võimaliku ostu eesmärgil. 2005. aasta juunis edastati [...]-le dokumendid. 2005. aasta teisel poolel ja 2006. aasta esimesel poolel korraldati [...] esindajatega mitu kohtumist. [...] ei ole siiski alates 2006. aasta novembrist midagi teinud, et tehing lõpetada.

| (58) | Poola ametiasutuste sõnul astus [...] läbirääkimistest välja, sest äriühingu võlgade probleemile ei leitud lahendust. |
| --- | --- |

(58)

Poola ametiasutuste sõnul astus [...] läbirääkimistest välja, sest äriühingu võlgade probleemile ei leitud lahendust.

| (59) | Läbirääkimiste ajal teavitati era- ja avalik-õiguslikke võlausaldajaid korrapäraselt, vahel isegi kord nädalas, läbirääkimiste käigust. |
| --- | --- |

(59)

Läbirääkimiste ajal teavitati era- ja avalik-õiguslikke võlausaldajaid korrapäraselt, vahel isegi kord nädalas, läbirääkimiste käigust.

| (60) | Poola ametiasutused kehtestasid uue erastamisstrateegia, milles keskenduti PZL Wrocławi muutmisele elujõuliseks äriühinguks viimase müügi eesmärgil ning seejärel PZL Hydrali likvideerimisele PZL Wrocławi ja muude tütarettevõtjate ning vara müügist saadud tulude abil. Strateegia lepiti kokku ARP, PZL Hydrali ja tema avalik-õiguslike võlausaldajatega ning vormistati 2007. aasta neljandas kvartalis ümberkorralduskavana 2007–2010 (edaspidi „ümberkorralduskava”). |
| --- | --- |

(60)

Poola ametiasutused kehtestasid uue erastamisstrateegia, milles keskenduti PZL Wrocławi muutmisele elujõuliseks äriühinguks viimase müügi eesmärgil ning seejärel PZL Hydrali likvideerimisele PZL Wrocławi ja muude tütarettevõtjate ning vara müügist saadud tulude abil. Strateegia lepiti kokku ARP, PZL Hydrali ja tema avalik-õiguslike võlausaldajatega ning vormistati 2007. aasta neljandas kvartalis ümberkorralduskavana 2007–2010 (edaspidi „ümberkorralduskava”).

| (61) | Ümberkorraldusava kohaselt tuli avalik-õiguslikele võlausaldajatele maksta võlad tagasi PZL Hydrali vara müügist saadavast tulust järgmiselt: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. – 1 miljonit Poola zlotti, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. – 3 miljonit Poola zlotti. PZL Wrocławi müük pidi eeldatavalt sisse tooma 65,9 miljonit Poola zlotti (sh valutehas). Muu finantsvara müük pidi eeldatavalt sisse tooma 0,5 miljonit Poola zlotti, kinnisvara (nn BBCenter) müük 47,5 miljonit Poola zlotti, masinapargi müük 2 miljonit Poola zlotti ja elektrijaama (GSZ) müük 0,9 miljonit Poola zlotti. Seega põhines ümberkorralduskava eeldusel, et vara müügist saadakse tulu kokku vähemalt 120,8 miljonit Poola zlotti. |
| --- | --- |

(61)

Ümberkorraldusava kohaselt tuli avalik-õiguslikele võlausaldajatele maksta võlad tagasi PZL Hydrali vara müügist saadavast tulust järgmiselt: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. – 1 miljonit Poola zlotti, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. – 3 miljonit Poola zlotti. PZL Wrocławi müük pidi eeldatavalt sisse tooma 65,9 miljonit Poola zlotti (sh valutehas). Muu finantsvara müük pidi eeldatavalt sisse tooma 0,5 miljonit Poola zlotti, kinnisvara (nn BBCenter) müük 47,5 miljonit Poola zlotti, masinapargi müük 2 miljonit Poola zlotti ja elektrijaama (GSZ) müük 0,9 miljonit Poola zlotti. Seega põhines ümberkorralduskava eeldusel, et vara müügist saadakse tulu kokku vähemalt 120,8 miljonit Poola zlotti.

| (62) | Samuti nähti ümberkorralduskavas ette kapitalisüst summas 36 miljonit Poola zlotti, et tagada 156,8 miljoni Poola zloti tagasimaksmine avalik-õiguslikele võlausaldajatele. Ümberkorralduskavas nähti ette ka võimalus, et ARP teeb täiendava kapitalisüsti summas 77,4 miljonit Poola zlotti, et tasuda sotsiaalkindlustusametile aastate 1996–1998 eest võlgnetavad summad. |
| --- | --- |

(62)

Samuti nähti ümberkorralduskavas ette kapitalisüst summas 36 miljonit Poola zlotti, et tagada 156,8 miljoni Poola zloti tagasimaksmine avalik-õiguslikele võlausaldajatele. Ümberkorralduskavas nähti ette ka võimalus, et ARP teeb täiendava kapitalisüsti summas 77,4 miljonit Poola zlotti, et tasuda sotsiaalkindlustusametile aastate 1996–1998 eest võlgnetavad summad.

| (63) | 2007. aasta jaanuaris sai PZL Wrocław sõjalised sertifikaadid ja relvade müügiload (vt punkt 16). 2007. aastal omandas äriühing täiendavaid varasid, masinaid, seadmeid ja oskusteavet. Oste rahastati 12,5 miljoni Poola zloti suurusest laenust, mille ARP andis PZL Wrocławile 24. mail 2007 (edaspidi „2007. aasta laen”), ja mitterahalisest sissemaksest, mille emaettevõtja PZL Hydral tegi PZL Wrocławi kapitali 2007. aasta detsembris vara üleandmise näol. |
| --- | --- |

(63)

2007. aasta jaanuaris sai PZL Wrocław sõjalised sertifikaadid ja relvade müügiload (vt punkt 16). 2007. aastal omandas äriühing täiendavaid varasid, masinaid, seadmeid ja oskusteavet. Oste rahastati 12,5 miljoni Poola zloti suurusest laenust, mille ARP andis PZL Wrocławile 24. mail 2007 (edaspidi „2007. aasta laen”), ja mitterahalisest sissemaksest, mille emaettevõtja PZL Hydral tegi PZL Wrocławi kapitali 2007. aasta detsembris vara üleandmise näol.

| (64) | Poola ametiasutused rõhutasid ka, et 2007. aasta laen anti eeldusel, et ARP omandab PZL Wrocławis ligikaudu [...] % osaluse (mis vastab võla konverteerimisele aktsiateks) ja et ARP saab investeeritud kapitalilt pärast PZL Wrocławi aktsiate müüki piisavat tulu, samas kui PZL Hydral kasutab oma osalust avalik-õiguslike võlausaldajate nõuete rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(64)

Poola ametiasutused rõhutasid ka, et 2007. aasta laen anti eeldusel, et ARP omandab PZL Wrocławis ligikaudu [...] % osaluse (mis vastab võla konverteerimisele aktsiateks) ja et ARP saab investeeritud kapitalilt pärast PZL Wrocławi aktsiate müüki piisavat tulu, samas kui PZL Hydral kasutab oma osalust avalik-õiguslike võlausaldajate nõuete rahuldamiseks.

| (65) | 2007. aasta laen anti muutuva intressimääraga kolme kuu WIBOR pluss 200 baaspunkti, mis oli tollal 6,45 %, esialgse kestusega kuni 2007. aastani ja laen põhines eeldusel, et seda pikendatakse kuni võla konverteerimiseni aktsiateks enne PZL Wrocławi müüki. Laen kaeti järgmiste tagatistega:






  — | PZL Wrocławi põhivarale (seadmetele) seatud registerpant (17) summas 5,5 miljonit Poola zlotti, mis kanti pandiregistrisse; |
| --- | --- | --- |

(65)

2007. aasta laen anti muutuva intressimääraga kolme kuu WIBOR pluss 200 baaspunkti, mis oli tollal 6,45 %, esialgse kestusega kuni 2007. aastani ja laen põhines eeldusel, et seda pikendatakse kuni võla konverteerimiseni aktsiateks enne PZL Wrocławi müüki. Laen kaeti järgmiste tagatistega:

—

PZL Wrocławi põhivarale (seadmetele) seatud registerpant (17) summas 5,5 miljonit Poola zlotti, mis kanti pandiregistrisse;

| — | käsipant (18), mis seati 66 850 aktsiale, mis moodustasid tehingu toimumise ajal (2007. aasta mais) 100 % ja 2007. aasta lõpus [...] % äriühingu aktsiatest. |
| --- | --- |

—

käsipant (18), mis seati 66 850 aktsiale, mis moodustasid tehingu toimumise ajal (2007. aasta mais) 100 % ja 2007. aasta lõpus [...] % äriühingu aktsiatest.

| (66) | Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et ARP nõudel hindas sõltumatu eksperdina tegutsev konsultatsioonifirma Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych 2007. aasta märtsis PZL Wrocławi väärtust. Kasutati kolme hindamismeetodit: diskonteeritud netokasumil põhinev tulumeetod (1. meetod), diskonteeritud netokasumil ja kulumil põhinev tulumeetod (2. meetod) ning diskonteeritud rahavoogude meetod (3. meetod), (19) sh tundlikkusanalüüs (mõõdukas, optimistlik ja pessimistlik stsenaarium). |
| --- | --- |

(66)

Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et ARP nõudel hindas sõltumatu eksperdina tegutsev konsultatsioonifirma Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych 2007. aasta märtsis PZL Wrocławi väärtust. Kasutati kolme hindamismeetodit: diskonteeritud netokasumil põhinev tulumeetod (1. meetod), diskonteeritud netokasumil ja kulumil põhinev tulumeetod (2. meetod) ning diskonteeritud rahavoogude meetod (3. meetod), (19) sh tundlikkusanalüüs (mõõdukas, optimistlik ja pessimistlik stsenaarium).

| (67) | Nimetatud kolme meetodi alusel oli PZL Wrocławi hinnanguline väärtus järgmine: | 1. meetod:






  a) | mõõduka stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus [...]; |
| --- | --- | --- | --- |

(67)

Nimetatud kolme meetodi alusel oli PZL Wrocławi hinnanguline väärtus järgmine:

1. meetod:

a)

mõõduka stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus [...];

| b) | optimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus [...]; |
| --- | --- |

b)

optimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus [...];

| c) | pessimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus [...]; |
| --- | --- |

c)

pessimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus [...];

| | 2. meetod:






  a) | mõõduka stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus [...]; |
| --- | --- | --- |

2. meetod:

a)

mõõduka stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus [...];

| b) | optimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus [...]; |
| --- | --- |

b)

optimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus [...];

| c) | pessimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus [...]; |
| --- | --- |

c)

pessimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus [...];

| | 3. meetod:






  a) | mõõduka stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus [...]; |
| --- | --- | --- |

3. meetod:

a)

mõõduka stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus [...];

| b) | optimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus [...]; |
| --- | --- |

b)

optimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus [...];

| c) | pessimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus [...]. |
| --- | --- |

c)

pessimistliku stsenaariumi kohaselt oli hinnanguline väärtus [...].

| (68) | PZL Wrocławi hindamisel kasutati järgmist kolme elementi:






  — | äriühingu finantsprognoosid aastateks 2007–2011, sh rahavood, netokasum ja kulum ning tundlikkusanalüüs (mõõdukas, optimistlik ja pessimistlik stsenaarium); vt tabel 23; |
| --- | --- | --- |

(68)

PZL Wrocławi hindamisel kasutati järgmist kolme elementi:

—

äriühingu finantsprognoosid aastateks 2007–2011, sh rahavood, netokasum ja kulum ning tundlikkusanalüüs (mõõdukas, optimistlik ja pessimistlik stsenaarium); vt tabel 23;

| — | diskontomäär, mis põhineb kapitali kaalutud keskmisel hinnal (WACC), mis võrdub 10,25 %-ga; ja |
| --- | --- |

—

diskontomäär, mis põhineb kapitali kaalutud keskmisel hinnal (WACC), mis võrdub 10,25 %-ga; ja

| — | eeldus, et pärast ajavahemikku 2007–2011 rahavood ei muutu. |
| --- | --- |

—

eeldus, et pärast ajavahemikku 2007–2011 rahavood ei muutu.

Tabel 23.

2007. aasta uuringus kasutatud eri stsenaariumid (tuhandetes Poola zlottides)

| Aasta | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mõõdukas stsenaarium |
| Rahavood | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Netokasum | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kulum | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Netokasum + kulum | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Optimistlik stsenaarium |
| Rahavood | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Netokasum | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kulum | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Netokasum + kulum | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pessimistlik stsenaarium |
| Rahavood | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Netokasum | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kulum | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Netokasum + kulum | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

Aasta

2007

2008

2009

2010

2011

Mõõdukas stsenaarium

Rahavood

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Netokasum

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kulum

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Netokasum + kulum

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Optimistlik stsenaarium

Rahavood

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Netokasum

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kulum

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Netokasum + kulum

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pessimistlik stsenaarium

Rahavood

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Netokasum

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kulum

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Netokasum + kulum

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (69) | Kõigi kolme hindamismeetodi diskontomäär põhineb kapitali kaalutud keskmisel hinnal, mis võrdub 10,25 %-ga (20). Äriühingu finantsprognoos, sh rahavoogude, netokasumi ja kulumi prognoos aastateks 2007–2011, ning tundlikkusanalüüs (mõõdukas, optimistlik ja pessimistlik stsenaarium aastateks 2007–2011) põhineb PZL Wrocławi esitatud andmetel. Uuringu kohaselt põhinevad nimetatud andmed enamasti kaitseministeeriumi eeldatavatel tellimustel. |
| --- | --- |

(69)

Kõigi kolme hindamismeetodi diskontomäär põhineb kapitali kaalutud keskmisel hinnal, mis võrdub 10,25 %-ga (20). Äriühingu finantsprognoos, sh rahavoogude, netokasumi ja kulumi prognoos aastateks 2007–2011, ning tundlikkusanalüüs (mõõdukas, optimistlik ja pessimistlik stsenaarium aastateks 2007–2011) põhineb PZL Wrocławi esitatud andmetel. Uuringu kohaselt põhinevad nimetatud andmed enamasti kaitseministeeriumi eeldatavatel tellimustel.

| (70) | Kõnealuse hinnangu alusel tuginesid Poola ametiasutused äriühingu aktsiate väärtuse määramisel pessimistlikule stsenaariumile, mille tulemused olid halvimad. Sellest tulenevalt eeldasid nad, et PZL Wrocławi aktsiatele tagatisena seatud käsipandi turuväärtus on vähemalt 20,3 miljonit Poola zlotti (21). Võttes arvesse ka seadmetele seatud panti, mille väärtus oli tollal 5,5 miljonit Poola zlotti, leidsid Poola ametiasutused, et tagatise väärtus ületas sel ajal laenu väärtuse. |
| --- | --- |

(70)

Kõnealuse hinnangu alusel tuginesid Poola ametiasutused äriühingu aktsiate väärtuse määramisel pessimistlikule stsenaariumile, mille tulemused olid halvimad. Sellest tulenevalt eeldasid nad, et PZL Wrocławi aktsiatele tagatisena seatud käsipandi turuväärtus on vähemalt 20,3 miljonit Poola zlotti (21). Võttes arvesse ka seadmetele seatud panti, mille väärtus oli tollal 5,5 miljonit Poola zlotti, leidsid Poola ametiasutused, et tagatise väärtus ületas sel ajal laenu väärtuse.

| (71) | Lisaks leidis ARP eksperthinnangu alusel 2007. aastal, et on mõistlik tugineda PZL Wrocławi väärtusele [...] 2007. aasta lõpus ja võtta arvesse mõõdukat stsenaariumi. Samuti oli ARP seisukohal, et ta saab oma investeeringult tulu. Eeldusel, et ARP konverteerib enne müüki võla aktsiateks ja omandab [...] % aktsiatest (kõnealune osakaal on ligikaudne ja ARP kasutas seda eeldusena), võis ARP saada otsest kasumit vähemalt 48,5 miljonit Poola zlotti. |
| --- | --- |

(71)

Lisaks leidis ARP eksperthinnangu alusel 2007. aastal, et on mõistlik tugineda PZL Wrocławi väärtusele [...] 2007. aasta lõpus ja võtta arvesse mõõdukat stsenaariumi. Samuti oli ARP seisukohal, et ta saab oma investeeringult tulu. Eeldusel, et ARP konverteerib enne müüki võla aktsiateks ja omandab [...] % aktsiatest (kõnealune osakaal on ligikaudne ja ARP kasutas seda eeldusena), võis ARP saada otsest kasumit vähemalt 48,5 miljonit Poola zlotti.

| (72) | Poola ametiasutused väitsid seega 2007. aasta laenuga seoses, et ARP tegutses PZL Wrocławi müügi puhul investorina. Samuti juhtisid Poola ametiasutused tähelepanu asjaolule, et seepärast ei antud 2007. aasta laenu PZL Hydralile, nagu on öeldud menetluse algatamise otsuses. |
| --- | --- |

(72)

Poola ametiasutused väitsid seega 2007. aasta laenuga seoses, et ARP tegutses PZL Wrocławi müügi puhul investorina. Samuti juhtisid Poola ametiasutused tähelepanu asjaolule, et seepärast ei antud 2007. aasta laenu PZL Hydralile, nagu on öeldud menetluse algatamise otsuses.

| (73) | Uue erastamisstrateegia ja ümberkorralduskava 2007–2010 alusel alustas [...], [...] juhtiv ülemaailmne lennundus-, kosmose- ja kaitsetööstuse süsteemide tarnija ja asjaomaste teenuste osutaja, kelle tulud ulatusid 2009. aastal [...]-ni, 2007. aasta esimeses kvartalis läbirääkimisi PZL Wrocławi müügi üle ning viis 2007. aasta juulis ja augustis ning 2008. aasta veebruaris läbi PZL Wrocławi nõuetele vastavuse uuringu. Läbirääkimised põhinesid senisel tööstuslikul koostööl. |
| --- | --- |

(73)

Uue erastamisstrateegia ja ümberkorralduskava 2007–2010 alusel alustas [...], [...] juhtiv ülemaailmne lennundus-, kosmose- ja kaitsetööstuse süsteemide tarnija ja asjaomaste teenuste osutaja, kelle tulud ulatusid 2009. aastal [...]-ni, 2007. aasta esimeses kvartalis läbirääkimisi PZL Wrocławi müügi üle ning viis 2007. aasta juulis ja augustis ning 2008. aasta veebruaris läbi PZL Wrocławi nõuetele vastavuse uuringu. Läbirääkimised põhinesid senisel tööstuslikul koostööl.

| (74) | [...] tegi PZL Wrocławi aktsiatele pakkumise 31. jaanuaril 2008 ja suurendas pakutud hinda esimest korda 14. veebruaril 2008. 17.–18. märtsil 2008 toimus [...] esindajate kohtumine ARPga. 2. aprillil 2008 suurendas [...] pakutud hinda teist korda. 2. aprillil 2008 pakuti aktsiate eest [...] (milles kajastus PZL Wrocławi väärtus 31. detsembri 2007. aasta seisuga), millele lisandusid erivalemi järgi arvutatud käibevara muutused. Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et kasumi suurenemist kajastava valemi kasutamine suurendaks hinda [...] võrra. |
| --- | --- |

(74)

[...] tegi PZL Wrocławi aktsiatele pakkumise 31. jaanuaril 2008 ja suurendas pakutud hinda esimest korda 14. veebruaril 2008. 17.–18. märtsil 2008 toimus [...] esindajate kohtumine ARPga. 2. aprillil 2008 suurendas [...] pakutud hinda teist korda. 2. aprillil 2008 pakuti aktsiate eest [...] (milles kajastus PZL Wrocławi väärtus 31. detsembri 2007. aasta seisuga), millele lisandusid erivalemi järgi arvutatud käibevara muutused. Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et kasumi suurenemist kajastava valemi kasutamine suurendaks hinda [...] võrra.

| (75) | Kõnealune pakkumine oli kooskõlas ARP tellitud sõltumatu eksperdi hinnanguga. Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki tehtud hindamise tulemusel jõuti järeldusele, et vara puhasväärtuse meetodi alusel oli PZL Wrocławi väärtus 2008. aasta märtsis [...]. Vara puhasväärtuse meetodi puhul kasutatakse hindamisel varapõhist lähenemisviisi ja võetakse arvesse vara väärtust ja bilansilist ning bilansivälist deebetit ja kreeditit. Samal ajal määrati PZL Hydrali väärtus diskonteeritud rahavoogude meetodi alusel, milles võetakse arvesse PZL Wrocławi valduses olevalt nii materiaalselt kui ka immateriaalselt varalt tulevikus saadavat tulu. Uuring ei hõlma tundlikkusuuringut (st selles ei kirjeldata eri stsenaariume). |
| --- | --- |

(75)

Kõnealune pakkumine oli kooskõlas ARP tellitud sõltumatu eksperdi hinnanguga. Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki tehtud hindamise tulemusel jõuti järeldusele, et vara puhasväärtuse meetodi alusel oli PZL Wrocławi väärtus 2008. aasta märtsis [...]. Vara puhasväärtuse meetodi puhul kasutatakse hindamisel varapõhist lähenemisviisi ja võetakse arvesse vara väärtust ja bilansilist ning bilansivälist deebetit ja kreeditit. Samal ajal määrati PZL Hydrali väärtus diskonteeritud rahavoogude meetodi alusel, milles võetakse arvesse PZL Wrocławi valduses olevalt nii materiaalselt kui ka immateriaalselt varalt tulevikus saadavat tulu. Uuring ei hõlma tundlikkusuuringut (st selles ei kirjeldata eri stsenaariume).

| (76) | Diskonteeritud rahavoogude meetodi puhul põhinevad rahavoogude prognoosid aastaks 2008 ja sellele järgnevateks aastateks PZL Wrocławi rahastamiskaval 2007–2013, milles eeldatakse, et inflatsioon jääb selliseks, nagu Poola Riigipank seda 2008. aasta veebruaris asjaomaseks ajavahemikuks prognoosis. Kapitalikulu on hinnanguliselt 16,65 %, mis hõlmab riskivaba määra (4,70 %), turu riskipreemiat (7,17 %), sektori riskipreemiat (1,78 %) ja turu suuruse preemiat (3 %) ning võimaldab arvesse võtta PZL Wrocławi suurust võrreldes konkurentidega (näiteks [...] või [...]). Uuringu kohaselt suurenevad rahavood alates 2014. aastast eeldatavalt 3 % aastas (tuginedes 2 % inflatsioonile).

  Tabel 24.


  PZL Wrocławi hinnangulised tulevased rahavood (tuhandetes Poola zlottides)












  Aasta | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omakapitali kulu ( %) | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 |
| Hinnangulised tulevased rahavood | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Hinnangulised tulevased diskonteeritud rahavood | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(76)

Diskonteeritud rahavoogude meetodi puhul põhinevad rahavoogude prognoosid aastaks 2008 ja sellele järgnevateks aastateks PZL Wrocławi rahastamiskaval 2007–2013, milles eeldatakse, et inflatsioon jääb selliseks, nagu Poola Riigipank seda 2008. aasta veebruaris asjaomaseks ajavahemikuks prognoosis. Kapitalikulu on hinnanguliselt 16,65 %, mis hõlmab riskivaba määra (4,70 %), turu riskipreemiat (7,17 %), sektori riskipreemiat (1,78 %) ja turu suuruse preemiat (3 %) ning võimaldab arvesse võtta PZL Wrocławi suurust võrreldes konkurentidega (näiteks [...] või [...]). Uuringu kohaselt suurenevad rahavood alates 2014. aastast eeldatavalt 3 % aastas (tuginedes 2 % inflatsioonile).

Tabel 24.

PZL Wrocławi hinnangulised tulevased rahavood (tuhandetes Poola zlottides)

Aasta

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Omakapitali kulu ( %)

16,65

16,65

16,65

16,65

16,65

16,65

Hinnangulised tulevased rahavood

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Hinnangulised tulevased diskonteeritud rahavood

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (77) | Korrigeeritud puhasväärtuse meetod võimaldab hinnata „tegevuse jätkuvust”, korrigeerides vara ja kohustuste väärtust vastavalt õiglasele turuväärtusele (22). Kohustusi arvestusliku väärtusega 18,35 miljonit Poola zlotti korrigeeriti vara puhasväärtusega [...] 2007. aastaks kavandatud võlgade aktsiateks konverteerimise alusel. Korrigeerimisel võeti arvesse bilansiväline vara.

  Tabel 25.


  PZL Wrocław – korrigeeritud puhasväärtuse meetod (tuhandetes Poola zlottides)
   (23) | Arvestuslik väärtus | Puhasväärtus |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhivara | 25 710 | [...] |
| Käibevara | 9 945 | [...] |
| Kohustused | 18 350 | [...] |
| Bilansiväline vara | 0 | [...] |
| Kokku | 17 305 | [...] |

(77)

Korrigeeritud puhasväärtuse meetod võimaldab hinnata „tegevuse jätkuvust”, korrigeerides vara ja kohustuste väärtust vastavalt õiglasele turuväärtusele (22). Kohustusi arvestusliku väärtusega 18,35 miljonit Poola zlotti korrigeeriti vara puhasväärtusega [...] 2007. aastaks kavandatud võlgade aktsiateks konverteerimise alusel. Korrigeerimisel võeti arvesse bilansiväline vara.

Tabel 25.

PZL Wrocław – korrigeeritud puhasväärtuse meetod (tuhandetes Poola zlottides)
   (23)

Arvestuslik väärtus

Puhasväärtus

Põhivara

25 710

[...]

Käibevara

9 945

[...]

Kohustused

18 350

[...]

Bilansiväline vara

0

[...]

Kokku

17 305

[...]

| (78) | Põhivara korrigeeritud puhasväärtus on [...], samas kui selle arvestuslik väärtus on 25,710 miljonit Poola zlotti. Korrigeerimisel arvutati põhimõtteliselt kogu vara õiglane turuväärtus, tuginedes 29. märtsi 2007. aasta uuringule, mille viis läbi ja esitas komisjonile sõltumatu ekspert Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych. Uuringus hinnati peamiselt kinnisvara, näiteks hoonete ja maa väärtust. Hoonete väärtus määrati järgmise valemi abil:
  V = Cn(1-Lu/100) × R
  „Cn” on uue hoone ehitamise maksumus, „Lu” on hoone kasutustase ja „R” on koefitsient, millega võetakse arvesse eri piirkondade hinnaerinevused. Maa väärtus määratakse võrdleva meetodi alusel, mille puhul loetakse maa hind võrdseks sarnase maatüki eest saadud hinnaga, mida on inflatsioonitaseme erinevuse kajastamiseks korrigeeritud. |
| --- | --- |

(78)

Põhivara korrigeeritud puhasväärtus on [...], samas kui selle arvestuslik väärtus on 25,710 miljonit Poola zlotti. Korrigeerimisel arvutati põhimõtteliselt kogu vara õiglane turuväärtus, tuginedes 29. märtsi 2007. aasta uuringule, mille viis läbi ja esitas komisjonile sõltumatu ekspert Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych. Uuringus hinnati peamiselt kinnisvara, näiteks hoonete ja maa väärtust. Hoonete väärtus määrati järgmise valemi abil:

V = Cn(1-Lu/100) × R

„Cn” on uue hoone ehitamise maksumus, „Lu” on hoone kasutustase ja „R” on koefitsient, millega võetakse arvesse eri piirkondade hinnaerinevused. Maa väärtus määratakse võrdleva meetodi alusel, mille puhul loetakse maa hind võrdseks sarnase maatüki eest saadud hinnaga, mida on inflatsioonitaseme erinevuse kajastamiseks korrigeeritud.

| (79) | Kohustusi arvestusliku väärtusega 18,350 miljonit Poola zlotti korrigeeriti puhasväärtusega [...] 2007. aastaks kavandatud võlgade aktsiateks konverteerimise alusel. |
| --- | --- |

(79)

Kohustusi arvestusliku väärtusega 18,350 miljonit Poola zlotti korrigeeriti puhasväärtusega [...] 2007. aastaks kavandatud võlgade aktsiateks konverteerimise alusel.

| (80) | Korrigeerimisel võeti arvesse bilansiväline vara. Kirjed, mis ei kajastu bilansis, kuid mis uuringu autorite sõnul võeti hindamisel arvesse, on järgmised: „inimressursside korraldus” ja „tootmisprotsessi korraldus”, milles võetakse arvesse äriühingu juhtimise väärtusega seotud mittemõõdetavad tahud hindamisel. |
| --- | --- |

(80)

Korrigeerimisel võeti arvesse bilansiväline vara. Kirjed, mis ei kajastu bilansis, kuid mis uuringu autorite sõnul võeti hindamisel arvesse, on järgmised: „inimressursside korraldus” ja „tootmisprotsessi korraldus”, milles võetakse arvesse äriühingu juhtimise väärtusega seotud mittemõõdetavad tahud hindamisel.

| (81) | Pärast [...]-lt pakkumise saamist teatasid Poola ametiasutused 2008. aasta märtsis komisjonile ümberkorralduskavast kui PZL Hydralile antavast ümberkorraldusabist, eeldades, et PZL Wrocław müüakse hinnaga [...]. Samuti teatati 2007. aasta laenust ja täiendavast 4 miljoni Poola zloti suurusest laenust, mis antakse PZL Wrocławile [...]-ga läbirääkimiste lõpetamiseks võetavate meetmete osana. |
| --- | --- |

(81)

Pärast [...]-lt pakkumise saamist teatasid Poola ametiasutused 2008. aasta märtsis komisjonile ümberkorralduskavast kui PZL Hydralile antavast ümberkorraldusabist, eeldades, et PZL Wrocław müüakse hinnaga [...]. Samuti teatati 2007. aasta laenust ja täiendavast 4 miljoni Poola zloti suurusest laenust, mis antakse PZL Wrocławile [...]-ga läbirääkimiste lõpetamiseks võetavate meetmete osana.

| (82) | Täiendav laen (edaspidi „2008. aasta laen”) anti 2. aprillil 2008, st päeval, mil ARP sai andmed pakkumise teise suurendamise kohta. ARP andis laenu üleminekulaenuna kuni [...]-ga tehingu lõpetamiseni. PZL Wrocław vajas raha, et täita kaitseministeeriumi suurenenud tellimusi. |
| --- | --- |

(82)

Täiendav laen (edaspidi „2008. aasta laen”) anti 2. aprillil 2008, st päeval, mil ARP sai andmed pakkumise teise suurendamise kohta. ARP andis laenu üleminekulaenuna kuni [...]-ga tehingu lõpetamiseni. PZL Wrocław vajas raha, et täita kaitseministeeriumi suurenenud tellimusi.

| (83) | Laen anti viieks aastaks muutuva intressimääraga, mis põhines komisjoni poolt Poolale määratud viiteintressil (6,42 % laenu andmise ajal), ja selle tagatised olid järgmised:






  — | PZL Wrocławi põhivarale (neli masinat ja seadet) seatud registerpant väärtusega 2,8 miljonit Poola zlotti, mis kanti pandiregistrisse; |
| --- | --- | --- |

(83)

Laen anti viieks aastaks muutuva intressimääraga, mis põhines komisjoni poolt Poolale määratud viiteintressil (6,42 % laenu andmise ajal), ja selle tagatised olid järgmised:

—

PZL Wrocławi põhivarale (neli masinat ja seadet) seatud registerpant väärtusega 2,8 miljonit Poola zlotti, mis kanti pandiregistrisse;

| — | ärilepingu kohaselt saadaoleva tulu loovutamine 5,2 miljonit Poola zlotti. |
| --- | --- |

—

ärilepingu kohaselt saadaoleva tulu loovutamine 5,2 miljonit Poola zlotti.

| (84) | Seepärast leiavad Poola ametiasutused, et pantide väärtus ületas laenu väärtuse. |
| --- | --- |

(84)

Seepärast leiavad Poola ametiasutused, et pantide väärtus ületas laenu väärtuse.

| (85) | Laen anti selleks, et PZL Wrocław saaks osta tootmisprotsessis vajalikke masinaid. ARP andis 2008. aasta laenu [...]-ga toimuvate läbirääkimiste lõppjärgus, eeldades, et selle maksab tagasi kas PZL Wrocław enda vahenditest või investor. |
| --- | --- |

(85)

Laen anti selleks, et PZL Wrocław saaks osta tootmisprotsessis vajalikke masinaid. ARP andis 2008. aasta laenu [...]-ga toimuvate läbirääkimiste lõppjärgus, eeldades, et selle maksab tagasi kas PZL Wrocław enda vahenditest või investor.

| (86) | Seepärast väitsid Poola ametiasutused, et ARP ei tegutsenud ainult erainvestoriga võrreldaval viisil, vaid ka PZL Wrocławit müüva üksusena. |
| --- | --- |

(86)

Seepärast väitsid Poola ametiasutused, et ARP ei tegutsenud ainult erainvestoriga võrreldaval viisil, vaid ka PZL Wrocławit müüva üksusena.

| (87) | Samuti teatasid Poola ametiasutused komisjonile, et PZL Wrocławi tegevust rahastati 2008. aastal osaliselt kasutusrendi abil. 2008. aasta juunis sõlmiti eraettevõtjaga [...] kaks kasutusrendilepingut – [...] ja [...]. Kõnealuste lepingute netoväärtus oli 271 002 eurot ja 401 263,20 eurot (0,82 miljonit Poola zlotti, sh käibemaks) (24). PZL Wrocławi rendikulu oli lepingute alusel 88 762,30 eurot, mis on erinevus masinate netoväärtuse ja liisingu netoväärtuse vahel. Kõnealused lepingud on sarnased laenule, kusjuures tagatiseks on renditav ese. Rendilepingu lõppedes omandab PZL Wrocław õiguse osta masinad 5 835 euro eest. Enne PZL Wrocławiga rendilepingute sõlmimist analüüsis [...] põhjalikult äriühingu rahalist ja majanduslikku olukorda, sealhulgas selle suutlikkust tekitada piisavalt rahavooge maksete tasumiseks. |
| --- | --- |

(87)

Samuti teatasid Poola ametiasutused komisjonile, et PZL Wrocławi tegevust rahastati 2008. aastal osaliselt kasutusrendi abil. 2008. aasta juunis sõlmiti eraettevõtjaga [...] kaks kasutusrendilepingut – [...] ja [...]. Kõnealuste lepingute netoväärtus oli 271 002 eurot ja 401 263,20 eurot (0,82 miljonit Poola zlotti, sh käibemaks) (24). PZL Wrocławi rendikulu oli lepingute alusel 88 762,30 eurot, mis on erinevus masinate netoväärtuse ja liisingu netoväärtuse vahel. Kõnealused lepingud on sarnased laenule, kusjuures tagatiseks on renditav ese. Rendilepingu lõppedes omandab PZL Wrocław õiguse osta masinad 5 835 euro eest. Enne PZL Wrocławiga rendilepingute sõlmimist analüüsis [...] põhjalikult äriühingu rahalist ja majanduslikku olukorda, sealhulgas selle suutlikkust tekitada piisavalt rahavooge maksete tasumiseks.

| (88) | Poola ametiasutused viitasid oma esialgses teates ka ümberkorralduskavas ette nähtud võla aktsiateks konverteerimisele summas 13,5 miljonit Poola zlotti (millele lisandub intress). |
| --- | --- |

(88)

Poola ametiasutused viitasid oma esialgses teates ka ümberkorralduskavas ette nähtud võla aktsiateks konverteerimisele summas 13,5 miljonit Poola zlotti (millele lisandub intress).

| (89) | 2008. aasta märtsis ja aprillis lõpetati läbirääkimised aktsiate üleandmise lepingu tingimuste üle. 14. aprillil võttis [...] siiski oma pakkumise tagasi. Poola ametiasutuste sõnul olid selle võimalikuks põhjuseks majanduskriisi tõttu maailmaturul toimunud olulised muutused. |
| --- | --- |

(89)

2008. aasta märtsis ja aprillis lõpetati läbirääkimised aktsiate üleandmise lepingu tingimuste üle. 14. aprillil võttis [...] siiski oma pakkumise tagasi. Poola ametiasutuste sõnul olid selle võimalikuks põhjuseks majanduskriisi tõttu maailmaturul toimunud olulised muutused.

| (90) | Kuna [...] astus läbirääkimistest välja, alustati müügiprotsessi uuesti. Müüki reklaamiti riiklikus ja rahvusvahelises meedias kutsega osaleda 100 % PZL Wrocławi aktsiate müügis. 19. mail 2008 avaldati kutse Poola suurimas eriväljaandes Puls Biznesu (Äripulss) ja riigi suurimas päevalehes Rzeczpospolita. 20.–26. mail 2008 avaldati kutse ka ülemaailmses lennundusajakirjas Flight International. 2008. aasta novembris avaldati kavandatud müügi üksikasjad Poola rahvusvahelise lugejaskonnaga lennundusajakirjas Raport Wojsko Technika Obronność. Ühtegi pakkumist aktsiate ostuks ei saadud. |
| --- | --- |

(90)

Kuna [...] astus läbirääkimistest välja, alustati müügiprotsessi uuesti. Müüki reklaamiti riiklikus ja rahvusvahelises meedias kutsega osaleda 100 % PZL Wrocławi aktsiate müügis. 19. mail 2008 avaldati kutse Poola suurimas eriväljaandes Puls Biznesu (Äripulss) ja riigi suurimas päevalehes Rzeczpospolita. 20.–26. mail 2008 avaldati kutse ka ülemaailmses lennundusajakirjas Flight International. 2008. aasta novembris avaldati kavandatud müügi üksikasjad Poola rahvusvahelise lugejaskonnaga lennundusajakirjas Raport Wojsko Technika Obronność. Ühtegi pakkumist aktsiate ostuks ei saadud.

| (91) | Seejärel tehti täiendavaid jõupingutusi ja PZL Hydral edastas eespool nimetatud teabe otse äriühingutele, kes võisid olla huvitatud PZL Wrocławi ostmisest. Poola ametiasutused on juhtinud tähelepanu asjaolule, et müüki reklaamiti messidel ja tööstusharu üritustel, sealhulgas lennuvaatemängudel, (25) ning kirja teel, mis saadeti rohkem kui 80 äriühingule. Poola ametiasutused on ka märkinud, et teave müügi kohta oli pidevalt üleval PZL Hydrali veebisaidil, millel on kuni 500 000 külastajat aastas. Võttes arvesse PZL Wrocławi toodangu eripära (Poola relvajõududele kaupade tarnija ja teenuste osutajana on PZL Wrocław riigi julgeoleku seisukohast eriti oluline) ja lennundustööstuse üsna kõrget kontsentreeritust kogu maailmas, mille tulemusel on võimalike investorite arv suhteliselt väike, on Poola ametiasutused väitnud, et kõikidel võimalikel investoritel oli võimalus saada teavet PZL Wrocławi müügi kohta ja osaleda erastamisprotsessis. Poola ametiasutuste sõnul teadis seega müügist kogu tööstusharu. |
| --- | --- |

(91)

Seejärel tehti täiendavaid jõupingutusi ja PZL Hydral edastas eespool nimetatud teabe otse äriühingutele, kes võisid olla huvitatud PZL Wrocławi ostmisest. Poola ametiasutused on juhtinud tähelepanu asjaolule, et müüki reklaamiti messidel ja tööstusharu üritustel, sealhulgas lennuvaatemängudel, (25) ning kirja teel, mis saadeti rohkem kui 80 äriühingule. Poola ametiasutused on ka märkinud, et teave müügi kohta oli pidevalt üleval PZL Hydrali veebisaidil, millel on kuni 500 000 külastajat aastas. Võttes arvesse PZL Wrocławi toodangu eripära (Poola relvajõududele kaupade tarnija ja teenuste osutajana on PZL Wrocław riigi julgeoleku seisukohast eriti oluline) ja lennundustööstuse üsna kõrget kontsentreeritust kogu maailmas, mille tulemusel on võimalike investorite arv suhteliselt väike, on Poola ametiasutused väitnud, et kõikidel võimalikel investoritel oli võimalus saada teavet PZL Wrocławi müügi kohta ja osaleda erastamisprotsessis. Poola ametiasutuste sõnul teadis seega müügist kogu tööstusharu.

| (92) | Müügiteade oli vaid kutse osaleda läbirääkimistel ja ei sisaldanud konkreetseid tingimusi. |
| --- | --- |

(92)

Müügiteade oli vaid kutse osaleda läbirääkimistel ja ei sisaldanud konkreetseid tingimusi.

| (93) | Pärast Poola ametiasutuste täiendavaid jõupingutusi sai ARP 2008. aasta teisel poolel esimese teate [...] huvist aktsiate ostu vastu ja hiljem ka pakkumise. 2008. aasta teisel poolel sai ARP teise teate huvist aktsiate ostu vastu, seekord [...]-lt. |
| --- | --- |

(93)

Pärast Poola ametiasutuste täiendavaid jõupingutusi sai ARP 2008. aasta teisel poolel esimese teate [...] huvist aktsiate ostu vastu ja hiljem ka pakkumise. 2008. aasta teisel poolel sai ARP teise teate huvist aktsiate ostu vastu, seekord [...]-lt.

| (94) | 30. septembril 2008 esitas [...] mittesiduva eelpakkumise 100 % PZL Wrocławi aktsiate ostuks (edaspidi „30. septembri 2008. aasta pakkumine”) hinnaga [...]. [...] on investeerimisfond, mis investeerib erakapitaliturule ja mille omanikul (eraisik) on ka 100 % osalus [...]-s (26). 30. septembri 2008. aasta pakkumine esitati võlgadeta äriühingule ja selles seati tingimuseks, et 2009. aasta majandustulemused (eelkõige netokasum ning intressi-, maksude ja kulumieelne tulu EBITDA) peavad olema sarnased 2008. aasta omadele. Eelkõige tuli saavutada EBITDA vähemalt [...] ja 2009. aasta netokasum pidi olema vähemalt [...]; lisaks nõuti müügimahu kasvu 5 %. Finantskriisi tõttu vähenesid PZL Wrocławi tulud siiski ligikaudu 35 % ja pakkumises sätestatud eesmärke ei saavutatud. PZL Hydral teadis juba 2009. aasta esimeses kvartalis, et majandustulemused ei vasta [...] pakkumises sätestatud miinimumtasemele. Lisaks kinnitas kaitseministeerium 2009. aasta alguses tellimuste mahu vähenemist, mis mõjutab oluliselt äriühingu kasumlikkust kõnealusel aastal. [...]-ga ei ole pärast seda rohkem suheldud. |
| --- | --- |

(94)

30. septembril 2008 esitas [...] mittesiduva eelpakkumise 100 % PZL Wrocławi aktsiate ostuks (edaspidi „30. septembri 2008. aasta pakkumine”) hinnaga [...]. [...] on investeerimisfond, mis investeerib erakapitaliturule ja mille omanikul (eraisik) on ka 100 % osalus [...]-s (26). 30. septembri 2008. aasta pakkumine esitati võlgadeta äriühingule ja selles seati tingimuseks, et 2009. aasta majandustulemused (eelkõige netokasum ning intressi-, maksude ja kulumieelne tulu EBITDA) peavad olema sarnased 2008. aasta omadele. Eelkõige tuli saavutada EBITDA vähemalt [...] ja 2009. aasta netokasum pidi olema vähemalt [...]; lisaks nõuti müügimahu kasvu 5 %. Finantskriisi tõttu vähenesid PZL Wrocławi tulud siiski ligikaudu 35 % ja pakkumises sätestatud eesmärke ei saavutatud. PZL Hydral teadis juba 2009. aasta esimeses kvartalis, et majandustulemused ei vasta [...] pakkumises sätestatud miinimumtasemele. Lisaks kinnitas kaitseministeerium 2009. aasta alguses tellimuste mahu vähenemist, mis mõjutab oluliselt äriühingu kasumlikkust kõnealusel aastal. [...]-ga ei ole pärast seda rohkem suheldud.

| (95) | [...], [...] äriühing, mis on üks maailma suurimaid (kommerts-, piirkondlikel, korporatiivsetel ja sõjaväelennukitel kasutatavate) kõrgtehnoloogiliste lennundustoodete ja tööstustoodete tarnijaid ning mille käive oli 2009. aastal [...], alustas 2009. aasta esimeses kvartalis läbirääkimisi PZL Wrocławi aktsiate ostu üle. |
| --- | --- |

(95)

[...], [...] äriühing, mis on üks maailma suurimaid (kommerts-, piirkondlikel, korporatiivsetel ja sõjaväelennukitel kasutatavate) kõrgtehnoloogiliste lennundustoodete ja tööstustoodete tarnijaid ning mille käive oli 2009. aastal [...], alustas 2009. aasta esimeses kvartalis läbirääkimisi PZL Wrocławi aktsiate ostu üle.

| (96) | Kõnealune äriühing viis 20. aprillist kuni 12. maini 2009 läbi nõuetele vastavuse uuringu. Uuringu alusel sõlmiti 20. augustil 2009 ARPga vastastikuse mõistmise memorandum (milles esitati kavandatava tehingu üldine kirjeldus) PZL Wrocławi aktsiate ostuks hinnaga [...]. ARP kohustus tagama, et PZL Hydrali avalik-õiguslikel võlausaldajatel ei ole PZL Wrocławi vara suhtes mingeid nõudeid. Vastastikuse mõistmise memorandumis eeldati, et ARP ostab ise 100 % PZL Wrocławi aktsiatest ja müüb need seejärel investorile. Investor kohustus viima pärast müüki ellu üksikasjaliku investeerimiskava, mille väärtus oli täiendavalt [...]. 18. detsembril 2009 sõlmisid ARP, PZL Hydral ja [...] raamlepingu. 12. märtsil 2010 sõlmiti lepingu 2. lisa, milles sätestatakse võla osalise aktsiateks konverteerimise ning 2007. ja 2008. aasta laenude osalise tühistamise ja osalise tagasimaksmise eeskirjad. |
| --- | --- |

(96)

Kõnealune äriühing viis 20. aprillist kuni 12. maini 2009 läbi nõuetele vastavuse uuringu. Uuringu alusel sõlmiti 20. augustil 2009 ARPga vastastikuse mõistmise memorandum (milles esitati kavandatava tehingu üldine kirjeldus) PZL Wrocławi aktsiate ostuks hinnaga [...]. ARP kohustus tagama, et PZL Hydrali avalik-õiguslikel võlausaldajatel ei ole PZL Wrocławi vara suhtes mingeid nõudeid. Vastastikuse mõistmise memorandumis eeldati, et ARP ostab ise 100 % PZL Wrocławi aktsiatest ja müüb need seejärel investorile. Investor kohustus viima pärast müüki ellu üksikasjaliku investeerimiskava, mille väärtus oli täiendavalt [...]. 18. detsembril 2009 sõlmisid ARP, PZL Hydral ja [...] raamlepingu. 12. märtsil 2010 sõlmiti lepingu 2. lisa, milles sätestatakse võla osalise aktsiateks konverteerimise ning 2007. ja 2008. aasta laenude osalise tühistamise ja osalise tagasimaksmise eeskirjad.

| (97) | Poola ametiasutused kinnitasid, et müügile ei seatud eelkõige seoses töökohtade säilitamisega ühtegi tingimust. Samuti teatasid Poola ametiasutused komisjonile, et investor võis ise otsustada äritehingute üle kaitseministeeriumiga. |
| --- | --- |

(97)

Poola ametiasutused kinnitasid, et müügile ei seatud eelkõige seoses töökohtade säilitamisega ühtegi tingimust. Samuti teatasid Poola ametiasutused komisjonile, et investor võis ise otsustada äritehingute üle kaitseministeeriumiga.

| (98) | [...]-ga toimunud läbirääkimiste üksikasjalik kirjeldus on esitatud VI punktis. |
| --- | --- |

(98)

[...]-ga toimunud läbirääkimiste üksikasjalik kirjeldus on esitatud VI punktis.

II.6   Poola ametiasutuste õiguslik hinnang ümberkorralduskavale

| (99) | Poola ametiasutused märkisid, et ümberkorralduste üldine maksumus on 262,2 miljonit Poola zlotti, mis jaguneb järgmiselt: avalik-õigusliku võla ümberkorraldamine summas 234 miljonit Poola zlotti, muu rahaline ümberkorraldamine summas 11,5 miljonit Poola zlotti, investeeringud summas 11 miljonit Poola zlotti, vara ümberkorraldamine summas 5,6 miljonit Poola zlotti ja tööhõive ümberkorraldamine summas 0,3 miljonit Poola zlotti. |
| --- | --- |

(99)

Poola ametiasutused märkisid, et ümberkorralduste üldine maksumus on 262,2 miljonit Poola zlotti, mis jaguneb järgmiselt: avalik-õigusliku võla ümberkorraldamine summas 234 miljonit Poola zlotti, muu rahaline ümberkorraldamine summas 11,5 miljonit Poola zlotti, investeeringud summas 11 miljonit Poola zlotti, vara ümberkorraldamine summas 5,6 miljonit Poola zlotti ja tööhõive ümberkorraldamine summas 0,3 miljonit Poola zlotti.

| (100) | Poola ametiasutuste sõnul rahastatakse PZL Hydrali ümberkorraldamist 130,5 miljoni Poola zloti suurusest riigiabist ja omapanusest summas 132 miljonit Poola zlotti. Ümberkorralduskava kohaselt moodustab omapanus 50,3 % ümberkorralduskuludest. Omapanus koosneb põhivara ja aktsiate müügist saadavast tulust ning PZL Wrocławi tulevaselt investorilt saadavatest vahenditest. |
| --- | --- |

(100)

Poola ametiasutuste sõnul rahastatakse PZL Hydrali ümberkorraldamist 130,5 miljoni Poola zloti suurusest riigiabist ja omapanusest summas 132 miljonit Poola zlotti. Ümberkorralduskava kohaselt moodustab omapanus 50,3 % ümberkorralduskuludest. Omapanus koosneb põhivara ja aktsiate müügist saadavast tulust ning PZL Wrocławi tulevaselt investorilt saadavatest vahenditest.

| (101) | Kompensatsioonimeetmetest oli ümberkorralduskavas ette nähtud teatavate tootmisvahendite müük, mis toimus osaliselt aastatel 2004–2006 ja mille tõttu vähenes äriühingu tootmisvõimsus. Ümberkorralduskava kohaselt vähendaks masinate ja seadmete müük äriühingu tootmisvõimsust kokku 380 000 masintunni võrra, st 42 %. Põhiosa (315 000 masintundi) kavandatud võimsuse vähendamisest on juba toimunud. Poola ametiasutused väitsid, et kolmandik vähenemisest oli vajalik mitte äriühingu elujõulisuse taastamiseks, vaid tootmise vähendamiseks tööstusliku hüdraulika valdkonnas, s.o madala kasumlikkusega segmendis, milles tegutsemist oli äriühing otsustanud vähendada. |
| --- | --- |

(101)

Kompensatsioonimeetmetest oli ümberkorralduskavas ette nähtud teatavate tootmisvahendite müük, mis toimus osaliselt aastatel 2004–2006 ja mille tõttu vähenes äriühingu tootmisvõimsus. Ümberkorralduskava kohaselt vähendaks masinate ja seadmete müük äriühingu tootmisvõimsust kokku 380 000 masintunni võrra, st 42 %. Põhiosa (315 000 masintundi) kavandatud võimsuse vähendamisest on juba toimunud. Poola ametiasutused väitsid, et kolmandik vähenemisest oli vajalik mitte äriühingu elujõulisuse taastamiseks, vaid tootmise vähendamiseks tööstusliku hüdraulika valdkonnas, s.o madala kasumlikkusega segmendis, milles tegutsemist oli äriühing otsustanud vähendada.

| (102) | Lisaks oli ümberkorralduskavas ette nähtud, et kavandatud loobumist teatavatest (väidetavalt kasumlikest) tegevustest ja tootmisega mitteseotud vara müüki tuleks käsitada kompensatsioonimeetmetena raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste (27) (edaspidi „päästmis- ja ümberkorraldusabi suunised”) tähenduses. Lõpetuseks väitsid Poola ametiasutused, et PZL Wrocławi erastamist, mis võimaldab äriühingu konkurentidel saada endale PZL Hydrali tootmisvõimsused, oskusteabe ja turuosa, tuleks samuti käsitada kompensatsioonimeetmena. |
| --- | --- |

(102)

Lisaks oli ümberkorralduskavas ette nähtud, et kavandatud loobumist teatavatest (väidetavalt kasumlikest) tegevustest ja tootmisega mitteseotud vara müüki tuleks käsitada kompensatsioonimeetmetena raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniste (27) (edaspidi „päästmis- ja ümberkorraldusabi suunised”) tähenduses. Lõpetuseks väitsid Poola ametiasutused, et PZL Wrocławi erastamist, mis võimaldab äriühingu konkurentidel saada endale PZL Hydrali tootmisvõimsused, oskusteabe ja turuosa, tuleks samuti käsitada kompensatsioonimeetmena.

III.   KOMISJON KAHTLUSED AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISEL JA LAIENDAMISEL

| (103) | Ümberkorralduskavast teatati kui päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste kohasest ümberkorraldusstsenaariumist. Seepärast põhines komisjoni esialgne hinnang sel ajal tema käsutuses olnud teabel. Kõnealusele teabele tuginedes väljendas komisjon järgmisi kahtlusi. |
| --- | --- |

(103)

Ümberkorralduskavast teatati kui päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste kohasest ümberkorraldusstsenaariumist. Seepärast põhines komisjoni esialgne hinnang sel ajal tema käsutuses olnud teabel. Kõnealusele teabele tuginedes väljendas komisjon järgmisi kahtlusi.

| (104) | Seoses äriühingu õigusega saada päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste kohast ümberkorraldusabi kahtles komisjon, kas PZL Hydral ei olnud saanud päästmis- ja ümberkorraldusabi eelneva kümne aasta jooksul. |
| --- | --- |

(104)

Seoses äriühingu õigusega saada päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste kohast ümberkorraldusabi kahtles komisjon, kas PZL Hydral ei olnud saanud päästmis- ja ümberkorraldusabi eelneva kümne aasta jooksul.

| (105) | Eelkõige kahtles komisjon, kas avalik-õiguslike kohustuste täitmisele pööramata jätmist ja hilinenud täitmisele pööramist ei peaks käsitama riigiabina. Komisjon juhtis tähelepanu asjaolule, et kui sotsiaalkindlustusmakseid koguv avaliku sektori asutus ei pööra pikema aja jooksul tähelepanu sotsiaalkindlustusmaksete maksmata jätmisele või hilinenud maksmisele, annab ta abisaajale kahtlemata eelise, kergendades tema maksukoormust, võrreldes sellega, mis tuleneb sotsiaalkindlustussüsteemi tavapärasest kohaldamisest (28). Kuigi komisjon tunnistas, et avalik-õiguslikud võlausaldajad võtsid teatavaid täitemeetmeid, kahtles ta, kas need olid piisavad või tõhusad, kui nimetatud meetmed võeti hilisemas etapis, eelkõige seoses tagatistega, mis olid seatud avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks ja millele nad oleksid saanud tugineda. Seepärast kahtles komisjon selles menetluse etapis, kas avalik-õiguslikud võlausaldajad käitusid nii, nagu oleksid sellises olukorras käitunud eraõiguslikud võlausaldajad. |
| --- | --- |

(105)

Eelkõige kahtles komisjon, kas avalik-õiguslike kohustuste täitmisele pööramata jätmist ja hilinenud täitmisele pööramist ei peaks käsitama riigiabina. Komisjon juhtis tähelepanu asjaolule, et kui sotsiaalkindlustusmakseid koguv avaliku sektori asutus ei pööra pikema aja jooksul tähelepanu sotsiaalkindlustusmaksete maksmata jätmisele või hilinenud maksmisele, annab ta abisaajale kahtlemata eelise, kergendades tema maksukoormust, võrreldes sellega, mis tuleneb sotsiaalkindlustussüsteemi tavapärasest kohaldamisest (28). Kuigi komisjon tunnistas, et avalik-õiguslikud võlausaldajad võtsid teatavaid täitemeetmeid, kahtles ta, kas need olid piisavad või tõhusad, kui nimetatud meetmed võeti hilisemas etapis, eelkõige seoses tagatistega, mis olid seatud avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks ja millele nad oleksid saanud tugineda. Seepärast kahtles komisjon selles menetluse etapis, kas avalik-õiguslikud võlausaldajad käitusid nii, nagu oleksid sellises olukorras käitunud eraõiguslikud võlausaldajad.

| (106) | Samuti väljendas komisjon kahtlusi muude meetmete suhtes, mille kohta Poola ametiasutused teatasid, et need ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(106)

Samuti väljendas komisjon kahtlusi muude meetmete suhtes, mille kohta Poola ametiasutused teatasid, et need ei kujuta endast riigiabi.

| (107) | Komisjon kahtles, kas avalik-õiguslike kohustuste osaline tagasimaksmine või osaline mahakandmine, mille kohta Poola ametiasutused teatasid, et see ei kujuta endast riigiabi, on kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga. |
| --- | --- |

(107)

Komisjon kahtles, kas avalik-õiguslike kohustuste osaline tagasimaksmine või osaline mahakandmine, mille kohta Poola ametiasutused teatasid, et see ei kujuta endast riigiabi, on kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga.

| (108) | Samuti väljendas komisjon kahtlust, kas ümberkorralduskava on kooskõlas siseturuga, võttes arvesse päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 31 ja sellele järgnevaid punkte. |
| --- | --- |

(108)

Samuti väljendas komisjon kahtlust, kas ümberkorralduskava on kooskõlas siseturuga, võttes arvesse päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 31 ja sellele järgnevaid punkte.

| (109) | Komisjon kahtles, kas kavandatud panus oli tegelik ja kas ümberkorralduskava oli kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktidega 43–45. Komisjon kahtles, kas PZL Wrocławi müügist kavandatud tulu, isegi kui see oleks saadud, saab lugeda omapanuseks ümberkorraldamisel. Nagu eespool märgitud, asutati PZL Wrocław 2004. aasta lõpus. Ümberkorralduskava kohaselt tuli tootmisvahendid üle anda ja erastamisprotsessi alustada juba 2007. aastal. Võimalikud investorid pidi esialgsed pakkumised esitama 2007. aasta neljandaks kvartaliks ja pärast läbirääkimisi pidi müügi eelleping sõlmitama 2008. aasta esimesel poolel. Menetluse algatamise otsuse vastuvõtmise ajal ei olnud komisjonile siiski teatatud ühegi võimaliku investori huvist PZL Wrocławi omandamises vastu. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon kahtles, kas kavandatud panus oli tegelik ja kas ümberkorralduskava oli kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktidega 43–45. Komisjon kahtles, kas PZL Wrocławi müügist kavandatud tulu, isegi kui see oleks saadud, saab lugeda omapanuseks ümberkorraldamisel. Nagu eespool märgitud, asutati PZL Wrocław 2004. aasta lõpus. Ümberkorralduskava kohaselt tuli tootmisvahendid üle anda ja erastamisprotsessi alustada juba 2007. aastal. Võimalikud investorid pidi esialgsed pakkumised esitama 2007. aasta neljandaks kvartaliks ja pärast läbirääkimisi pidi müügi eelleping sõlmitama 2008. aasta esimesel poolel. Menetluse algatamise otsuse vastuvõtmise ajal ei olnud komisjonile siiski teatatud ühegi võimaliku investori huvist PZL Wrocławi omandamises vastu.

| (110) | Samuti väljendas komisjon kahtlust, kas ümberkorralduskava oleks taganud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktides 34–37 ette nähtud pikaajalise elujõulisuse. Komisjon märkis, et kavandatud ümberkorraldus keskendus rahalisele ümberkorraldusele, st ligikaudu 90 % kõikidest ümberkorralduskuludest oli ette nähtud avalik-õiguslike võlgade tagasimaksmiseks. Järelikult olid ülejäänud ümberkorraldusmeetmed üsna piiratud. Komisjon märkis ka, et – nagu juba selgitatud – talle ei olnud menetluse algatamise otsuse vastuvõtmise ajaks teatatud ühestki huvitatud võimalikust investorist. Poola väide, et pärast äriühingu erastamist võivad vajalikuks osutuda täiendavad ümberkorraldusmeetmed, tekitas täiendavaid kahtlusi ümberkorralduskava elujõulisuses. |
| --- | --- |

(110)

Samuti väljendas komisjon kahtlust, kas ümberkorralduskava oleks taganud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktides 34–37 ette nähtud pikaajalise elujõulisuse. Komisjon märkis, et kavandatud ümberkorraldus keskendus rahalisele ümberkorraldusele, st ligikaudu 90 % kõikidest ümberkorralduskuludest oli ette nähtud avalik-õiguslike võlgade tagasimaksmiseks. Järelikult olid ülejäänud ümberkorraldusmeetmed üsna piiratud. Komisjon märkis ka, et – nagu juba selgitatud – talle ei olnud menetluse algatamise otsuse vastuvõtmise ajaks teatatud ühestki huvitatud võimalikust investorist. Poola väide, et pärast äriühingu erastamist võivad vajalikuks osutuda täiendavad ümberkorraldusmeetmed, tekitas täiendavaid kahtlusi ümberkorralduskava elujõulisuses.

| (111) | Komisjon märkis ka, et vajab täiendavaid selgitusi selle kohta, kas kavandatud kompensatsioonimeetmed on kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktidega 38–42. Poola ametiasutused väitsid teates, et vähemalt kolmandik tootmisvõimsuse vähendamisest oli ette nähtud selleks, et vähendada tootmisvõimsust madala kasumlikkusega tööstusliku hüdraulika segmendis. Komisjon kahtles tema käsutuses oleva teabele tuginedes selles, kas äriühingu rakendatud või kavandatud tootmisvõimsuse vähendamine on piisav. Samuti märkis komisjon, et vähemalt osa kavandatud meetmetest tundus olevat vajalik pikaajalise elujõulisuse saavutamiseks. Eelkõige juhtis komisjon tähelepanu asjaolule, et teatavate tootmisvahendite varasem müük tundus olevat konkreetselt suunatud elujõulisuse taastamisele. Kavandatud kinnisvara müük oleks samuti pigem rahastamisallikas kui konkurentsimoonutusi kompenseeriv meede. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon märkis ka, et vajab täiendavaid selgitusi selle kohta, kas kavandatud kompensatsioonimeetmed on kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktidega 38–42. Poola ametiasutused väitsid teates, et vähemalt kolmandik tootmisvõimsuse vähendamisest oli ette nähtud selleks, et vähendada tootmisvõimsust madala kasumlikkusega tööstusliku hüdraulika segmendis. Komisjon kahtles tema käsutuses oleva teabele tuginedes selles, kas äriühingu rakendatud või kavandatud tootmisvõimsuse vähendamine on piisav. Samuti märkis komisjon, et vähemalt osa kavandatud meetmetest tundus olevat vajalik pikaajalise elujõulisuse saavutamiseks. Eelkõige juhtis komisjon tähelepanu asjaolule, et teatavate tootmisvahendite varasem müük tundus olevat konkreetselt suunatud elujõulisuse taastamisele. Kavandatud kinnisvara müük oleks samuti pigem rahastamisallikas kui konkurentsimoonutusi kompenseeriv meede.

IV.   POOLA MÄRKUSED AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA

| (112) | Poola ametiasutused esitasid oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta seoses võimalusega kohaldada esitatud stsenaariumis, st seoses kapitalisüstidega, eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumit. |
| --- | --- |

(112)

Poola ametiasutused esitasid oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta seoses võimalusega kohaldada esitatud stsenaariumis, st seoses kapitalisüstidega, eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumit.

| (113) | Poola ametiasutused märkisid, et kavandatud mahakandmised olid kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga, võttes arvesse asjaolu, et avalik-õiguslikud võlausaldajad oleksid saanud PZL Hydrali vara müügi korral rohkem kui äriühingu pankroti korral. Samuti märkisid Poola ametiasutused, et selline seisukoht põhines majandus- ja finantsanalüüsil ning sellega nõustusid ka asjaomased avalik-õiguslikud võlausaldajad. |
| --- | --- |

(113)

Poola ametiasutused märkisid, et kavandatud mahakandmised olid kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga, võttes arvesse asjaolu, et avalik-õiguslikud võlausaldajad oleksid saanud PZL Hydrali vara müügi korral rohkem kui äriühingu pankroti korral. Samuti märkisid Poola ametiasutused, et selline seisukoht põhines majandus- ja finantsanalüüsil ning sellega nõustusid ka asjaomased avalik-õiguslikud võlausaldajad.

| (114) | Poola ametiasutused väitsid, et kaks kapitalisüsti, mille ARP tegi PZL Hydralile ja mis teate kohaselt olid ette nähtud avalik-õiguslikele võlausaldajatele võlgade tagasimaksmiseks, ei välistanud eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamist. |
| --- | --- |

(114)

Poola ametiasutused väitsid, et kaks kapitalisüsti, mille ARP tegi PZL Hydralile ja mis teate kohaselt olid ette nähtud avalik-õiguslikele võlausaldajatele võlgade tagasimaksmiseks, ei välistanud eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamist.

| (115) | Lisaks väitsid Poola ametiasutused, et PZL Wrocławi turuväärtus oli tihedalt seotud asjaoluga, et tal olid lennundussertifikaadid ja relvade müügiload ning ainulaadselt kogenud ja kvalifitseeritud tööjõud. Pankroti korral oleks selle organisatsiooni taastamine lennunduse järelevalveteenistustele vastuvõetavas ulatuses võimatu. |
| --- | --- |

(115)

Lisaks väitsid Poola ametiasutused, et PZL Wrocławi turuväärtus oli tihedalt seotud asjaoluga, et tal olid lennundussertifikaadid ja relvade müügiload ning ainulaadselt kogenud ja kvalifitseeritud tööjõud. Pankroti korral oleks selle organisatsiooni taastamine lennunduse järelevalveteenistustele vastuvõetavas ulatuses võimatu.

| (116) | Poola ametiasutused hindasid omapanuse suuruseks 130 miljonit Poola zlotti, mis moodustaks 50 % ümberkorralduskuludest isegi juhul, kui käsitada avalik-õiguslike võlgade sissenõudmata jätmist riigiabina. Lisaks märkisid Poola ametiasutused, et vara müük toimub ja seega müüdaks ümberkorralduse raames kogu ümberkorralduskavas nimetatud vara. |
| --- | --- |

(116)

Poola ametiasutused hindasid omapanuse suuruseks 130 miljonit Poola zlotti, mis moodustaks 50 % ümberkorralduskuludest isegi juhul, kui käsitada avalik-õiguslike võlgade sissenõudmata jätmist riigiabina. Lisaks märkisid Poola ametiasutused, et vara müük toimub ja seega müüdaks ümberkorralduse raames kogu ümberkorralduskavas nimetatud vara.

| (117) | Seoses ümberkorralduskava pikaajalise elujõulisusega kinnitasid Poola ametiasutused, et ümberkorralduse eesmärgid olid seatud õigesti. Eelkõige tagas tootmise koondamine PZL Hydrali territooriumi idapoolsesse ossa püsikulude vähenemise, tootmise täiustamine ja täiendava tulu vabanenud ruumi rendile andmisest. Lisaks viidi tootmine ja müük (sh 570 töötajat) üle PZL Wrocławisse, mis oli sel ajal majanduslikult elujõuline äriühing (2008. aasta esimese kümne kuu andmed). 2008. aasta lõpus oli PZL Wrocławi hinnanguline netokasum ligikaudu 6 miljonit Poola zlotti ja käive 50 miljonit Poola zlotti. Poola ametiasutused lisasid, et alates eraõigusliku võlausaldaja stsenaariumi suhtes kokkuleppele jõudmist 2007. aasta neljandas kvartalis tasusid nii PZL Hydral kui ka PZL Wrocław õigeaegselt oma jooksvad kohustused avalik-õiguslikele võlausaldajatele. |
| --- | --- |

(117)

Seoses ümberkorralduskava pikaajalise elujõulisusega kinnitasid Poola ametiasutused, et ümberkorralduse eesmärgid olid seatud õigesti. Eelkõige tagas tootmise koondamine PZL Hydrali territooriumi idapoolsesse ossa püsikulude vähenemise, tootmise täiustamine ja täiendava tulu vabanenud ruumi rendile andmisest. Lisaks viidi tootmine ja müük (sh 570 töötajat) üle PZL Wrocławisse, mis oli sel ajal majanduslikult elujõuline äriühing (2008. aasta esimese kümne kuu andmed). 2008. aasta lõpus oli PZL Wrocławi hinnanguline netokasum ligikaudu 6 miljonit Poola zlotti ja käive 50 miljonit Poola zlotti. Poola ametiasutused lisasid, et alates eraõigusliku võlausaldaja stsenaariumi suhtes kokkuleppele jõudmist 2007. aasta neljandas kvartalis tasusid nii PZL Hydral kui ka PZL Wrocław õigeaegselt oma jooksvad kohustused avalik-õiguslikele võlausaldajatele.

V.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (118) | Komisjon kolmandatelt isikutelt märkusi ei saanud. |
| --- | --- |

(118)

Komisjon kolmandatelt isikutelt märkusi ei saanud.

VI.   PÄRAST AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMIST TOIMUNUD SÜNDMUSED – MUUDETUD ÜMBERKORRALDUSKAVA

| (119) | Poola ametiasutused leiavad, et [...] pakutud PZL Wrocławi aktsiate müügihind vastab äriühingu turuväärtusele. Poola ametiasutuste sõnul kajastus pakutud hinnas äriühingu majanduslik olukord, mis halvenes 2009. aastal finantskriisi ja Poola relvajõudude tellimuste vähenemise tõttu. |
| --- | --- |

(119)

Poola ametiasutused leiavad, et [...] pakutud PZL Wrocławi aktsiate müügihind vastab äriühingu turuväärtusele. Poola ametiasutuste sõnul kajastus pakutud hinnas äriühingu majanduslik olukord, mis halvenes 2009. aastal finantskriisi ja Poola relvajõudude tellimuste vähenemise tõttu.

| (120) | Samuti märkisid Poola ametiasutused, et hinnas kajastusid makromajanduslikud tingimused. Ainuüksi Varssavi väärtpaberibörsil langes Varssavi börsiindeks (WIG) 36 %. Ajavahemikul 2008. aasta aprillist ([...] lahkumine läbirääkimistelt) kuni 2009. aasta juunini halvenes PZL Wrocławiga sarnase tootmisprofiiliga, börsinimekirja kantud lennundussektori äriühingute turupositsioon järsult. [...] (kuhu kuulub [...]) aktsia langes [...] %, [...] aktsia [...] % ja [...] aktsia [...] %. |
| --- | --- |

(120)

Samuti märkisid Poola ametiasutused, et hinnas kajastusid makromajanduslikud tingimused. Ainuüksi Varssavi väärtpaberibörsil langes Varssavi börsiindeks (WIG) 36 %. Ajavahemikul 2008. aasta aprillist ([...] lahkumine läbirääkimistelt) kuni 2009. aasta juunini halvenes PZL Wrocławiga sarnase tootmisprofiiliga, börsinimekirja kantud lennundussektori äriühingute turupositsioon järsult. [...] (kuhu kuulub [...]) aktsia langes [...] %, [...] aktsia [...] % ja [...] aktsia [...] %.

| (121) | [...] viis läbi nõuetele vastavuse uuringu (vt punkt 96). Uuringus võrreldi 32 lennundussektori äriühingu [...] andmeid. Seejärel arvutati keskmised koefitsiendid, mis määrasid, kuidas nimetatud [...]. Koefitsiente kohaldati seejärel [...] suhtes. Tulemuseks saadi [...]. |
| --- | --- |

(121)

[...] viis läbi nõuetele vastavuse uuringu (vt punkt 96). Uuringus võrreldi 32 lennundussektori äriühingu [...] andmeid. Seejärel arvutati keskmised koefitsiendid, mis määrasid, kuidas nimetatud [...]. Koefitsiente kohaldati seejärel [...] suhtes. Tulemuseks saadi [...].

| (122) | ARPga peetavad läbirääkimised investori hinnangu üle näitavad siiski, et selles etapis sõltub [...] väga palju ühest kliendist, nimelt Poola relvajõududest, kellelt saadakse aastatel 2010–2013 eeldatavalt [...] % kavandatud tulust vastavalt moderniseerimiskavale, mille tulemus on ebakindel, ja kui PZL Wrocławi finantsolukord 2010. aastal ei parane, võidakse algatada pankrotimenetlus. |
| --- | --- |

(122)

ARPga peetavad läbirääkimised investori hinnangu üle näitavad siiski, et selles etapis sõltub [...] väga palju ühest kliendist, nimelt Poola relvajõududest, kellelt saadakse aastatel 2010–2013 eeldatavalt [...] % kavandatud tulust vastavalt moderniseerimiskavale, mille tulemus on ebakindel, ja kui PZL Wrocławi finantsolukord 2010. aastal ei parane, võidakse algatada pankrotimenetlus.

| (123) | Sellele tuginedes väidab investor, et pakkudes PZL Wrocławi aktsiate eest [...], maksab ta tegelikult neile peale. |
| --- | --- |

(123)

Sellele tuginedes väidab investor, et pakkudes PZL Wrocławi aktsiate eest [...], maksab ta tegelikult neile peale.

| (124) | Saanud teada investori pakutava hinna, alustas ARP avalik-õiguslike võlausaldajatega läbirääkimisi võlgade osalise tagasimaksmise ja osalise kustutamise üle vastavalt ümberkorralduskavale PZL Hydrali vara müügist saadava tulu arvel ilma täiendavate kapitalisüstideta. |
| --- | --- |

(124)

Saanud teada investori pakutava hinna, alustas ARP avalik-õiguslike võlausaldajatega läbirääkimisi võlgade osalise tagasimaksmise ja osalise kustutamise üle vastavalt ümberkorralduskavale PZL Hydrali vara müügist saadava tulu arvel ilma täiendavate kapitalisüstideta.

| (125) | Selleks tellis ARP 15. jaanuaril 2010 Ernst&Young’ilt uuringu. Sõltumatule eksperdile Ernst&Young tehti ülesandeks võrrelda kahte järgmist stsenaariumi:






  — | PZL Hydrali, sealhulgas tema tütarettevõtja PZL Wrocławi pankrotimenetlus; |
| --- | --- | --- |

(125)

Selleks tellis ARP 15. jaanuaril 2010 Ernst&Young’ilt uuringu. Sõltumatule eksperdile Ernst&Young tehti ülesandeks võrrelda kahte järgmist stsenaariumi:

—

PZL Hydrali, sealhulgas tema tütarettevõtja PZL Wrocławi pankrotimenetlus;

| — | kohustuste arveldamine tulu arvel, mis saadakse PZL Wrocławi müügist [...]-le hinnaga [...], ja PZL Hydrali muu vara müügist saadava tulu arvel. |
| --- | --- |

—

kohustuste arveldamine tulu arvel, mis saadakse PZL Wrocławi müügist [...]-le hinnaga [...], ja PZL Hydrali muu vara müügist saadava tulu arvel.

| (126) | Ernst&Young hindas iga avalik-õigusliku võlausaldaja –sotsiaalkindlustusamet, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet, Wrocław Psie Pole maksuamet, Wrocławi linnanõukogu, puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond, Alam-Sileesia piirkondlik amet ja rahandusministeerium – olukorda eraldi. ARPd analüüs ei hõlma, sest ARP ei olnud PZL Hydrali võlausaldaja, vaid üksnes aktsionär. |
| --- | --- |

(126)

Ernst&Young hindas iga avalik-õigusliku võlausaldaja –sotsiaalkindlustusamet, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet, Wrocław Psie Pole maksuamet, Wrocławi linnanõukogu, puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond, Alam-Sileesia piirkondlik amet ja rahandusministeerium – olukorda eraldi. ARPd analüüs ei hõlma, sest ARP ei olnud PZL Hydrali võlausaldaja, vaid üksnes aktsionär.

| (127) | Ernst&Young’i uuring valmis 24. veebruaril 2010. Uuringus kasutati konservatiivset lähenemisviisi: kvantifitseeriti ainult need summad, mis kummagi stsenaariumi kohaselt eeldatavalt otseselt tagasi saadakse. Seepärast ei võetud analüüsis arvesse alternatiivseid kulusid, (29) pikaajalisi kasumiprognoose ega inflatsiooni. |
| --- | --- |

(127)

Ernst&Young’i uuring valmis 24. veebruaril 2010. Uuringus kasutati konservatiivset lähenemisviisi: kvantifitseeriti ainult need summad, mis kummagi stsenaariumi kohaselt eeldatavalt otseselt tagasi saadakse. Seepärast ei võetud analüüsis arvesse alternatiivseid kulusid, (29) pikaajalisi kasumiprognoose ega inflatsiooni.

| (128) | Likvideerimisega lõppevat pankrotistsenaariumit analüüsiti eeldusel, et likvideerimine on mõistlikult tõhus. Metoodika alusena nimetatakse asjakohase eraõigusliku võlausaldaja testi nõudeid, mis põhinevad kohtupraktikal (Hispaania vs. komisjon ja Hamsa vs. komisjon), milles analüüsitakse avaliku sektori asutuse tegutsemist eraõigusliku võlausaldaja seisukohast, kes püüab rahalistes raskustes olevalt võlgnikult võlga tagasi saada (30). Aruandes analüüsitakse eraldi iga võlausaldajat, võttes eelkõige arvesse võlgniku varale võlausaldaja kasuks seatud tagatisi ja seda, mil määral on nõuded võlgniku pankroti korral rahuldatavad (31). |
| --- | --- |

(128)

Likvideerimisega lõppevat pankrotistsenaariumit analüüsiti eeldusel, et likvideerimine on mõistlikult tõhus. Metoodika alusena nimetatakse asjakohase eraõigusliku võlausaldaja testi nõudeid, mis põhinevad kohtupraktikal (Hispaania vs. komisjon ja Hamsa vs. komisjon), milles analüüsitakse avaliku sektori asutuse tegutsemist eraõigusliku võlausaldaja seisukohast, kes püüab rahalistes raskustes olevalt võlgnikult võlga tagasi saada (30). Aruandes analüüsitakse eraldi iga võlausaldajat, võttes eelkõige arvesse võlgniku varale võlausaldaja kasuks seatud tagatisi ja seda, mil määral on nõuded võlgniku pankroti korral rahuldatavad (31).

| (129) | Vara väärtuse kindlaksmääramiseks pankroti korral eeldati Ernst&Young’i uuringus, et liikumatu materiaalse põhivara kiirmüügiväärtus moodustab 50 % selle õiglasest väärtusest. Õiglase väärtuse kindlaksmääramiseks kasutas Ernst&Young materiaalset põhivara käsitlevas rahvusvahelises raamatupidamisstandardis 16 määratletud meetodeid ja kõiki olemasolevaid sõltumatute ekspertide hinnanguid. 50 % vähendamist õigustab asjaolu, et Poola pankrotimenetlused on ebatõhusad, sest vara müügist saadav tulu moodustab keskmiselt 26,86 % nende õiglasest väärtusest. |
| --- | --- |

(129)

Vara väärtuse kindlaksmääramiseks pankroti korral eeldati Ernst&Young’i uuringus, et liikumatu materiaalse põhivara kiirmüügiväärtus moodustab 50 % selle õiglasest väärtusest. Õiglase väärtuse kindlaksmääramiseks kasutas Ernst&Young materiaalset põhivara käsitlevas rahvusvahelises raamatupidamisstandardis 16 määratletud meetodeid ja kõiki olemasolevaid sõltumatute ekspertide hinnanguid. 50 % vähendamist õigustab asjaolu, et Poola pankrotimenetlused on ebatõhusad, sest vara müügist saadav tulu moodustab keskmiselt 26,86 % nende õiglasest väärtusest.

| (130) | Samuti märgitakse Ernst&Young’i uuringus, et tulu, mida avalik-õiguslikud võlausaldajad võivad pankroti korral saada, sõltub nende hüpoteegiga koormatud varaga seotud tagatiste järjekorrast. Ernst&Young’i uuringus antakse ülevaade PZL Hydrali varale seatud hüpoteekidest, asjaomaste hüpoteekide väärtusest ja võlausaldajate järjekorrast. |
| --- | --- |

(130)

Samuti märgitakse Ernst&Young’i uuringus, et tulu, mida avalik-õiguslikud võlausaldajad võivad pankroti korral saada, sõltub nende hüpoteegiga koormatud varaga seotud tagatiste järjekorrast. Ernst&Young’i uuringus antakse ülevaade PZL Hydrali varale seatud hüpoteekidest, asjaomaste hüpoteekide väärtusest ja võlausaldajate järjekorrast.

| (131) | Kahes eelmises punktis esitatud eeldustele tuginedes hindab Ernst&Young pankroti korral hüpoteekidega tagatud varast saadavaks kogusummaks 52,4 miljonit Poola zlotti; kolm avalik-õiguslikku võlausaldajat (puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond, Alam-Sileesia piirkondlik amet ja rahandusministeerium) ei saa midagi tagasi ja ülejäänud võlausaldajad saavad tagasi järgmised summad: sotsiaalkindlustusamet – 44,8 miljonit Poola zlotti, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet – 2,3 miljonit Poola zlotti, Wrocław Psie Pole maksuamet – 0,457 miljonit Poola zlotti ja Wrocławi linnanõukogu – 4,9 miljonit Poola zlotti. |
| --- | --- |

(131)

Kahes eelmises punktis esitatud eeldustele tuginedes hindab Ernst&Young pankroti korral hüpoteekidega tagatud varast saadavaks kogusummaks 52,4 miljonit Poola zlotti; kolm avalik-õiguslikku võlausaldajat (puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond, Alam-Sileesia piirkondlik amet ja rahandusministeerium) ei saa midagi tagasi ja ülejäänud võlausaldajad saavad tagasi järgmised summad: sotsiaalkindlustusamet – 44,8 miljonit Poola zlotti, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet – 2,3 miljonit Poola zlotti, Wrocław Psie Pole maksuamet – 0,457 miljonit Poola zlotti ja Wrocławi linnanõukogu – 4,9 miljonit Poola zlotti.

| (132) | Pankrotistsenaariumi kohaselt saadavaid tegelikke summasid tuleks seejärel korrigeerida, lisades PZL Hydrali muu vara eest saadava summa, st 13,5 miljonit Poola zlotti (32). Seega saadaks pankroti korral tulu 66 miljonit Poola zlotti, nagu on näidatud tabelis 26. |
| --- | --- |

(132)

Pankrotistsenaariumi kohaselt saadavaid tegelikke summasid tuleks seejärel korrigeerida, lisades PZL Hydrali muu vara eest saadava summa, st 13,5 miljonit Poola zlotti (32). Seega saadaks pankroti korral tulu 66 miljonit Poola zlotti, nagu on näidatud tabelis 26.

| (133) | Vara müügi stsenaariumi kohaselt müüakse 122 323 202,31 Poola zloti eest kogu ümberkorralduskavas nimetatud PZL Hydrali vara: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. hinnaga [...], BBCenter’i kinnisvara hinnaga [...], sõidukipark hinnaga [...], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. hinnaga [...], elektrijaam (GSZ) hinnaga [...], PZL Wrocław hinnaga [...], valutehas hinnaga [...] Poola zlotti, vähemusosalus hinnaga [...] ja PZL Hydrali nõuded summas [...].

  Tabel 26.


  Müügi- ja pankrotistsenaariumi võrdlus PZL Hydrali seisukohast 2010. aastal (Poola zlottides) Ernst&Young’i uuringus









  Avalik-õiguslik võlausaldaja | Kohustused kokku (33) | Pankrotistsenaariumi korral saadav tulu | Vara müügi stsenaariumi korral saadav tulu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sotsiaalkindlustusamet | 192 427 569,63 | 58 326 475,00 | 91 857 554,58 |
| Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet | 59 579 407,58 | 2 294 047,11 | 18 250 999,45 |
| Wrocław – Psie Pole maksuamet | 532 432,60 | 456 768,68 | 456 800,00 |
| Wrocławi linnanõukogu | 27 087 078,25 | 4 928 184,34 | 4 930 000,00 |
| Puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond | 12 884 457,46 | — | 5 007 169,46 |
| Alam-Sileesia piirkondlik amet | 1 320 678,82 | — | 1 320 678,82 |
| Rahandusministeerium | 24 050 232,71 | — | 500 000,00 |
| Kokku | 317 881 857,5 | 66 005 475,13 | 122 323 202,31 |

(133)

Vara müügi stsenaariumi kohaselt müüakse 122 323 202,31 Poola zloti eest kogu ümberkorralduskavas nimetatud PZL Hydrali vara: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. hinnaga [...], BBCenter’i kinnisvara hinnaga [...], sõidukipark hinnaga [...], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. hinnaga [...], elektrijaam (GSZ) hinnaga [...], PZL Wrocław hinnaga [...], valutehas hinnaga [...] Poola zlotti, vähemusosalus hinnaga [...] ja PZL Hydrali nõuded summas [...].

Tabel 26.

Müügi- ja pankrotistsenaariumi võrdlus PZL Hydrali seisukohast 2010. aastal (Poola zlottides) Ernst&Young’i uuringus

Avalik-õiguslik võlausaldaja

Kohustused kokku (33)

Pankrotistsenaariumi korral saadav tulu

Vara müügi stsenaariumi korral saadav tulu

Sotsiaalkindlustusamet

192 427 569,63

58 326 475,00

91 857 554,58

Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet

59 579 407,58

2 294 047,11

18 250 999,45

Wrocław – Psie Pole maksuamet

532 432,60

456 768,68

456 800,00

Wrocławi linnanõukogu

27 087 078,25

4 928 184,34

4 930 000,00

Puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond

12 884 457,46

—

5 007 169,46

Alam-Sileesia piirkondlik amet

1 320 678,82

—

1 320 678,82

Rahandusministeerium

24 050 232,71

—

500 000,00

Kokku

317 881 857,5

66 005 475,13

122 323 202,31

| (134) | Tabelist 26 ilmneb, et Ernst&Young’i uuringu kohaselt rahuldataks 47,7 % sotsiaalkindlustusameti nõuetest, 30,6 % Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti nõuetest, 85,8 % Wrocław Psie Pole maksuameti nõuetest, 18,2 % Wrocławi linnanõukogu nõuetest, kõik Alam-Sileesia piirkondliku ameti nõuded, 38,9 % puuetega inimeste rehabiliteerimise riikliku fondi nõuetest ja 2,1 % rahandusministeeriumi nõuetest. |
| --- | --- |

(134)

Tabelist 26 ilmneb, et Ernst&Young’i uuringu kohaselt rahuldataks 47,7 % sotsiaalkindlustusameti nõuetest, 30,6 % Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti nõuetest, 85,8 % Wrocław Psie Pole maksuameti nõuetest, 18,2 % Wrocławi linnanõukogu nõuetest, kõik Alam-Sileesia piirkondliku ameti nõuded, 38,9 % puuetega inimeste rehabiliteerimise riikliku fondi nõuetest ja 2,1 % rahandusministeeriumi nõuetest.

| (135) | Poola õiguses on sätestatud, et kui avalik-õiguslikud võlausaldajad nõustuvad oma nõuded arveldama võlgade osalise mahakandmise teel, siis ei kogune nimetatud nõuetelt enam intressi ja intressid nõutakse sisse ainult juhul, kui arveldamist ei toimu, näiteks pankrotistsenaariumi korral. Seepärast sisaldavad tabelis 26 näidatud kohustused nõuetekohaseid intresse 2007. aasta lepingu kuupäeva seisuga kõikide avalik-õiguslike võlausaldajate puhul, välja arvatud Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet (kelle teatavatelt maksukohustustelt arvestatakse ikkagi intressi) ja Alam-Sileesia piirkondlik amet (kelle kohustustelt arvestatakse ikkagi intressi) nende nõuete eripärase õigusliku laadi tõttu. |
| --- | --- |

(135)

Poola õiguses on sätestatud, et kui avalik-õiguslikud võlausaldajad nõustuvad oma nõuded arveldama võlgade osalise mahakandmise teel, siis ei kogune nimetatud nõuetelt enam intressi ja intressid nõutakse sisse ainult juhul, kui arveldamist ei toimu, näiteks pankrotistsenaariumi korral. Seepärast sisaldavad tabelis 26 näidatud kohustused nõuetekohaseid intresse 2007. aasta lepingu kuupäeva seisuga kõikide avalik-õiguslike võlausaldajate puhul, välja arvatud Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet (kelle teatavatelt maksukohustustelt arvestatakse ikkagi intressi) ja Alam-Sileesia piirkondlik amet (kelle kohustustelt arvestatakse ikkagi intressi) nende nõuete eripärase õigusliku laadi tõttu.

| (136) | Tuleks märkida, et Wrocławi linnanõukogu, puuetega inimeste rehabiliteerimise riikliku fondi ja Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti puhul nähti muudetud ümberkorralduskavas ette, et avalik-õiguslike võlausaldajate nõuete rahuldamine lükatakse osaliselt edasi ja osa võlgu makstakse tagasi perioodiliste maksetena kuni PZL Hydrali vara müümiseni, st võlad oleks osaliselt tagasi makstud. Lepingus on eelkõige üksikasjalikult sätestatud järgmiselt:






  — | 4,9 miljoni Poola zloti suuruse võla tagasimaksmine Wrocławi linnanõukogule lükatakse edasi; |
| --- | --- | --- |

(136)

Tuleks märkida, et Wrocławi linnanõukogu, puuetega inimeste rehabiliteerimise riikliku fondi ja Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti puhul nähti muudetud ümberkorralduskavas ette, et avalik-õiguslike võlausaldajate nõuete rahuldamine lükatakse osaliselt edasi ja osa võlgu makstakse tagasi perioodiliste maksetena kuni PZL Hydrali vara müümiseni, st võlad oleks osaliselt tagasi makstud. Lepingus on eelkõige üksikasjalikult sätestatud järgmiselt:

—

4,9 miljoni Poola zloti suuruse võla tagasimaksmine Wrocławi linnanõukogule lükatakse edasi;

| — | 5 miljoni Poola zloti suuruse võla tagasimaksmine puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklikule fondile lükatakse edasi; |
| --- | --- |

—

5 miljoni Poola zloti suuruse võla tagasimaksmine puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklikule fondile lükatakse edasi;

| — | 18,25 miljonit Poola zlotti kasutatakse Alam-Sileesia piirkondlikule maksuametile võlgu oleva summa osaliseks tagasimaksmiseks, võla tagasimaksmine lükatakse osaliselt edasi, osa võlast tasutakse perioodiliste maksetena (34) ja osa makstakse tagasi maksepäeval arvutatud intressiga. |
| --- | --- |

—

18,25 miljonit Poola zlotti kasutatakse Alam-Sileesia piirkondlikule maksuametile võlgu oleva summa osaliseks tagasimaksmiseks, võla tagasimaksmine lükatakse osaliselt edasi, osa võlast tasutakse perioodiliste maksetena (34) ja osa makstakse tagasi maksepäeval arvutatud intressiga.

| (137) | Seda arvesse võttes saaksid võlausaldajad Ernst&Young’i uuringu kohaselt (vt tabel 26) PZL Wrocławi ja PZL Hydrali muu vara müügi korral kokku 122 miljonit Poola zlotti, samas kui PZL Hydral likvideerimisega lõppeva pankroti korral saaksid nad ainult 66 miljonit Poola zlotti ja kolm neist (rahandusministeerium, Alam-Sileesia piirkondlik amet ja puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond) ei saaks midagi. |
| --- | --- |

(137)

Seda arvesse võttes saaksid võlausaldajad Ernst&Young’i uuringu kohaselt (vt tabel 26) PZL Wrocławi ja PZL Hydrali muu vara müügi korral kokku 122 miljonit Poola zlotti, samas kui PZL Hydral likvideerimisega lõppeva pankroti korral saaksid nad ainult 66 miljonit Poola zlotti ja kolm neist (rahandusministeerium, Alam-Sileesia piirkondlik amet ja puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond) ei saaks midagi.

| (138) | Müügistsenaariumi kohaselt kannaksid avalik-õiguslikud võlausaldajad maha kokku 195 miljonit Poola zlotti avalik-õiguslikke kohustusi. Sellele vaatamata oleksid kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad müügistsenaariumi korral paremas olukorras kui pankrotistsenaariumi korral. Avalik-õiguslikud võlausaldajad saaksid kokku tagasi 38,5 % neile võlgnetavast summast. |
| --- | --- |

(138)

Müügistsenaariumi kohaselt kannaksid avalik-õiguslikud võlausaldajad maha kokku 195 miljonit Poola zlotti avalik-õiguslikke kohustusi. Sellele vaatamata oleksid kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad müügistsenaariumi korral paremas olukorras kui pankrotistsenaariumi korral. Avalik-õiguslikud võlausaldajad saaksid kokku tagasi 38,5 % neile võlgnetavast summast.

| (139) | Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et Ernst&Young’i uuringu tulemustele tuginedes nõustusid avalik-õiguslikud võlausaldajad oma nõuete osalise rahuldamisega 2010. aastal. |
| --- | --- |

(139)

Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et Ernst&Young’i uuringu tulemustele tuginedes nõustusid avalik-õiguslikud võlausaldajad oma nõuete osalise rahuldamisega 2010. aastal.

| (140) | [...]-ga peetud läbirääkimistel nõustus ARP laenude osalise konverteerimise, osalise tagasimaksmise ja osalise kustutamisega. Vastavalt raamlepingu 2. lisale pidi ARP konverteerima osa 2007. aasta laenu põhiosast ja osa 2008. aasta laenu põhiosast kogusummas [...] PZL Wrocławi aktsiakapitaliks ning likviidseks varaks ja kustutama 2007. aasta laenu intressid summas [...]. Pärast konverteerimist kavatseti PZL Wrocławi aktsiakapitali vähendada, esitades asjakohase taotluse pädevale kohtule. |
| --- | --- |

(140)

[...]-ga peetud läbirääkimistel nõustus ARP laenude osalise konverteerimise, osalise tagasimaksmise ja osalise kustutamisega. Vastavalt raamlepingu 2. lisale pidi ARP konverteerima osa 2007. aasta laenu põhiosast ja osa 2008. aasta laenu põhiosast kogusummas [...] PZL Wrocławi aktsiakapitaliks ning likviidseks varaks ja kustutama 2007. aasta laenu intressid summas [...]. Pärast konverteerimist kavatseti PZL Wrocławi aktsiakapitali vähendada, esitades asjakohase taotluse pädevale kohtule.

| (141) | Poola ametiasutused juhtisid tähelepanu asjaolule, et PZL Wrocławi majanduslik olukord halvenes alles 2009. aastal ja selle põhjuseks oli majanduslangus, mida ei saanud ette ennustada ja mille tõttu vähenes Poola relvajõudude tellimuste maht peaaegu [...] %. Seepärast halvenes oluliselt ARP kui võlausaldaja olukord ja halvenesid ka tema nõuete täieliku rahuldamise väljavaated. |
| --- | --- |

(141)

Poola ametiasutused juhtisid tähelepanu asjaolule, et PZL Wrocławi majanduslik olukord halvenes alles 2009. aastal ja selle põhjuseks oli majanduslangus, mida ei saanud ette ennustada ja mille tõttu vähenes Poola relvajõudude tellimuste maht peaaegu [...] %. Seepärast halvenes oluliselt ARP kui võlausaldaja olukord ja halvenesid ka tema nõuete täieliku rahuldamise väljavaated.

| (142) | Raamlepingu 2. lisa sätetes kokku leppides võeti arvesse Ernst&Young’i uuringu lisa tulemusi. Kõnealune lisa koostati 24. veebruaril 2010. Selles analüüsitakse kahte stsenaariumi – PZL Wrocławi likvideerimisega lõppevat pankrotti ja äriühingu müüki investorile. Eelkõige keskendutakse sellele, kui palju saaks ARP tema kasuks seatud tagatistest pankroti korral, ja võrreldakse seda summaga, mida ta võiks saada PZL Wrocławi müügi korral investorile. |
| --- | --- |

(142)

Raamlepingu 2. lisa sätetes kokku leppides võeti arvesse Ernst&Young’i uuringu lisa tulemusi. Kõnealune lisa koostati 24. veebruaril 2010. Selles analüüsitakse kahte stsenaariumi – PZL Wrocławi likvideerimisega lõppevat pankrotti ja äriühingu müüki investorile. Eelkõige keskendutakse sellele, kui palju saaks ARP tema kasuks seatud tagatistest pankroti korral, ja võrreldakse seda summaga, mida ta võiks saada PZL Wrocławi müügi korral investorile.

| (143) | Ernst&Young’i uuringu lisas juhitakse tähelepanu asjaolule, et PZL Wrocławi vara oli koormatud pantide ja hüpoteekidega. 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli PZL Wrocławi vara arvestuslik väärtus 52,5 miljonit Poola zlotti, millest tagatiseks olev vara moodustas 21,3 miljonit Poola zlotti ja vara, mis ei olnud tagatiseks või mis oli koormamata, 31,2 miljonit Poola zlotti. |
| --- | --- |

(143)

Ernst&Young’i uuringu lisas juhitakse tähelepanu asjaolule, et PZL Wrocławi vara oli koormatud pantide ja hüpoteekidega. 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli PZL Wrocławi vara arvestuslik väärtus 52,5 miljonit Poola zlotti, millest tagatiseks olev vara moodustas 21,3 miljonit Poola zlotti ja vara, mis ei olnud tagatiseks või mis oli koormamata, 31,2 miljonit Poola zlotti.

| (144) | Isegi kui vara, mis ei olnud tagatiseks või mis oli koormamata, moodustaks [...] % PZL Wrocławi varast, oleks maksuhaldur juhul, kui PZL Wrocławi vara müüki poleks toimunud, väljastanud oma nõuete täitmisele pööramiseks maksuotsuse vastavalt maksuseadustiku (35) artiklitele 112 ja 118, teatades, et PZL Wrocław vastutab PZL Hydrali 2006. ja 2007. aasta kohustuste eest. Seda kinnitab Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti 23. novembri 2007. aasta kiri, milles on öeldud, et kui ümberkorraldamine ei õnnestu, võetakse meetmed nõuete täitmisele pööramiseks vastavalt maksuseadustiku artiklile 112. |
| --- | --- |

(144)

Isegi kui vara, mis ei olnud tagatiseks või mis oli koormamata, moodustaks [...] % PZL Wrocławi varast, oleks maksuhaldur juhul, kui PZL Wrocławi vara müüki poleks toimunud, väljastanud oma nõuete täitmisele pööramiseks maksuotsuse vastavalt maksuseadustiku (35) artiklitele 112 ja 118, teatades, et PZL Wrocław vastutab PZL Hydrali 2006. ja 2007. aasta kohustuste eest. Seda kinnitab Alam-Sileesia piirkondliku maksuameti 23. novembri 2007. aasta kiri, milles on öeldud, et kui ümberkorraldamine ei õnnestu, võetakse meetmed nõuete täitmisele pööramiseks vastavalt maksuseadustiku artiklile 112.

| (145) | Kuna PZL Wrocław on PZL Hydrali tootmisvahendite (mis osteti ajavahemikul 2004–2007) omanik, mõjutaks selline otsus teatavaid PZL Hydrali avalik-õiguslikke kohustusi. Nõuete väärtus, mida selline menetlus mõjutaks, vastaks PZL Hydrali avalik-õiguslikele kohustustele aastatest 2006–2007 kogusummas vähemalt 64,4 miljonit Poola zlotti (36). Ernst&Young’i uuringu lisa kohaselt ületaks kõnealuste nõuete väärtus sellise vara arvestusliku väärtuse, mis ei olnud tagatiseks või mis oli koormamata. Samal ajal tuleks kõnealuse vara arvestusliku väärtuse määramisel arvesse võtta selle turuväärtust, sest see koosneb debitoorsest võlgnevusest, sularahast ja muust finantsvarast. |
| --- | --- |

(145)

Kuna PZL Wrocław on PZL Hydrali tootmisvahendite (mis osteti ajavahemikul 2004–2007) omanik, mõjutaks selline otsus teatavaid PZL Hydrali avalik-õiguslikke kohustusi. Nõuete väärtus, mida selline menetlus mõjutaks, vastaks PZL Hydrali avalik-õiguslikele kohustustele aastatest 2006–2007 kogusummas vähemalt 64,4 miljonit Poola zlotti (36). Ernst&Young’i uuringu lisa kohaselt ületaks kõnealuste nõuete väärtus sellise vara arvestusliku väärtuse, mis ei olnud tagatiseks või mis oli koormamata. Samal ajal tuleks kõnealuse vara arvestusliku väärtuse määramisel arvesse võtta selle turuväärtust, sest see koosneb debitoorsest võlgnevusest, sularahast ja muust finantsvarast.

| (146) | PZL Wrocławi pankroti korral oleks seega ainult hüpoteekide ja registerpandiga tagatud vara olnud eelisjärjekorras võrreldes maksuhalduri nõuetega. PZL Wrocławi eraõiguslike võlausaldajate tagamata nõudeid ei oleks saanud PZL Wrocławi vara arvel rahuldada. Võttes arvesse asjaolu, et pankrotivara arvel ei oleks saanud kõikide võlausaldajate nõudeid rahuldada, oleksid PZL Wrocławi aktsiad olnud pankroti korral väärtusetud. Väärtusetud oleksid olnud ka käsipandid, sest rahuldatud oleks ainult registerpantide ja hüpoteekide omanike nõuded. |
| --- | --- |

(146)

PZL Wrocławi pankroti korral oleks seega ainult hüpoteekide ja registerpandiga tagatud vara olnud eelisjärjekorras võrreldes maksuhalduri nõuetega. PZL Wrocławi eraõiguslike võlausaldajate tagamata nõudeid ei oleks saanud PZL Wrocławi vara arvel rahuldada. Võttes arvesse asjaolu, et pankrotivara arvel ei oleks saanud kõikide võlausaldajate nõudeid rahuldada, oleksid PZL Wrocławi aktsiad olnud pankroti korral väärtusetud. Väärtusetud oleksid olnud ka käsipandid, sest rahuldatud oleks ainult registerpantide ja hüpoteekide omanike nõuded.

| (147) | Seda arvesse võttes analüüsitakse Ernst&Young’i uuringu lisas PZL Wrocławi varade ARP kasuks seatud registerpandi väärtust. Tagatise, st masinatele seatud registerpandi väärtus määrati eeldusel, et tagatiseks seatud vara väärtus on pankroti korral 50 % selle arvestuslikust väärtusest, sest vara õiglane väärtus ei olnud teada ja liikuva materiaalse põhivara väärtus pidi muutuma vastavalt kohaldatavale kulumimäärale. Ernst&Young leidis, et väärtus oli kiirmüügile tüüpiline, võttes arvesse võimalust kasutada hinnatud vara konkreetsetel eesmärkidel ja osana kindlast tootmisprotsessist, võimalust kasutada seda teistsugustel eesmärkidel ja varaga seotud lepingute laadi. Ernst&Young’i uuringus juhitakse tähelepanu asjaolule, et kui müüdav vara on väga spetsiifiline ja seda kasutatakse väga spetsiifilisele ostjale toodete tootmiseks, võib vara likvideerimismaksumus olla väga väike ja võrduda 30 %-ga vara arvestuslikust väärtusest. Näiteks Autoglass Group SA, mille arvestuslik väärtus oli 19,8 miljonit Poola zlotti, müüdi pankrotimenetluses 6 miljoni Poola zloti eest. Lisaks võib PZL Wrocławi asjaomane vara, millele on seatud registerpant, koosneda paljudest väheväärtuslikest osadest. Eelkõige 2007. aasta laen oli tagatud 1 709 esemega, mis amortiseerusid aastate jooksul, ja ligikaudu 1 400 esemega, mille väärtus oli alla 3 500 Poola zloti; seepärast kanti see vara korraga maha. |
| --- | --- |

(147)

Seda arvesse võttes analüüsitakse Ernst&Young’i uuringu lisas PZL Wrocławi varade ARP kasuks seatud registerpandi väärtust. Tagatise, st masinatele seatud registerpandi väärtus määrati eeldusel, et tagatiseks seatud vara väärtus on pankroti korral 50 % selle arvestuslikust väärtusest, sest vara õiglane väärtus ei olnud teada ja liikuva materiaalse põhivara väärtus pidi muutuma vastavalt kohaldatavale kulumimäärale. Ernst&Young leidis, et väärtus oli kiirmüügile tüüpiline, võttes arvesse võimalust kasutada hinnatud vara konkreetsetel eesmärkidel ja osana kindlast tootmisprotsessist, võimalust kasutada seda teistsugustel eesmärkidel ja varaga seotud lepingute laadi. Ernst&Young’i uuringus juhitakse tähelepanu asjaolule, et kui müüdav vara on väga spetsiifiline ja seda kasutatakse väga spetsiifilisele ostjale toodete tootmiseks, võib vara likvideerimismaksumus olla väga väike ja võrduda 30 %-ga vara arvestuslikust väärtusest. Näiteks Autoglass Group SA, mille arvestuslik väärtus oli 19,8 miljonit Poola zlotti, müüdi pankrotimenetluses 6 miljoni Poola zloti eest. Lisaks võib PZL Wrocławi asjaomane vara, millele on seatud registerpant, koosneda paljudest väheväärtuslikest osadest. Eelkõige 2007. aasta laen oli tagatud 1 709 esemega, mis amortiseerusid aastate jooksul, ja ligikaudu 1 400 esemega, mille väärtus oli alla 3 500 Poola zloti; seepärast kanti see vara korraga maha.

| (148) | Nagu ka aruande põhiosas, ei võetud Ernst&Young’i uuringu lisas pankrotistsenaariumi hindamisel PZL Wrocławi võlausaldajate seisukohast arvesse inflatsiooni, st asjaolu, et pankrotimenetlus võib pikale venida. |
| --- | --- |

(148)

Nagu ka aruande põhiosas, ei võetud Ernst&Young’i uuringu lisas pankrotistsenaariumi hindamisel PZL Wrocławi võlausaldajate seisukohast arvesse inflatsiooni, st asjaolu, et pankrotimenetlus võib pikale venida.

| (149) | Uuringu kohaselt oli masinatele seatud registerpandiks oleva vara arvestuslik netoväärtus 31. jaanuari 2010. aasta seisuga 2 106 392,71 Poola zlotti. Kui kõnealust valemit kohaldada vara arvestuslikule netoväärtusele, oleks vara väärtus (pankrotimenetluses) kiirmüügi korral hinnanguliselt 1 053 196,36 Poola zlotti. |
| --- | --- |

(149)

Uuringu kohaselt oli masinatele seatud registerpandiks oleva vara arvestuslik netoväärtus 31. jaanuari 2010. aasta seisuga 2 106 392,71 Poola zlotti. Kui kõnealust valemit kohaldada vara arvestuslikule netoväärtusele, oleks vara väärtus (pankrotimenetluses) kiirmüügi korral hinnanguliselt 1 053 196,36 Poola zlotti.

| (150) | Ernst&Young’i uuringu lisas leitakse, et ARP saab pankrotistsenaariumi korral 1 053 196,36 Poola zlotti ja müügistsenaariumi korral [>1 053 196,36 Poola zlotti] (vastavalt raamlepingu 2. lisas kirjeldatule). |
| --- | --- |

(150)

Ernst&Young’i uuringu lisas leitakse, et ARP saab pankrotistsenaariumi korral 1 053 196,36 Poola zlotti ja müügistsenaariumi korral [>1 053 196,36 Poola zlotti] (vastavalt raamlepingu 2. lisas kirjeldatule).

| (151) | Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et 2007. aasta laenu tagatiseks oleva vara (millele oli seatud registerpant) arvestuslik netoväärtus oli 2007. aasta auditeeritud finantsaruannete kohaselt 5 480 861,37 Poola zlotti ja 31. jaanuaril 2010. aastal auditeeritud finantsaruannete kohaselt 818 967,55 Poola zlotti. |
| --- | --- |

(151)

Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et 2007. aasta laenu tagatiseks oleva vara (millele oli seatud registerpant) arvestuslik netoväärtus oli 2007. aasta auditeeritud finantsaruannete kohaselt 5 480 861,37 Poola zlotti ja 31. jaanuaril 2010. aastal auditeeritud finantsaruannete kohaselt 818 967,55 Poola zlotti.

| (152) | Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et 2008. aasta laenu tagatiseks oleva vara (millele oli seatud kommertspant) arvestuslik netoväärtus oli sõltumatu eksperdi 1. veebruari 2008. aasta aruande kohaselt 2 763 000 Poola zlotti. Auditeeritud finantsaruannete kohaselt oli kõnealuse vara arvestuslik väärtus 1. veebruari 2008. aasta seisuga 1 883 098,97 Poola zlotti ja arvestuslik netoväärtus 31. jaanuari 2010. aasta seisuga 1 287 425,16 Poola zlotti. |
| --- | --- |

(152)

Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et 2008. aasta laenu tagatiseks oleva vara (millele oli seatud kommertspant) arvestuslik netoväärtus oli sõltumatu eksperdi 1. veebruari 2008. aasta aruande kohaselt 2 763 000 Poola zlotti. Auditeeritud finantsaruannete kohaselt oli kõnealuse vara arvestuslik väärtus 1. veebruari 2008. aasta seisuga 1 883 098,97 Poola zlotti ja arvestuslik netoväärtus 31. jaanuari 2010. aasta seisuga 1 287 425,16 Poola zlotti.

| (153) | Seepärast võtsid Poola ametiasutused tagasi teate PZL Hydralile tehtud kahe kapitalisüsti kohta, väites, et eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumit arvesse võttes ei kujuta avalik-õiguslike kohustuste osaline mahakandmine ja osaline tagasimaksmine endast riigiabi. Samuti väitsid nad, et avalik-õiguslike võlausaldajate varasem tegevus (1998–2007) oli kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga. Nad märkisid ka, et PZL Wrocławi müük oli avatud, läbipaistev ja tingimusteta ning et investori pakutud hinda võis käsitada turuhinnana. Poola ametiasutused väitsid, et nii 2007. aasta laen kui ka 2008. aasta laen anti turutingimustel. Samuti tühistasid nad eespool kirjeldatud 2007. aasta laenu aktsiateks konverteerimise, kuid tegid ettepaneku konverteerida enne müüki osaliselt aktsiateks nii 2007. aasta kui ka 2008. aasta laen, väites, et see on kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga. |
| --- | --- |

(153)

Seepärast võtsid Poola ametiasutused tagasi teate PZL Hydralile tehtud kahe kapitalisüsti kohta, väites, et eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumit arvesse võttes ei kujuta avalik-õiguslike kohustuste osaline mahakandmine ja osaline tagasimaksmine endast riigiabi. Samuti väitsid nad, et avalik-õiguslike võlausaldajate varasem tegevus (1998–2007) oli kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga. Nad märkisid ka, et PZL Wrocławi müük oli avatud, läbipaistev ja tingimusteta ning et investori pakutud hinda võis käsitada turuhinnana. Poola ametiasutused väitsid, et nii 2007. aasta laen kui ka 2008. aasta laen anti turutingimustel. Samuti tühistasid nad eespool kirjeldatud 2007. aasta laenu aktsiateks konverteerimise, kuid tegid ettepaneku konverteerida enne müüki osaliselt aktsiateks nii 2007. aasta kui ka 2008. aasta laen, väites, et see on kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga.

VII.   KOMISJONI PÄDEVUS

| (154) | Teatavate meetmete rakendamist, nimelt loobumist PZL Hydrali vastu avalik-õiguslike kohustuste täitmisele pööramisest, alustati 1998. aastal, st enne Poola ühinemist Euroopa Liiduga 1. mail 2004. |
| --- | --- |

(154)

Teatavate meetmete rakendamist, nimelt loobumist PZL Hydrali vastu avalik-õiguslike kohustuste täitmisele pööramisest, alustati 1998. aastal, st enne Poola ühinemist Euroopa Liiduga 1. mail 2004.

| (155) | Ühinemislepingu kohaselt tuleb abimeetmeid, mida uues liikmesriigis kohaldati enne ühinemist ja mida kohaldatakse ka pärast ühinemist ning mis kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuid mis ole olemasolev abi, käsitada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt uue abina. |
| --- | --- |

(155)

Ühinemislepingu kohaselt tuleb abimeetmeid, mida uues liikmesriigis kohaldati enne ühinemist ja mida kohaldatakse ka pärast ühinemist ning mis kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuid mis ole olemasolev abi, käsitada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt uue abina.

| (156) | Ühinemislepingu IV lisa punktis 3 on sätestatud üleminekumenetlus. See hõlmab õigusraamistikku uues liikmesriigis enne ELiga ühinemist rakendatud ja pärast ühinemist jätkuvate abikavade ja üksikute abimeetmete hindamiseks. |
| --- | --- |

(156)

Ühinemislepingu IV lisa punktis 3 on sätestatud üleminekumenetlus. See hõlmab õigusraamistikku uues liikmesriigis enne ELiga ühinemist rakendatud ja pärast ühinemist jätkuvate abikavade ja üksikute abimeetmete hindamiseks.

| (157) | Komisjon ei saa enne ühinemist rakendatud abimeetmeid, mida pärast ühinemist ei kohaldata, uurida ei üleminekumenetluse ega ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse raames. Teisalt hindab komisjon meetmeid, mida enne ühinemist ei rakendatud, vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlusele kas teatatud abina või õigusvastase abina. |
| --- | --- |

(157)

Komisjon ei saa enne ühinemist rakendatud abimeetmeid, mida pärast ühinemist ei kohaldata, uurida ei üleminekumenetluse ega ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse raames. Teisalt hindab komisjon meetmeid, mida enne ühinemist ei rakendatud, vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlusele kas teatatud abina või õigusvastase abina.

| (158) | Meede on pärast ühinemist kohaldatav, kui see rakendati enne ühinemist, kuid selle alusel võidakse pärast ühinemist anda täiendavat abi või suurendada juba antud abisummat, st kui riigi majanduslik panus ei ole meetme rakendamise kuupäeval täpselt teada ja see ei ole endiselt teada ka ühinemise kuupäeval. |
| --- | --- |

(158)

Meede on pärast ühinemist kohaldatav, kui see rakendati enne ühinemist, kuid selle alusel võidakse pärast ühinemist anda täiendavat abi või suurendada juba antud abisummat, st kui riigi majanduslik panus ei ole meetme rakendamise kuupäeval täpselt teada ja see ei ole endiselt teada ka ühinemise kuupäeval.

| (159) | Käesoleva juhtumi puhul märgib komisjon, et loobumine avalik-õiguslike võlausaldajate kohustuste täitmisele pööramisest algas 1998. aastal ja jätkus ühinemise kuupäeval. Komisjon leiab, et 1. mai 2004. aasta seisuga täitmata kohustuste täitmisele pööramata jätmine kuulub alates nimetatud kuupäevast tema pädevusse. |
| --- | --- |

(159)

Käesoleva juhtumi puhul märgib komisjon, et loobumine avalik-õiguslike võlausaldajate kohustuste täitmisele pööramisest algas 1998. aastal ja jätkus ühinemise kuupäeval. Komisjon leiab, et 1. mai 2004. aasta seisuga täitmata kohustuste täitmisele pööramata jätmine kuulub alates nimetatud kuupäevast tema pädevusse.

| (160) | Eespool kirjeldatud asjaolusid arvesse võttes kujutab 1. mai 2004. aasta seisuga täitmata avalik-õiguslike kohustuste täitmisele pööramata jätmine endast meedet, mida kohaldatakse pärast ühinemist ja mis kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaselt komisjoni pädevusse. |
| --- | --- |

(160)

Eespool kirjeldatud asjaolusid arvesse võttes kujutab 1. mai 2004. aasta seisuga täitmata avalik-õiguslike kohustuste täitmisele pööramata jätmine endast meedet, mida kohaldatakse pärast ühinemist ja mis kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaselt komisjoni pädevusse.

VIII.   HINNANG

| (161) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(161)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (162) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on kumulatiivsed ja seega peavad need kõik olema samaaegselt täidetud, et meedet saaks käsitada riigiabina. |
| --- | --- |

(162)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on kumulatiivsed ja seega peavad need kõik olema samaaegselt täidetud, et meedet saaks käsitada riigiabina.

| (163) | Järgmistes jagudes hindab komisjon eraldi PZL Hydralile ja PZL Wrocławile antud võimalikku riigiabi. |
| --- | --- |

(163)

Järgmistes jagudes hindab komisjon eraldi PZL Hydralile ja PZL Wrocławile antud võimalikku riigiabi.

| (164) | Ta käsitleb järgmisi PZL Hydraliga seotud meetmeid:






  — | kavandatud ja tühistatud kapitalisüstid PZL Hydralile; |
| --- | --- | --- |

(164)

Ta käsitleb järgmisi PZL Hydraliga seotud meetmeid:

—

kavandatud ja tühistatud kapitalisüstid PZL Hydralile;

| — | PZL Hydrali avalik-õiguslike võlgade täitmisele pööramine (1998–2007); |
| --- | --- |

—

PZL Hydrali avalik-õiguslike võlgade täitmisele pööramine (1998–2007);

| — | PZL Hydrali avalik-õiguslike võlausaldajate nõuete arveldamine (2007–2010). |
| --- | --- |

—

PZL Hydrali avalik-õiguslike võlausaldajate nõuete arveldamine (2007–2010).

| (165) | Ta käsitleb järgmisi PZL Wrocławiga seotud meetmeid:






  — | 2007. aasta laen; |
| --- | --- | --- |

(165)

Ta käsitleb järgmisi PZL Wrocławiga seotud meetmeid:

—

2007. aasta laen;

| — | 2008. aasta laen; |
| --- | --- |

—

2008. aasta laen;

| — | 2007. ja 2008. aasta laenude konverteerimine aktsiateks. |
| --- | --- |

—

2007. ja 2008. aasta laenude konverteerimine aktsiateks.

| (166) | Komisjon märgib, et Poola ametiasutused vaidlustasid eespool nimetatud meetmete liigitamise riigiabiks, väites, et meetmed vastasid eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumile (PZL Hydrali kasuks võetud meetmed ja PZL Wrocław võlgade aktsiateks konverteerimine 2010. aastal) ja turumajandusliku investeerimise põhimõttele (PZL Wrocławile antud 2007. ja 2008. aasta laenud). |
| --- | --- |

(166)

Komisjon märgib, et Poola ametiasutused vaidlustasid eespool nimetatud meetmete liigitamise riigiabiks, väites, et meetmed vastasid eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumile (PZL Hydrali kasuks võetud meetmed ja PZL Wrocław võlgade aktsiateks konverteerimine 2010. aastal) ja turumajandusliku investeerimise põhimõttele (PZL Wrocławile antud 2007. ja 2008. aasta laenud).

VIII.1   PZL Hydrali kapitalisüstide tühistamine

| (167) | Vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (edaspidi „menetlusmäärus”)) (37) artiklile 8 võib liikmesriik pärast ametliku uurimismenetluse algatamist teatise tagasi võtta, enne kui komisjon on teinud otsuse selle kohta, kas teatatud meede kujutab endast riigiabi. Sellisel juhul lõpetab komisjon menetluse, sest see ei ole enam vajalik. |
| --- | --- |

(167)

Vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (edaspidi „menetlusmäärus”)) (37) artiklile 8 võib liikmesriik pärast ametliku uurimismenetluse algatamist teatise tagasi võtta, enne kui komisjon on teinud otsuse selle kohta, kas teatatud meede kujutab endast riigiabi. Sellisel juhul lõpetab komisjon menetluse, sest see ei ole enam vajalik.

| (168) | Poola ametiasutused võtsid tagasi teated kahe kapitalisüsti kohta (113 miljonit Poola zlotti). Järelikult ei ole kõnealuste meetmete uurimine komisjoni poolt enam vajalik. |
| --- | --- |

(168)

Poola ametiasutused võtsid tagasi teated kahe kapitalisüsti kohta (113 miljonit Poola zlotti). Järelikult ei ole kõnealuste meetmete uurimine komisjoni poolt enam vajalik.

VIII.2   PZL Hydrali vastu avalik-õiguslike kohustuste täitmisele pööramata jätmine (1998–2007)

| (169) | PZL Hydralile võidi anda riigiabi, kui avalik-õiguslikud võlausaldajad jätsid äriühingu vastu avalik-õiguslikud kohustused jätkuvalt täitmisele pööramata. |
| --- | --- |

(169)

PZL Hydralile võidi anda riigiabi, kui avalik-õiguslikud võlausaldajad jätsid äriühingu vastu avalik-õiguslikud kohustused jätkuvalt täitmisele pööramata.

| (170) | Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõige 1 hõlmab erinevas vormis sekkumisi, mis vähendavad äriühingu tavapäraseid kulusid ja mis ei ole küll toetused selle sõna otseses tähenduses, ent on siiski samalaadsed ja samasuguse mõjuga. Kohtupraktikas tunnistatakse üldiselt, et sotsiaalkindlustusmakseid koguv avaliku sektori asutus, kes lubab selliste maksete hilinemisega tasumist, annab oma tegevusega rahalistes raskustes olevale hilinevale ettevõtjale arvestatava kaubandusliku eelise, mida ei võta täielikult ära talle kehtestatud intressid ja viivised, kergendades tema maksukoormust, mis tuleneb sotsiaalkindlustusskeemi tavapärasest kohaldamisest (38). Selline põhjendus kehtib mutatis mutandis muude tasude ja maksude suhtes, mida riigiasutused koguvad. |
| --- | --- |

(170)

Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõige 1 hõlmab erinevas vormis sekkumisi, mis vähendavad äriühingu tavapäraseid kulusid ja mis ei ole küll toetused selle sõna otseses tähenduses, ent on siiski samalaadsed ja samasuguse mõjuga. Kohtupraktikas tunnistatakse üldiselt, et sotsiaalkindlustusmakseid koguv avaliku sektori asutus, kes lubab selliste maksete hilinemisega tasumist, annab oma tegevusega rahalistes raskustes olevale hilinevale ettevõtjale arvestatava kaubandusliku eelise, mida ei võta täielikult ära talle kehtestatud intressid ja viivised, kergendades tema maksukoormust, mis tuleneb sotsiaalkindlustusskeemi tavapärasest kohaldamisest (38). Selline põhjendus kehtib mutatis mutandis muude tasude ja maksude suhtes, mida riigiasutused koguvad.

| (171) | Käesoleval juhul ei olnud makse koguvad avaliku sektori asutused PZL Hydrali võlgu aastatel 1998–2007 täies mahus sisse nõudnud, kui avalik-õiguslikud võlausaldajad võtsid vastu ümberkorralduskava (vt punkt 60 ja sellele järgnevad punktid). |
| --- | --- |

(171)

Käesoleval juhul ei olnud makse koguvad avaliku sektori asutused PZL Hydrali võlgu aastatel 1998–2007 täies mahus sisse nõudnud, kui avalik-õiguslikud võlausaldajad võtsid vastu ümberkorralduskava (vt punkt 60 ja sellele järgnevad punktid).

| (172) | Kohtupraktika kohaselt tuleb selleks, et otsustada, kas riigiasutus andis avalik-õiguslike nõuete täitmisele pööramata jätmisega riigiabi, teha kindlaks, kas asjaomane äriühing ei oleks tõepoolest saanud võrreldavaid hüvesid eraõiguslikult võlausaldajalt, kes on kõnealuse äriühingu suhtes makse koguva avaliku sektori asutusega sarnases olukorras (39). |
| --- | --- |

(172)

Kohtupraktika kohaselt tuleb selleks, et otsustada, kas riigiasutus andis avalik-õiguslike nõuete täitmisele pööramata jätmisega riigiabi, teha kindlaks, kas asjaomane äriühing ei oleks tõepoolest saanud võrreldavaid hüvesid eraõiguslikult võlausaldajalt, kes on kõnealuse äriühingu suhtes makse koguva avaliku sektori asutusega sarnases olukorras (39).

| (173) | Komisjon märgib, et PZL Hydrali pikaajalise elujõulisuse tagamiseks töötasid tema tollane omanik Poola rahandusministeerium ja hiljem ARP välja erastamisstrateegia, tuginedes erakonsultatsioonifirma 1998. aasta uuringule, ja hakkasid otsima investoreid (vt punkt 54). Era- ja avalik-õiguslikud võlausaldajad toetasid sellist lähenemisviisi ning olid sellesse tihedalt kaasatud. |
| --- | --- |

(173)

Komisjon märgib, et PZL Hydrali pikaajalise elujõulisuse tagamiseks töötasid tema tollane omanik Poola rahandusministeerium ja hiljem ARP välja erastamisstrateegia, tuginedes erakonsultatsioonifirma 1998. aasta uuringule, ja hakkasid otsima investoreid (vt punkt 54). Era- ja avalik-õiguslikud võlausaldajad toetasid sellist lähenemisviisi ning olid sellesse tihedalt kaasatud.

| (174) | 2002. aastal alustasid Poola ametiasutused endiselt era- ja avalik-õiguslike võlausaldajate toetusel läbirääkimisi [...]-ga. Võlausaldajaid teavitati korrapäraselt läbirääkimiste käigust (vt punktid 30 ja 56). |
| --- | --- |

(174)

2002. aastal alustasid Poola ametiasutused endiselt era- ja avalik-õiguslike võlausaldajate toetusel läbirääkimisi [...]-ga. Võlausaldajaid teavitati korrapäraselt läbirääkimiste käigust (vt punktid 30 ja 56).

| (175) | Komisjoni sõnul olid nii era- kui ka avalik-õiguslikud võlausaldajad seisukohal, et PZL Hydrali ja eelkõige tema lennundus- ja kaitsealase tegevuse väärtus oli jätkuvuseeldusliku väärtusena eelkõige tema sõjaliste sertifikaatide ja relvade müügilubade ning inimkapitali tõttu palju suurem kui tema vara väärtus, ja seepärast nõustusid nad mitte algatama PZL Hydrali suhtes pankrotimenetlust. |
| --- | --- |

(175)

Komisjoni sõnul olid nii era- kui ka avalik-õiguslikud võlausaldajad seisukohal, et PZL Hydrali ja eelkõige tema lennundus- ja kaitsealase tegevuse väärtus oli jätkuvuseeldusliku väärtusena eelkõige tema sõjaliste sertifikaatide ja relvade müügilubade ning inimkapitali tõttu palju suurem kui tema vara väärtus, ja seepärast nõustusid nad mitte algatama PZL Hydrali suhtes pankrotimenetlust.

| (176) | Komisjon märgib eelkõige, et peamised eraõiguslikud võlausaldajad, st [...] pank ja [...] pank, ei pööranud oma nõudeid täitmisele vaatamata sellele, et nende kasuks olid seatud esimese järjekorra tagatised (vt punktid 32 ja 34), mida sai täitmisele pöörata otse panga täitekorralduse alusel ja mida oleks saanud suhteliselt lihtsalt käsutada (vt punkt 28). |
| --- | --- |

(176)

Komisjon märgib eelkõige, et peamised eraõiguslikud võlausaldajad, st [...] pank ja [...] pank, ei pööranud oma nõudeid täitmisele vaatamata sellele, et nende kasuks olid seatud esimese järjekorra tagatised (vt punktid 32 ja 34), mida sai täitmisele pöörata otse panga täitekorralduse alusel ja mida oleks saanud suhteliselt lihtsalt käsutada (vt punkt 28).

| (177) | Avalik-õiguslikud võlausaldajad seevastu pöörasid nõuded täitmisele kohtutäituri abil ja olid 2007. aasta lõpuks sisse nõudnud kokku 28,76 miljonit Poola zlotti (vt punkt 41). |
| --- | --- |

(177)

Avalik-õiguslikud võlausaldajad seevastu pöörasid nõuded täitmisele kohtutäituri abil ja olid 2007. aasta lõpuks sisse nõudnud kokku 28,76 miljonit Poola zlotti (vt punkt 41).

| (178) | Seepärast leiab komisjon, et aastatel 1998–2007 sai PZL Hydral võrreldavaid hüvesid kahelt eraõiguslikult võlausaldajalt, st [...] pangalt ja [...] pangalt, kes olid kõnealuse äriühingu suhtes makse koguvate avaliku sektori asutustega võrreldes mitte ainult sarnases, vaid tegelikult neist paremas olukorras. |
| --- | --- |

(178)

Seepärast leiab komisjon, et aastatel 1998–2007 sai PZL Hydral võrreldavaid hüvesid kahelt eraõiguslikult võlausaldajalt, st [...] pangalt ja [...] pangalt, kes olid kõnealuse äriühingu suhtes makse koguvate avaliku sektori asutustega võrreldes mitte ainult sarnases, vaid tegelikult neist paremas olukorras.

| (179) | Samuti leiab komisjon, et nii era- kui ka avalik-õiguslike võlausaldajate otsus mitte algatada PZL Hydrali suhtes pankrotimenetlust oli põhjendatud, sest äriühingul olid pärast võlgade tasumist head väljavaated taastada lennundus- ja kaitsealase tegevuse elujõulisus, nagu on öeldud 1998. aastal koostatud strateegias (vt punkt 54). |
| --- | --- |

(179)

Samuti leiab komisjon, et nii era- kui ka avalik-õiguslike võlausaldajate otsus mitte algatada PZL Hydrali suhtes pankrotimenetlust oli põhjendatud, sest äriühingul olid pärast võlgade tasumist head väljavaated taastada lennundus- ja kaitsealase tegevuse elujõulisus, nagu on öeldud 1998. aastal koostatud strateegias (vt punkt 54).

| (180) | Seepärast ei andnud makse koguvatele avaliku sektori asutustele võlgnetavate summade sisse nõudmata jätmine aastatel 1998–2007 PZL Hydralile eelist, sest riigiasutused käitusid sarnaselt eraõiguslikule võlausaldajale, ja seega ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(180)

Seepärast ei andnud makse koguvatele avaliku sektori asutustele võlgnetavate summade sisse nõudmata jätmine aastatel 1998–2007 PZL Hydralile eelist, sest riigiasutused käitusid sarnaselt eraõiguslikule võlausaldajale, ja seega ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

VIII.3   PZL Hydrali avalik-õiguslike kohustuste tagasimaksmine (2007–2010)

| (181) | Pärast [...]-ga peetud erastamisläbirääkimiste nurjumist arveldasid peamised eraõiguslikud võlausaldajad, st [...] pank ja [...] pank, oma nõuded PZL Hydrali vastu. |
| --- | --- |

(181)

Pärast [...]-ga peetud erastamisläbirääkimiste nurjumist arveldasid peamised eraõiguslikud võlausaldajad, st [...] pank ja [...] pank, oma nõuded PZL Hydrali vastu.

| (182) | Eraõiguslike võlausaldajate nõuded arveldati vastavalt 2003. aasta aprillis ([...] pank) ja 2006. aasta novembris ([...] pank). Vaatamata kvaliteetsetele tagatistele nõustus [...] pank 4 miljoni Poola zloti tasumise korral tasaarveldama PZL Hydrali 51,6 miljoni Poola zloti suuruse võla ja [...] pank nõustus 11,5 miljoni Poola zloti tasumise korral tasaarveldama PZL Hydrali 86,4 miljoni Poola zloti suuruse võla (vt punktid 31 ja 33). |
| --- | --- |

(182)

Eraõiguslike võlausaldajate nõuded arveldati vastavalt 2003. aasta aprillis ([...] pank) ja 2006. aasta novembris ([...] pank). Vaatamata kvaliteetsetele tagatistele nõustus [...] pank 4 miljoni Poola zloti tasumise korral tasaarveldama PZL Hydrali 51,6 miljoni Poola zloti suuruse võla ja [...] pank nõustus 11,5 miljoni Poola zloti tasumise korral tasaarveldama PZL Hydrali 86,4 miljoni Poola zloti suuruse võla (vt punktid 31 ja 33).

| (183) | Makse koguvad avaliku sektori asutused sõlmisid 2007. aastal ARP ja PZL Hydraliga võlgade tasaarveldamise kokkuleppe, mis liideti 2007. aastal ümberkorralduskavale. Kõnealune kokkulepe koosnes neljast olulisest osast:






  — | PLZ Hydral tasub kõik uued maksud, tasud ja osamaksed õigeaegselt; |
| --- | --- | --- |

(183)

Makse koguvad avaliku sektori asutused sõlmisid 2007. aastal ARP ja PZL Hydraliga võlgade tasaarveldamise kokkuleppe, mis liideti 2007. aastal ümberkorralduskavale. Kõnealune kokkulepe koosnes neljast olulisest osast:

—

PLZ Hydral tasub kõik uued maksud, tasud ja osamaksed õigeaegselt;

| — | PZL Hydral tasub osa tasumata kohustustest osamaksetena; ülejäänud summa tasumine lükatakse edasi seni, kuni PZL Hydral on müünud oma tütarettevõtjad ja vara; |
| --- | --- |

—

PZL Hydral tasub osa tasumata kohustustest osamaksetena; ülejäänud summa tasumine lükatakse edasi seni, kuni PZL Hydral on müünud oma tütarettevõtjad ja vara;

| — | PLZ Hydral müüb kõik oma tütarettevõtjad ja vara ning kasutab saadud tulu võlgade tagasimaksmiseks; |
| --- | --- |

—

PLZ Hydral müüb kõik oma tütarettevõtjad ja vara ning kasutab saadud tulu võlgade tagasimaksmiseks;

| — | PZL Hydrali lennundus- ja kaitsealane tegevus eraldatakse ja antakse üle tütarettevõtjale PZL Wrocław, mis seejärel erastatakse, ja saadud tulust tasutakse avalik-õiguslikele võlausaldajatele. PZL Hydral on seejärel n-ö tühi kest, mis likvideeritakse. |
| --- | --- |

—

PZL Hydrali lennundus- ja kaitsealane tegevus eraldatakse ja antakse üle tütarettevõtjale PZL Wrocław, mis seejärel erastatakse, ja saadud tulust tasutakse avalik-õiguslikele võlausaldajatele. PZL Hydral on seejärel n-ö tühi kest, mis likvideeritakse.

| (184) | Kooskõlas müügi hinnanguliste tuludega aastatel 2007–2010 nähti ümberkorralduskavas ette, et makse koguvatele avaliku sektori asutustele makstakse tagasi 120,8 miljonit Poola zlotti (vt punkt 61). Tagantjärele ilmnes, et hinnang oli täpne, sest 2010. aastal oli see summa 122,3 miljonit Poola zlotti (vt punkt 133). |
| --- | --- |

(184)

Kooskõlas müügi hinnanguliste tuludega aastatel 2007–2010 nähti ümberkorralduskavas ette, et makse koguvatele avaliku sektori asutustele makstakse tagasi 120,8 miljonit Poola zlotti (vt punkt 61). Tagantjärele ilmnes, et hinnang oli täpne, sest 2010. aastal oli see summa 122,3 miljonit Poola zlotti (vt punkt 133).

| (185) | Komisjon märgib, et ümberkorralduskavas oli ette nähtud ka kaks kapitalisüsti PZL Hydralile, mille eesmärk oli suurendada rahasummat, mida saaks kasutada varasemate kohustuste tasumiseks. Kapitalisüstide lülitamiseks ümberkorralduskavasse oli vaja komisjoni eelnevat nõusolekut; seepärast oli avalik-õiguslikele võlausaldajatele ümberkorralduskava suhtes kokkuleppele jõudes teada, et kõnealuste täiendavate summade kavasse lülitamine ei ole lõplik ega kindel. |
| --- | --- |

(185)

Komisjon märgib, et ümberkorralduskavas oli ette nähtud ka kaks kapitalisüsti PZL Hydralile, mille eesmärk oli suurendada rahasummat, mida saaks kasutada varasemate kohustuste tasumiseks. Kapitalisüstide lülitamiseks ümberkorralduskavasse oli vaja komisjoni eelnevat nõusolekut; seepärast oli avalik-õiguslikele võlausaldajatele ümberkorralduskava suhtes kokkuleppele jõudes teada, et kõnealuste täiendavate summade kavasse lülitamine ei ole lõplik ega kindel.

| (186) | Samuti märgib komisjon, et ümberkorralduskava ei sisalda lõplikku otsust selle kohta, kuidas tulud eri avalik-õiguslike võlausaldajate vahel jagatakse. Jagamine pidi toimuma pärast tütarettevõtjate ja vara müüki tegelike müügitulude alusel, võttes arvesse eri avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks seatud tagatisi. |
| --- | --- |

(186)

Samuti märgib komisjon, et ümberkorralduskava ei sisalda lõplikku otsust selle kohta, kuidas tulud eri avalik-õiguslike võlausaldajate vahel jagatakse. Jagamine pidi toimuma pärast tütarettevõtjate ja vara müüki tegelike müügitulude alusel, võttes arvesse eri avalik-õiguslike võlausaldajate kasuks seatud tagatisi.

| (187) | Seoses avalik-õiguslike võlausaldajate 2007.–2010. aasta tegevuse hindamisega leiab komisjon, et hinnata tuleb avalik-õiguslike võlausaldajate kahte eri otsust: esiteks 2007. aasta otsus nõustuda ümberkorralduskavaga ja teiseks 2010. aasta otsus nõustuda kohustuste lõpliku arveldamisega, nagu on näidatud käesoleva otsuse tabelis 26. |
| --- | --- |

(187)

Seoses avalik-õiguslike võlausaldajate 2007.–2010. aasta tegevuse hindamisega leiab komisjon, et hinnata tuleb avalik-õiguslike võlausaldajate kahte eri otsust: esiteks 2007. aasta otsus nõustuda ümberkorralduskavaga ja teiseks 2010. aasta otsus nõustuda kohustuste lõpliku arveldamisega, nagu on näidatud käesoleva otsuse tabelis 26.

| (188) | Euroopa Kohtu praktika kohaselt peab komisjon sellises olukorras kohaldama eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumit, st selleks, et otsustada, kas raskustes oleva äriühingu poolt avalik-õiguslikule asutusele võlgnetava summa vähendamine kujutab endast riigiabi, tuleb kõnealust asutust võrrelda eraõigusliku võlausaldajaga, kes püüab sisse nõuda summat, mida majanduslikes raskustes olev äriühing talle võlgneb (40). |
| --- | --- |

(188)

Euroopa Kohtu praktika kohaselt peab komisjon sellises olukorras kohaldama eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumit, st selleks, et otsustada, kas raskustes oleva äriühingu poolt avalik-õiguslikule asutusele võlgnetava summa vähendamine kujutab endast riigiabi, tuleb kõnealust asutust võrrelda eraõigusliku võlausaldajaga, kes püüab sisse nõuda summat, mida majanduslikes raskustes olev äriühing talle võlgneb (40).

| (189) | Kohtupraktikas on siiski sedastatud, et kui äriühing, kelle majanduslik olukord on oluliselt halvenemas, teeb olukorra parandamiseks ja pankroti vältimiseks oma võlausaldajatele ettepaneku sõlmida kokkulepe või mitu kokkulepet võlgade ümberkorraldamiseks, peab iga võlausaldaja tegema otsuse, võttes ühelt poolt arvesse summa, mille ta kavandatud kokkuleppe alusel saab, ja teiselt poolt summa, mille ta võib saada äriühingu likvideerimise korral. Otsust mõjutavad mitu tegurit, sealhulgas võlausaldaja seisund tagatud, eelisõigusega või eelisõiguseta nõude omanikuna, tema kasuks seatud võimalike tagatiste laad ja suurus, hinnang sellele, kui tõenäoline on äriühingu elujõulisuse taastamine ja kui suur on oht, et võlausaldaja kahjum suureneb, kui elujõulisust ei taastata, ja kui suur on summa, mille ta saaks likvideerimise korral. Kui näiteks selguks, et likvideerimise korral jätkub äriühingu varade müügimaksumusest üksnes hüpoteegi ja eelisnõuete katmiseks, oleksid eelisõiguseta nõuded väärtusetud. Sellisel juhul ei oleks enamiku nõuete tühistamisega nõustumine eelisõiguseta võlausaldaja jaoks tõesti mingi ohverdus (41). |
| --- | --- |

(189)

Kohtupraktikas on siiski sedastatud, et kui äriühing, kelle majanduslik olukord on oluliselt halvenemas, teeb olukorra parandamiseks ja pankroti vältimiseks oma võlausaldajatele ettepaneku sõlmida kokkulepe või mitu kokkulepet võlgade ümberkorraldamiseks, peab iga võlausaldaja tegema otsuse, võttes ühelt poolt arvesse summa, mille ta kavandatud kokkuleppe alusel saab, ja teiselt poolt summa, mille ta võib saada äriühingu likvideerimise korral. Otsust mõjutavad mitu tegurit, sealhulgas võlausaldaja seisund tagatud, eelisõigusega või eelisõiguseta nõude omanikuna, tema kasuks seatud võimalike tagatiste laad ja suurus, hinnang sellele, kui tõenäoline on äriühingu elujõulisuse taastamine ja kui suur on oht, et võlausaldaja kahjum suureneb, kui elujõulisust ei taastata, ja kui suur on summa, mille ta saaks likvideerimise korral. Kui näiteks selguks, et likvideerimise korral jätkub äriühingu varade müügimaksumusest üksnes hüpoteegi ja eelisnõuete katmiseks, oleksid eelisõiguseta nõuded väärtusetud. Sellisel juhul ei oleks enamiku nõuete tühistamisega nõustumine eelisõiguseta võlausaldaja jaoks tõesti mingi ohverdus (41).

| (190) | Komisjon märgib, et makse koguvate avaliku sektori asutuste nõuete arveldamise tingimused erinevad kahe eraõigusliku panga nõuete arveldamise tingimustest. |
| --- | --- |

(190)

Komisjon märgib, et makse koguvate avaliku sektori asutuste nõuete arveldamise tingimused erinevad kahe eraõigusliku panga nõuete arveldamise tingimustest.

| (191) | Esiteks valisid erapangad kohese väljamaksmise, samas kui makse koguvad avaliku sektori asutused nõustusid ootama PZL Hydrali vara ja tütarettevõtjate müügi tulemusi. |
| --- | --- |

(191)

Esiteks valisid erapangad kohese väljamaksmise, samas kui makse koguvad avaliku sektori asutused nõustusid ootama PZL Hydrali vara ja tütarettevõtjate müügi tulemusi.

| (192) | Teiseks on makse koguvate avaliku sektori asutuste eeldatav sissenõudmismäär oluliselt suurem erapankade sissenõudmismäärast: [...] pank sai tagasi 7 % ja [...] pank sai tagasi 13 %, samas kui makse koguvad avaliku sektori asutused võisid 122,3 miljonit Poola zloti suuruse müügitulu alusel eeldatavalt tagasi saada 38,5 %. |
| --- | --- |

(192)

Teiseks on makse koguvate avaliku sektori asutuste eeldatav sissenõudmismäär oluliselt suurem erapankade sissenõudmismäärast: [...] pank sai tagasi 7 % ja [...] pank sai tagasi 13 %, samas kui makse koguvad avaliku sektori asutused võisid 122,3 miljonit Poola zloti suuruse müügitulu alusel eeldatavalt tagasi saada 38,5 %.

| (193) | Komisjon peab eespool punktides 188 ja 189 kirjeldatud põhimõtteid kohaldades hindama, kas eraõiguslik võlausaldaja oleks teinud avalik-õiguslike võlausaldajatega sarnase otsus ja nõustunud 2007. aasta ümberkorralduskavaga, mis erineb eraõiguslike võlausaldajate saavutatud arvelduskokkuleppest. |
| --- | --- |

(193)

Komisjon peab eespool punktides 188 ja 189 kirjeldatud põhimõtteid kohaldades hindama, kas eraõiguslik võlausaldaja oleks teinud avalik-õiguslike võlausaldajatega sarnase otsus ja nõustunud 2007. aasta ümberkorralduskavaga, mis erineb eraõiguslike võlausaldajate saavutatud arvelduskokkuleppest.

| (194) | Esiteks märgib komisjon, et avalik-õiguslike võlausaldajate tagatised olid piiratud ja erapankade tagatistest madalama kvaliteediga (vt eespool tabelid 16–20). Seepärast olid avalik-õiguslikud võlausaldajad läbirääkimistel halvemas olukorras. Samas suurenes nende tagatiste väärtus pärast eraõiguslike võlausaldajate nõuete arveldamist oluliselt, andes neile täiendava kindluse, et isegi kui ümberkorralduskava tulemused on oodatust halvemad, rahuldatakse vara arvel siiski vastuvõetav osa nende nõuetest. |
| --- | --- |

(194)

Esiteks märgib komisjon, et avalik-õiguslike võlausaldajate tagatised olid piiratud ja erapankade tagatistest madalama kvaliteediga (vt eespool tabelid 16–20). Seepärast olid avalik-õiguslikud võlausaldajad läbirääkimistel halvemas olukorras. Samas suurenes nende tagatiste väärtus pärast eraõiguslike võlausaldajate nõuete arveldamist oluliselt, andes neile täiendava kindluse, et isegi kui ümberkorralduskava tulemused on oodatust halvemad, rahuldatakse vara arvel siiski vastuvõetav osa nende nõuetest.

| (195) | Teiseks märgib komisjon, et ümberkorralduskava aluseks olevate eelduste alusel võisid avalik-õiguslikud võlausaldajad eeldada, et saavad tagasi tunduvalt suurema osa neile võlgnetavatest summadest kui kiire arveldamise valinud eraõiguslikud võlausaldajad. |
| --- | --- |

(195)

Teiseks märgib komisjon, et ümberkorralduskava aluseks olevate eelduste alusel võisid avalik-õiguslikud võlausaldajad eeldada, et saavad tagasi tunduvalt suurema osa neile võlgnetavatest summadest kui kiire arveldamise valinud eraõiguslikud võlausaldajad.

| (196) | Kolmandaks märgib komisjon, et PZL Hydral ja PZL Wrocław kinnitasid eraõiguslikele võlausaldajatele, et kõik uued kohutused tasutakse õigeaegselt. |
| --- | --- |

(196)

Kolmandaks märgib komisjon, et PZL Hydral ja PZL Wrocław kinnitasid eraõiguslikele võlausaldajatele, et kõik uued kohutused tasutakse õigeaegselt.

| (197) | Neljandaks märgib komisjon, et tasumata kohustuste puhul nõustus PZL Hydral maksegraafikuga, mille kohaselt tuli osa võlast tagasi maksta osamaksetena ja ülejäänud pärast seda, kui on selgunud vara ja tütarettevõtjate müügist saadav tulu. Kõnealused maksed olid oluline edasiminek võrreldes võlgade tasumisega enne ümberkorralduskava suhtes kokkuleppele jõudmist: 2008. aastal, st esimesel ümberkorralduskava rakendamise aastal, maksis PZL Hydral tagasi 54,6 miljonit Poola zlotti võrreldes 9,5 miljoni Poola zlotiga, mis maksti tagasi 2007. aastal (vt tabel 21). |
| --- | --- |

(197)

Neljandaks märgib komisjon, et tasumata kohustuste puhul nõustus PZL Hydral maksegraafikuga, mille kohaselt tuli osa võlast tagasi maksta osamaksetena ja ülejäänud pärast seda, kui on selgunud vara ja tütarettevõtjate müügist saadav tulu. Kõnealused maksed olid oluline edasiminek võrreldes võlgade tasumisega enne ümberkorralduskava suhtes kokkuleppele jõudmist: 2008. aastal, st esimesel ümberkorralduskava rakendamise aastal, maksis PZL Hydral tagasi 54,6 miljonit Poola zlotti võrreldes 9,5 miljoni Poola zlotiga, mis maksti tagasi 2007. aastal (vt tabel 21).

| (198) | Komisjon leiab, et PZL Hydrali kõnealuseid tagatisi ja kinnitusi arvesse võttes tegutsesid avalik-õiguslikud võlausaldajad nii, nagu võrreldavas olukorras oleks tegutsenud eraõiguslik võlausaldaja. |
| --- | --- |

(198)

Komisjon leiab, et PZL Hydrali kõnealuseid tagatisi ja kinnitusi arvesse võttes tegutsesid avalik-õiguslikud võlausaldajad nii, nagu võrreldavas olukorras oleks tegutsenud eraõiguslik võlausaldaja.

| (199) | Samuti märgib komisjon, et kuna läbirääkimised [...] ja [...]-ga nurjusid (vt punkt 94), kestis ümberkorralduskava tegelik rakendamine algselt kavandatust kauem. Komisjon leiab, et see oli oht, mis kaasnes makse koguvate avaliku sektori asutuste nõusolekuga ümberkorralduskavale. |
| --- | --- |

(199)

Samuti märgib komisjon, et kuna läbirääkimised [...] ja [...]-ga nurjusid (vt punkt 94), kestis ümberkorralduskava tegelik rakendamine algselt kavandatust kauem. Komisjon leiab, et see oli oht, mis kaasnes makse koguvate avaliku sektori asutuste nõusolekuga ümberkorralduskavale.

| (200) | PZL Hydrali ja tema avalik-õiguslike võlausaldajate vahelist kohustuste lõplikku arveldamist on kirjeldatud tabelis 26. Pärast seda, kui [...] oli teinud pakkumise ja PZL Wrocławi müügihind oli kindlaks määratud, nõustusid avalik-õiguslikud võlausaldajad kohustuste arveldamisega PZL Hydrali vara müügi arvel ilma kapitalisüstideta kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga ning võttes arvesse nende nõuete väärtust ja tagatiste kvaliteeti (vt punkt 96). |
| --- | --- |

(200)

PZL Hydrali ja tema avalik-õiguslike võlausaldajate vahelist kohustuste lõplikku arveldamist on kirjeldatud tabelis 26. Pärast seda, kui [...] oli teinud pakkumise ja PZL Wrocławi müügihind oli kindlaks määratud, nõustusid avalik-õiguslikud võlausaldajad kohustuste arveldamisega PZL Hydrali vara müügi arvel ilma kapitalisüstideta kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga ning võttes arvesse nende nõuete väärtust ja tagatiste kvaliteeti (vt punkt 96).

| (201) | Seepärast peab komisjon kindlaks tegema, kas kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad on kapitalisüstideta müügi korral paremas olukorras kui pankroti korral ja kas müük [...]-le on parim müügivõimalus, mida avalik-õiguslikud võlausaldajad võivad eeldada. |
| --- | --- |

(201)

Seepärast peab komisjon kindlaks tegema, kas kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad on kapitalisüstideta müügi korral paremas olukorras kui pankroti korral ja kas müük [...]-le on parim müügivõimalus, mida avalik-õiguslikud võlausaldajad võivad eeldada.

| (202) | Kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad saavad tagasi rohkem kui eraõiguslikud võlausaldajad (vt punkt 134), välja arvatud rahandusministeerium, kellel ei olnud siiski ühtegi tagatist ja keda ei saa seega võrrelda esimese järjekorra tagatisi omavate eraõiguslike võlausaldajatega (vt punktid 32 ja 34). |
| --- | --- |

(202)

Kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad saavad tagasi rohkem kui eraõiguslikud võlausaldajad (vt punkt 134), välja arvatud rahandusministeerium, kellel ei olnud siiski ühtegi tagatist ja keda ei saa seega võrrelda esimese järjekorra tagatisi omavate eraõiguslike võlausaldajatega (vt punktid 32 ja 34).

| (203) | Samuti tuleks märkida, et ARP tellitud Ernst&Young’i uuringus võrreldi summasid, mille iga avalik-õiguslik võlausaldaja võis saada pankroti korral ja müügi korral (mis toimus 2010. aastal) (vt punkt 137). Uuringus leitakse, et kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad on müügi korral paremas olukorras. |
| --- | --- |

(203)

Samuti tuleks märkida, et ARP tellitud Ernst&Young’i uuringus võrreldi summasid, mille iga avalik-õiguslik võlausaldaja võis saada pankroti korral ja müügi korral (mis toimus 2010. aastal) (vt punkt 137). Uuringus leitakse, et kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad on müügi korral paremas olukorras.

| (204) | Komisjon hindas punktides 188 ja 189 viidatud kohtupraktikale tuginedes Ernst&Young’i uuringut kriitiliselt, et teha kindlaks, kas selle tulemused peavad paika ja tõestavad, et arveldamisega nõustudes käitusid kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad nii, nagu oleks võrreldavas olukorras käitunud eraõiguslik võlausaldaja. |
| --- | --- |

(204)

Komisjon hindas punktides 188 ja 189 viidatud kohtupraktikale tuginedes Ernst&Young’i uuringut kriitiliselt, et teha kindlaks, kas selle tulemused peavad paika ja tõestavad, et arveldamisega nõustudes käitusid kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad nii, nagu oleks võrreldavas olukorras käitunud eraõiguslik võlausaldaja.

| (205) | Komisjon märgib esiteks, et Ernst&Young’i uuringus kasutati eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi hindamiseks meetodina Euroopa kohtute asjaomast praktikat ja võeti arvesse iga avalik-õigusliku võlausaldaja seisundit, tema tagatisi, nende järjekorda ja summat, mis ta saaks tagasi likvideerimise korral. |
| --- | --- |

(205)

Komisjon märgib esiteks, et Ernst&Young’i uuringus kasutati eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi hindamiseks meetodina Euroopa kohtute asjaomast praktikat ja võeti arvesse iga avalik-õigusliku võlausaldaja seisundit, tema tagatisi, nende järjekorda ja summat, mis ta saaks tagasi likvideerimise korral.

| (206) | Käesoleva otsuse tabel 26 näitab, et vastavalt kõnealusele hinnangule on kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad (sotsiaalkindlustusamet, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet, Wrocław Psie Pole maksuamet, Wrocławi linnanõukogu, puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond, Alam-Sileesia piirkondlik amet ja rahandusministeerium) PZL Hydrali kogu vara müügi korral paremas olukorras, st nad kõik saavad tagasi suurema osa tasumata kohustustest, kui nad saaksid likvideerimisega lõppeva pankrotistsenaariumi korral, võttes arvesse avalik-õiguslike võlausaldajate järjekorda ja nende vastavaid tagatisi (vt punkt 134). |
| --- | --- |

(206)

Käesoleva otsuse tabel 26 näitab, et vastavalt kõnealusele hinnangule on kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad (sotsiaalkindlustusamet, Alam-Sileesia piirkondlik maksuamet, Wrocław Psie Pole maksuamet, Wrocławi linnanõukogu, puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklik fond, Alam-Sileesia piirkondlik amet ja rahandusministeerium) PZL Hydrali kogu vara müügi korral paremas olukorras, st nad kõik saavad tagasi suurema osa tasumata kohustustest, kui nad saaksid likvideerimisega lõppeva pankrotistsenaariumi korral, võttes arvesse avalik-õiguslike võlausaldajate järjekorda ja nende vastavaid tagatisi (vt punkt 134).

| (207) | Seejärel kontrollis komisjon Ernst&Young’i väljatöötatud pankrotistsenaariumi paikapidavust. Hinnangus lähtuti sellest, et PZL Hydrali väärtus on null, sest tema kohustused ületasid tunduvalt tema vara ja tütarettevõtjate väärtust. Seepärast oleks iga võlausaldaja saanud pankrotistsenaariumi korral tagasi ainult osa tagatisega kaetud tasumata kohustustest niivõrd, kuivõrd tema järjekord võimaldas tal saada kasu tagatud vara likvideerimisväärtusest. |
| --- | --- |

(207)

Seejärel kontrollis komisjon Ernst&Young’i väljatöötatud pankrotistsenaariumi paikapidavust. Hinnangus lähtuti sellest, et PZL Hydrali väärtus on null, sest tema kohustused ületasid tunduvalt tema vara ja tütarettevõtjate väärtust. Seepärast oleks iga võlausaldaja saanud pankrotistsenaariumi korral tagasi ainult osa tagatisega kaetud tasumata kohustustest niivõrd, kuivõrd tema järjekord võimaldas tal saada kasu tagatud vara likvideerimisväärtusest.

| (208) | Tabelites 16–20 on esitatud kõikide avalik-õiguslike võlausaldajate tagatised. Punktis 131 on näidatud seda, mil määral PZL Hydrali pankroti väljakuulutamise korral rahuldataks iga avalik-õigusliku võlausaldaja nõuded tema tagatise arvel, võttes arvesse selle järjekorda. Kinnisvara kiirmüügiväärtuse hindamiseks kasutas Ernst&Young äriühingu vara jooksvat õiglast väärtust vastavalt punktile 30 ja kooskõlas materiaalset põhivara käsitleva rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 16 (42). Komisjon märgib, et kõnealuse rahvusvahelise raamatupidamisstandardi kasutamine on Euroopa Liidus kohustuslik ja seega on see sobiv alus likvideerimisväärtuse hindamiseks. Komisjon leiab olevat mõistliku, et pankroti korral väheneb kõnealuse vara väärtus kiirmüügil varade eraldi müügi tõttu 50 %, et tegevuse jätkuvuse reeglit ei ole võimalik kohaldada, sest majanduskriisi tõttu on nõudmine tööstusvarade järele vähenenud, ja et kõnealune väärtus on suurem kui Poolas pankrotivara müügist saadav keskmine tulu, mis on 26,86 % võrreldes vara õiglase väärtusega. |
| --- | --- |

(208)

Tabelites 16–20 on esitatud kõikide avalik-õiguslike võlausaldajate tagatised. Punktis 131 on näidatud seda, mil määral PZL Hydrali pankroti väljakuulutamise korral rahuldataks iga avalik-õigusliku võlausaldaja nõuded tema tagatise arvel, võttes arvesse selle järjekorda. Kinnisvara kiirmüügiväärtuse hindamiseks kasutas Ernst&Young äriühingu vara jooksvat õiglast väärtust vastavalt punktile 30 ja kooskõlas materiaalset põhivara käsitleva rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga (IAS) 16 (42). Komisjon märgib, et kõnealuse rahvusvahelise raamatupidamisstandardi kasutamine on Euroopa Liidus kohustuslik ja seega on see sobiv alus likvideerimisväärtuse hindamiseks. Komisjon leiab olevat mõistliku, et pankroti korral väheneb kõnealuse vara väärtus kiirmüügil varade eraldi müügi tõttu 50 %, et tegevuse jätkuvuse reeglit ei ole võimalik kohaldada, sest majanduskriisi tõttu on nõudmine tööstusvarade järele vähenenud, ja et kõnealune väärtus on suurem kui Poolas pankrotivara müügist saadav keskmine tulu, mis on 26,86 % võrreldes vara õiglase väärtusega.

| (209) | Komisjon leiab, et kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad on [...]-le müügi korral paremas olukorras kui pankrotistsenaariumi korral. |
| --- | --- |

(209)

Komisjon leiab, et kõik avalik-õiguslikud võlausaldajad on [...]-le müügi korral paremas olukorras kui pankrotistsenaariumi korral.

| (210) | Veel tuleb kindlaks teha, kas [...] pakkumine on parim pakkumine, mida avalik-õiguslikud võlausaldajad võisid oodata. Komisjon märgib, et kui 2009. aasta esimesel poolel selgus, et [...] pakkumise tingimusi ei olnud täidetud, oli [...] ainus PZL Wrocławi aktsiate ostust huvitatud ostja. Vaatamata pakkumiskutse avaldamisele ja võimalike investorite aktiivsele otsimisele alates 2008. aasta maist (vt punkt 90 ja sellele järgnevad punktid), ei tundnud ostu vastu huvi ükski muu investor. Seepärast ei olnud avalik-õiguslikel võlausaldajatel mõistlikku alust arvata, et mõni muu investor pakub tulevikus paremat hinda. |
| --- | --- |

(210)

Veel tuleb kindlaks teha, kas [...] pakkumine on parim pakkumine, mida avalik-õiguslikud võlausaldajad võisid oodata. Komisjon märgib, et kui 2009. aasta esimesel poolel selgus, et [...] pakkumise tingimusi ei olnud täidetud, oli [...] ainus PZL Wrocławi aktsiate ostust huvitatud ostja. Vaatamata pakkumiskutse avaldamisele ja võimalike investorite aktiivsele otsimisele alates 2008. aasta maist (vt punkt 90 ja sellele järgnevad punktid), ei tundnud ostu vastu huvi ükski muu investor. Seepärast ei olnud avalik-õiguslikel võlausaldajatel mõistlikku alust arvata, et mõni muu investor pakub tulevikus paremat hinda.

| (211) | Seda arvesse võttes leiab komisjon, et nõustudes 2010. aastal tabelis 26 näidatud arveldamisega, käitusid avalik-õiguslikud võlausaldajad sarnaselt eraõiguslikule võlausaldajale, kes püüab tagasi saada summasid, mida majanduslikes raskustes olev äriühing talle võlgneb. Avalik-õiguslikud võlausaldajad ei andnud seega PZL Hydralile eelist. Järelikult ei kujuta tasumata kohustuste arveldamine avalik-õiguslike kohustuste osalise kustutamise vormis, nagu on näidatud Ernst&Young’i uuringus, endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(211)

Seda arvesse võttes leiab komisjon, et nõustudes 2010. aastal tabelis 26 näidatud arveldamisega, käitusid avalik-õiguslikud võlausaldajad sarnaselt eraõiguslikule võlausaldajale, kes püüab tagasi saada summasid, mida majanduslikes raskustes olev äriühing talle võlgneb. Avalik-õiguslikud võlausaldajad ei andnud seega PZL Hydralile eelist. Järelikult ei kujuta tasumata kohustuste arveldamine avalik-õiguslike kohustuste osalise kustutamise vormis, nagu on näidatud Ernst&Young’i uuringus, endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

VIII.4   PZL Wrocławi suhtes võetud meetmed

| (212) | Komisjon peab otsustama, kas 2007. aasta laen andis PZL Wrocławile eelise. Selleks peab komisjon kindlaks tegema, kas erainvestor oleks sõlminud kõnealuse tehingu samadel tingimustel ja kui mitte, siis millistel tingimustel ta oleks seda teinud (edaspidi „turumajandusliku investeerimise põhimõte”) (43). |
| --- | --- |

(212)

Komisjon peab otsustama, kas 2007. aasta laen andis PZL Wrocławile eelise. Selleks peab komisjon kindlaks tegema, kas erainvestor oleks sõlminud kõnealuse tehingu samadel tingimustel ja kui mitte, siis millistel tingimustel ta oleks seda teinud (edaspidi „turumajandusliku investeerimise põhimõte”) (43).

| (213) | Komisjon sõnul tuleks selleks, et teha kindlaks, kas laen, mille annab riigiasutus, kes juba on äriühingu osanik, on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega, võrrelda tema investeeringut sellise eraõigusliku valdusettevõtja või eraettevõtjate rühma investeeringutega, kes järgib struktuuripoliitikat ja juhindub pikaajalistest eesmärkidest (44). |
| --- | --- |

(213)

Komisjon sõnul tuleks selleks, et teha kindlaks, kas laen, mille annab riigiasutus, kes juba on äriühingu osanik, on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega, võrrelda tema investeeringut sellise eraõigusliku valdusettevõtja või eraettevõtjate rühma investeeringutega, kes järgib struktuuripoliitikat ja juhindub pikaajalistest eesmärkidest (44).

| (214) | Komisjon on seisukohal, et ARP ei ole äriühinguväline võlausaldaja, kes investeerib selleks, et saada intressimäära näol kasumit oma investeeringult saadava tulu alusel, vaid aktsionär, kellel on rohkem kui 90 % osalus PZL Hydralis, kellel omakorda on 100 % osalus PZL Wrocławis. Seepärast tuleb kindlaks teha, kas erainvestor oleks andnud 2007. aasta laenu samadel tingimustel. |
| --- | --- |

(214)

Komisjon on seisukohal, et ARP ei ole äriühinguväline võlausaldaja, kes investeerib selleks, et saada intressimäära näol kasumit oma investeeringult saadava tulu alusel, vaid aktsionär, kellel on rohkem kui 90 % osalus PZL Hydralis, kellel omakorda on 100 % osalus PZL Wrocławis. Seepärast tuleb kindlaks teha, kas erainvestor oleks andnud 2007. aasta laenu samadel tingimustel.

| (215) | Seoses PZL Wrocławile antud 2007. aasta laenuga märgib komisjon esiteks, et laen anti PZL Wrocławile, st äriühingule, mis sel ajal oli rahaliselt elujõuline, mitte rahalistes raskustes olev äriühing päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste tähenduses (vt punktid 47 ja 48). Selle asemel oli tegemist võlgadeta uue äriühinguga, kellel oli juba suur hulk tellimusi, mis olid peamiselt lepingud Poola kaitseministeeriumiga, kellega äriühingul olid pikaajalised ärisuhted. |
| --- | --- |

(215)

Seoses PZL Wrocławile antud 2007. aasta laenuga märgib komisjon esiteks, et laen anti PZL Wrocławile, st äriühingule, mis sel ajal oli rahaliselt elujõuline, mitte rahalistes raskustes olev äriühing päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste tähenduses (vt punktid 47 ja 48). Selle asemel oli tegemist võlgadeta uue äriühinguga, kellel oli juba suur hulk tellimusi, mis olid peamiselt lepingud Poola kaitseministeeriumiga, kellega äriühingul olid pikaajalised ärisuhted.

| (216) | Komisjon märgib, et ARP lootis tagada oma investeeringult saadava tulu, konverteerides võlad [...] %-ks aktsiateks ja müües seejärel selle PZL Wrocławis oleva osaluse erainvestorile (hinnanguliselt [...] eest), nagu on märgitud ümberkorralduskavas. |
| --- | --- |

(216)

Komisjon märgib, et ARP lootis tagada oma investeeringult saadava tulu, konverteerides võlad [...] %-ks aktsiateks ja müües seejärel selle PZL Wrocławis oleva osaluse erainvestorile (hinnanguliselt [...] eest), nagu on märgitud ümberkorralduskavas.

| (217) | ARP võttis arvesse pooleliolevaid läbirääkimisi [...]-ga (vt punkt 74). |
| --- | --- |

(217)

ARP võttis arvesse pooleliolevaid läbirääkimisi [...]-ga (vt punkt 74).

| (218) | Selleks et teha kindlaks, kas ARP tegutses kooskõlas erainvestori põhimõttega, tuleb kindlaks määrata, millist müügihinda võis ARP oma osaluse eest saada, milline oli riskitase ja kas müügist tulenev investeeringutasuvus oli piisav võrreldes ARP võetud riskiga. |
| --- | --- |

(218)

Selleks et teha kindlaks, kas ARP tegutses kooskõlas erainvestori põhimõttega, tuleb kindlaks määrata, millist müügihinda võis ARP oma osaluse eest saada, milline oli riskitase ja kas müügist tulenev investeeringutasuvus oli piisav võrreldes ARP võetud riskiga.

| (219) | ARP tellis enne laenu andmist sõltumatult eksperdilt uuringu, et määrata kindlaks PZL Wrocławi väärtus pärast selle eraldamist PZL Hydralist (vt punkt 66). |
| --- | --- |

(219)

ARP tellis enne laenu andmist sõltumatult eksperdilt uuringu, et määrata kindlaks PZL Wrocławi väärtus pärast selle eraldamist PZL Hydralist (vt punkt 66).

| (220) | Komisjon hindas kõnealust uuringut kriitiliselt ja leidis, et oli mõistlik eeldada vähemalt [...] suurust müügihinda (vt punkt 71 ja sellele järgnevad punktid). Müües ligikaudu [...] % aktsiatest, võis ARP eduka müügi korral eeldada vähemalt 48,5 miljoni Poola zloti suurust kasumit. |
| --- | --- |

(220)

Komisjon hindas kõnealust uuringut kriitiliselt ja leidis, et oli mõistlik eeldada vähemalt [...] suurust müügihinda (vt punkt 71 ja sellele järgnevad punktid). Müües ligikaudu [...] % aktsiatest, võis ARP eduka müügi korral eeldada vähemalt 48,5 miljoni Poola zloti suurust kasumit.

| (221) | Komisjon tunnistab, et iga erastamine kätkeb endas alati suuri riske. Käesoleval juhul oli esimene katse juba nurjunud. Samas märgib komisjon, et lennundus- ja kaitsealal tegutseva Poola äriühingu üldised väljavaated olid suhteliselt kindlad, võttes arvesse Poola relvajõudude pooleliolevaid missioone välismaal ja Poola kaitsevõimega seotud kohustusi NATO ees. Lisaks on erilubade nõuet arvesse võttes takistused asjaomasesse turusegmenti sisenemisel väga suured, mis omakorda suurendab kogenud ettevõtjate atraktiivsust. |
| --- | --- |

(221)

Komisjon tunnistab, et iga erastamine kätkeb endas alati suuri riske. Käesoleval juhul oli esimene katse juba nurjunud. Samas märgib komisjon, et lennundus- ja kaitsealal tegutseva Poola äriühingu üldised väljavaated olid suhteliselt kindlad, võttes arvesse Poola relvajõudude pooleliolevaid missioone välismaal ja Poola kaitsevõimega seotud kohustusi NATO ees. Lisaks on erilubade nõuet arvesse võttes takistused asjaomasesse turusegmenti sisenemisel väga suured, mis omakorda suurendab kogenud ettevõtjate atraktiivsust.

| (222) | Samuti oli eeldatav investeeringutasuvus komisjoni sõnul piisavalt suur, et õigustada suhteliselt kõrget riski, ja ARP-l oli lisaks seadmetele seatud tagatis registerpandi näol summas 5,5 miljonit Poola zlotti ning [...] % aktsiatele seatud käsipandi näol (vt punkt 65). |
| --- | --- |

(222)

Samuti oli eeldatav investeeringutasuvus komisjoni sõnul piisavalt suur, et õigustada suhteliselt kõrget riski, ja ARP-l oli lisaks seadmetele seatud tagatis registerpandi näol summas 5,5 miljonit Poola zlotti ning [...] % aktsiatele seatud käsipandi näol (vt punkt 65).

| (223) | Seda arvesse võttes nõustub komisjon, et 2007. aasta laen anti kooskõlas erainvestori põhimõttega ja ei kujuta seega endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(223)

Seda arvesse võttes nõustub komisjon, et 2007. aasta laen anti kooskõlas erainvestori põhimõttega ja ei kujuta seega endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (224) | Komisjon peab otsustama, kas 2008. aasta laen andis PZL Wrocławile eelise. Selleks kohaldab komisjon erainvestori põhimõtet vastavalt punktidele 212–214 ja neis selgitatud põhjustel. |
| --- | --- |

(224)

Komisjon peab otsustama, kas 2008. aasta laen andis PZL Wrocławile eelise. Selleks kohaldab komisjon erainvestori põhimõtet vastavalt punktidele 212–214 ja neis selgitatud põhjustel.

| (225) | Seoses PZL Wrocławile antud 2008. aasta laenuga märgib komisjon esiteks, et laen anti PZL Wrocławile, st äriühingule, mis sel ajal oli rahaliselt elujõuline, mitte majanduslikes raskustes olev äriühing päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste tähenduses. Selle asemel oli tegemist võlgadeta uue äriühinguga, kellel oli juba suur hulk tellimusi, mis olid peamiselt lepingud kaitseministeeriumiga väärtusega [...] (vt punkt 48). Komisjon on seisukohal, et kõnealune laen anti konkreetselt kaitseministeeriumi suurenenud tellimuste täitmiseks. Lisaks sai äriühing 2008. aastal raha erasektori vahenditest kasutusrendi näol (vt punkt 87). |
| --- | --- |

(225)

Seoses PZL Wrocławile antud 2008. aasta laenuga märgib komisjon esiteks, et laen anti PZL Wrocławile, st äriühingule, mis sel ajal oli rahaliselt elujõuline, mitte majanduslikes raskustes olev äriühing päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste tähenduses. Selle asemel oli tegemist võlgadeta uue äriühinguga, kellel oli juba suur hulk tellimusi, mis olid peamiselt lepingud kaitseministeeriumiga väärtusega [...] (vt punkt 48). Komisjon on seisukohal, et kõnealune laen anti konkreetselt kaitseministeeriumi suurenenud tellimuste täitmiseks. Lisaks sai äriühing 2008. aastal raha erasektori vahenditest kasutusrendi näol (vt punkt 87).

| (226) | Komisjon märgib, et ARP andis 2008. aasta laenu veidi aega enne [...]-ga PZL Wrocławi müügi üle peetavate läbirääkimiste eeldatavat lõppemist (vt punkt 74). ARP eesmärk oli anda üleminekulaen ajaks enne tehingu sõlmimist, mil PZL Wrocław pidi kiiresti suurendama tootmisvõimsust, et toime tulla kaitseministeeriumi suurenenud tellimustega. Seega püüti ARP laenuga peamiselt tagada, et äriühing kasutab ära oma ärivõimalused enne [...]-ga tehingu sõlmimist ja et tehingu sõlmitakse kiiresti. |
| --- | --- |

(226)

Komisjon märgib, et ARP andis 2008. aasta laenu veidi aega enne [...]-ga PZL Wrocławi müügi üle peetavate läbirääkimiste eeldatavat lõppemist (vt punkt 74). ARP eesmärk oli anda üleminekulaen ajaks enne tehingu sõlmimist, mil PZL Wrocław pidi kiiresti suurendama tootmisvõimsust, et toime tulla kaitseministeeriumi suurenenud tellimustega. Seega püüti ARP laenuga peamiselt tagada, et äriühing kasutab ära oma ärivõimalused enne [...]-ga tehingu sõlmimist ja et tehingu sõlmitakse kiiresti.

| (227) | Komisjon märgib, et laen piirdus 4 miljoni Poola zlotiga, st summaga, mis oli vajalik, et omandada kaitseministeeriumi täiendavate tellimuste täitmiseks vajalik vara. |
| --- | --- |

(227)

Komisjon märgib, et laen piirdus 4 miljoni Poola zlotiga, st summaga, mis oli vajalik, et omandada kaitseministeeriumi täiendavate tellimuste täitmiseks vajalik vara.

| (228) | Lisaks märgib komisjon, et laen oli tagatud registerpandiga, mis oli seatud masinatele summas 2,8 miljonit Poola zlotti, ja ärilepingutest saadavale tulule seatud käsipandiga summas 5,2 miljonit Poola zlotti, ning et laen anti muutuva intressimääraga, mis võrdus komisjoni avaldatud kohaldatava viiteintressiga (vt punkt 83). Sellele vaatamata kontrollis ARP enne 2008. aasta laenu andmist PZL Wrocławi majanduslikku olukorda ja leidis, et äriühing on kasumlik. ARP võis seega eeldada, et PZL Wrocław toodab piisavalt rahavooge, et laen tagasi maksta ja et ARP saaks oma investeeringult tulu. |
| --- | --- |

(228)

Lisaks märgib komisjon, et laen oli tagatud registerpandiga, mis oli seatud masinatele summas 2,8 miljonit Poola zlotti, ja ärilepingutest saadavale tulule seatud käsipandiga summas 5,2 miljonit Poola zlotti, ning et laen anti muutuva intressimääraga, mis võrdus komisjoni avaldatud kohaldatava viiteintressiga (vt punkt 83). Sellele vaatamata kontrollis ARP enne 2008. aasta laenu andmist PZL Wrocławi majanduslikku olukorda ja leidis, et äriühing on kasumlik. ARP võis seega eeldada, et PZL Wrocław toodab piisavalt rahavooge, et laen tagasi maksta ja et ARP saaks oma investeeringult tulu.

| (229) | Komisjon märgib, et äriühingut müüva enamusaktsionäri puhul on tavapärane, et antakse väike üleminekulaen, kui see on vajalik ärivõimaluste ärakasutamiseks ja sujuva müügi tagamiseks. Komisjon on seisukohal, et ARP andis 2008. aasta laenu sellist loogikat järgides ja pealegi oli laen nõuetekohaselt tagatud ning selle intressimääraks oli viiteintress. |
| --- | --- |

(229)

Komisjon märgib, et äriühingut müüva enamusaktsionäri puhul on tavapärane, et antakse väike üleminekulaen, kui see on vajalik ärivõimaluste ärakasutamiseks ja sujuva müügi tagamiseks. Komisjon on seisukohal, et ARP andis 2008. aasta laenu sellist loogikat järgides ja pealegi oli laen nõuetekohaselt tagatud ning selle intressimääraks oli viiteintress.

| (230) | Seda arvesse võttes nõustub komisjon, et 2008. aasta laen anti kooskõlas erainvestori põhimõttega ja ei kujuta seega endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(230)

Seda arvesse võttes nõustub komisjon, et 2008. aasta laen anti kooskõlas erainvestori põhimõttega ja ei kujuta seega endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (231) | Nõustudes võla aktsiateks konverteerimisega ja andes seejärel kogu aktsiate müügist saadud tulu PZL Hydralile, et viimane saaks arveldada avaliku sektori asutustele tasumata kohustused vastavalt ümberkorralduskavas sätestatule, loobus ARP võlgade tagasinõudmisest 17,2 miljoni Poola zloti ulatuses ja sai tagasi ainult [> 1 053 196,36 Poola zlotti]. |
| --- | --- |

(231)

Nõustudes võla aktsiateks konverteerimisega ja andes seejärel kogu aktsiate müügist saadud tulu PZL Hydralile, et viimane saaks arveldada avaliku sektori asutustele tasumata kohustused vastavalt ümberkorralduskavas sätestatule, loobus ARP võlgade tagasinõudmisest 17,2 miljoni Poola zloti ulatuses ja sai tagasi ainult [> 1 053 196,36 Poola zlotti].

| (232) | Tuleb kindlaks teha, kas ARP andis võlgade aktsiateks konverteerimisega PZL Wrocławile eelise. Selleks peab komisjon otsustama, kas ARP järgis kõnealust tehingut tehes punktides 188 ja 189 määratletud eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumit. |
| --- | --- |

(232)

Tuleb kindlaks teha, kas ARP andis võlgade aktsiateks konverteerimisega PZL Wrocławile eelise. Selleks peab komisjon otsustama, kas ARP järgis kõnealust tehingut tehes punktides 188 ja 189 määratletud eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumit.

| (233) | Komisjon märgib esiteks, et [...] 2009. aasta pakkumine [...] oli [...] võrra madalam kui [...] 2008. aasta pakkumine. Komisjon on seisukohal, et kõnealuses erinevuses kajastub PZL Wrocławi olukorra halvenemine – äriühing, mis oli 2008. aastal olnud kasumlik ja heade väljavaadetega, sattus 2009. aastal peamiselt kaitseministeeriumi tellimuste vähenemise tõttu raskustesse. |
| --- | --- |

(233)

Komisjon märgib esiteks, et [...] 2009. aasta pakkumine [...] oli [...] võrra madalam kui [...] 2008. aasta pakkumine. Komisjon on seisukohal, et kõnealuses erinevuses kajastub PZL Wrocławi olukorra halvenemine – äriühing, mis oli 2008. aastal olnud kasumlik ja heade väljavaadetega, sattus 2009. aastal peamiselt kaitseministeeriumi tellimuste vähenemise tõttu raskustesse.

| (234) | Samuti märgib komisjon, et ARP ei lootnud leida võlgade aktsiateks konverteerimise tulemusel omandatud PZL Wrocławi aktsiatele muud ostjat kui [...] (vt punkt 210). Tehingu edukust silmas pidades pidi ARP tagama, et suudab arveldada avalik-õiguslike võlausaldajate kohustused nende kasuks PZL Wrocławi varale seatud hüpoteekide ulatuses, sest muidu ei oleks ta saanud täita oma kohustust anda kõik varad üle nii, et need ei oleks koormatud tagatisega. |
| --- | --- |

(234)

Samuti märgib komisjon, et ARP ei lootnud leida võlgade aktsiateks konverteerimise tulemusel omandatud PZL Wrocławi aktsiatele muud ostjat kui [...] (vt punkt 210). Tehingu edukust silmas pidades pidi ARP tagama, et suudab arveldada avalik-õiguslike võlausaldajate kohustused nende kasuks PZL Wrocławi varale seatud hüpoteekide ulatuses, sest muidu ei oleks ta saanud täita oma kohustust anda kõik varad üle nii, et need ei oleks koormatud tagatisega.

| (235) | Lisaks sellele, kui PZL Wrocławi müük, millel põhines avalik-õiguslike kohustuste ümberkorraldamine nende osalise tagasimaksmisega, ei oleks õnnestunud, oleks maksuhaldur pööranud oma nõuded vastavalt maksuseadustikule täitmisele (vt punkt 144). Võttes arvesse PZL Wrocławi majanduslikku olukorda, oleks müügikokkuleppe nurjumise tagajärjeks olnud PZL Wrocławi pankrot (vt punkt 52). |
| --- | --- |

(235)

Lisaks sellele, kui PZL Wrocławi müük, millel põhines avalik-õiguslike kohustuste ümberkorraldamine nende osalise tagasimaksmisega, ei oleks õnnestunud, oleks maksuhaldur pööranud oma nõuded vastavalt maksuseadustikule täitmisele (vt punkt 144). Võttes arvesse PZL Wrocławi majanduslikku olukorda, oleks müügikokkuleppe nurjumise tagajärjeks olnud PZL Wrocławi pankrot (vt punkt 52).

| (236) | Seepärast leiab komisjon, et ainus alternatiiv tegelikule loobumisele 17,2 miljonist Poola zlotist oleks olnud PZL Wrocławi ja PZL Hydrali likvideerimine. |
| --- | --- |

(236)

Seepärast leiab komisjon, et ainus alternatiiv tegelikule loobumisele 17,2 miljonist Poola zlotist oleks olnud PZL Wrocławi ja PZL Hydrali likvideerimine.

| (237) | Ernst&Young’i uuringu lisas hinnati nimetatud kahte stsenaariumi. Punktides 188 ja 189 viidatud kohtupraktikale tuginedes hindas komisjon Ernst&Young’i uuringut kriitiliselt, et teha kindlaks, kas selle tulemused on paikapidavad ja tõestavad, et arveldamisega nõustudes tegutses ARP sarnaselt võrreldavas olukorras olevale eraõiguslikule võlausaldajale. |
| --- | --- |

(237)

Ernst&Young’i uuringu lisas hinnati nimetatud kahte stsenaariumi. Punktides 188 ja 189 viidatud kohtupraktikale tuginedes hindas komisjon Ernst&Young’i uuringut kriitiliselt, et teha kindlaks, kas selle tulemused on paikapidavad ja tõestavad, et arveldamisega nõustudes tegutses ARP sarnaselt võrreldavas olukorras olevale eraõiguslikule võlausaldajale.

| (238) | Uuringus leitakse, et pankroti korral ei saaks eelisõiguseta võlausaldajad midagi, sest paljud varad on koormatud pantide ja hüpoteekidega ja lisaks sai maksuhaldur pöörata oma nõuded PZL Wrocławi vastu täitmisele (vt punkt 143 ja sellele järgnevad punktid). Komisjon kinnitas kõnealust teavet, uurides PZL Wrocławi finantsaruandeid ja analüüsides Poola seaduste rakendamist, ning jõudis järeldusele, et Ernst&Young’i hinnang on põhjendatud. |
| --- | --- |

(238)

Uuringus leitakse, et pankroti korral ei saaks eelisõiguseta võlausaldajad midagi, sest paljud varad on koormatud pantide ja hüpoteekidega ja lisaks sai maksuhaldur pöörata oma nõuded PZL Wrocławi vastu täitmisele (vt punkt 143 ja sellele järgnevad punktid). Komisjon kinnitas kõnealust teavet, uurides PZL Wrocławi finantsaruandeid ja analüüsides Poola seaduste rakendamist, ning jõudis järeldusele, et Ernst&Young’i hinnang on põhjendatud.

| (239) | Seepärast leiab komisjon, et 2008. aasta laenu tagatiseks olev saadaolevatele summadele seatud käsipant on likvideerimisstsenaariumi korral väärtusetu. Lisaks on likvideerimise korral väärtusetu [...] % aktsiatele seatud pant, sest aktsiad ise on väärtusetud. |
| --- | --- |

(239)

Seepärast leiab komisjon, et 2008. aasta laenu tagatiseks olev saadaolevatele summadele seatud käsipant on likvideerimisstsenaariumi korral väärtusetu. Lisaks on likvideerimise korral väärtusetu [...] % aktsiatele seatud pant, sest aktsiad ise on väärtusetud.

| (240) | Selleks et kindlaks määrata likvideerimisstsenaariumi korral ARP saadavad summad, tuleb seega hinnata, millist kasumit saaks ARP tema kasuks registerpantidega koormatud vara müügist. |
| --- | --- |

(240)

Selleks et kindlaks määrata likvideerimisstsenaariumi korral ARP saadavad summad, tuleb seega hinnata, millist kasumit saaks ARP tema kasuks registerpantidega koormatud vara müügist.

| (241) | Ernst&Young’i uuringu lisas märgitakse, et 2007. aasta laenu tagamiseks ARP kasuks pantidega koormatud masinate arvestuslik väärtus oli 2007. aastal 5,5 miljonit Poola zlotti, samas kui 2008. aasta laenu tagamiseks pantidega koormatud masinate arvestuslik väärtus oli 2008. aastal 2,8 miljonit Poola zlotti. |
| --- | --- |

(241)

Ernst&Young’i uuringu lisas märgitakse, et 2007. aasta laenu tagamiseks ARP kasuks pantidega koormatud masinate arvestuslik väärtus oli 2007. aastal 5,5 miljonit Poola zlotti, samas kui 2008. aasta laenu tagamiseks pantidega koormatud masinate arvestuslik väärtus oli 2008. aastal 2,8 miljonit Poola zlotti.

| (242) | Ernst&Young’i uuringu lisas võeti ARP kasuks seatud registerpantide likvideerimisväärtuse hinnangu aluseks PZL Wrocławi auditeeritud finantsaruannetes kajastatud vara arvestuslik väärtus (vt punktid 151 ja 152) 31. jaanuari 2010. aasta seisuga, st 2,1 miljonit Poola zlotti. |
| --- | --- |

(242)

Ernst&Young’i uuringu lisas võeti ARP kasuks seatud registerpantide likvideerimisväärtuse hinnangu aluseks PZL Wrocławi auditeeritud finantsaruannetes kajastatud vara arvestuslik väärtus (vt punktid 151 ja 152) 31. jaanuari 2010. aasta seisuga, st 2,1 miljonit Poola zlotti.

| (243) | Komisjon leiab, et liikuva materiaalse põhivara (mis oli 2007. ja 2008. aasta laenude tagatiseks) auditeeritud finantsaruannetes kajastatud arvestuslik väärtus on sobiv lähtekoht nende likvideerimisväärtuse hindamiseks. Komisjon märgib esiteks, et PZL Wrocław hindamiseks 2008. aastal tehtud uuringus varade arvestusliku väärtuse ja netoväärtuse vahel ilmnenud suure erinevuse põhjuseks oli kinnisvara väärtuse oluline suurenemine. Masinate väärtust ei korrigeeritud. Teiseks märgib komisjon, et pandi seadmise ja hindamise vahelist lühikest ajavahemikku arvesse võttes puuduvad muud viited sellele, et arvestuslik väärtus ei kajasta õigesti masinate hinnangulist väärtust. |
| --- | --- |

(243)

Komisjon leiab, et liikuva materiaalse põhivara (mis oli 2007. ja 2008. aasta laenude tagatiseks) auditeeritud finantsaruannetes kajastatud arvestuslik väärtus on sobiv lähtekoht nende likvideerimisväärtuse hindamiseks. Komisjon märgib esiteks, et PZL Wrocław hindamiseks 2008. aastal tehtud uuringus varade arvestusliku väärtuse ja netoväärtuse vahel ilmnenud suure erinevuse põhjuseks oli kinnisvara väärtuse oluline suurenemine. Masinate väärtust ei korrigeeritud. Teiseks märgib komisjon, et pandi seadmise ja hindamise vahelist lühikest ajavahemikku arvesse võttes puuduvad muud viited sellele, et arvestuslik väärtus ei kajasta õigesti masinate hinnangulist väärtust.

| (244) | Ernst&Young’i uuringu lisas väidetakse, et likvideerimise korral oleks kõnealune vara müüdud kiirmüügil 50 % hinnaalandusega ja seepärast on vara eeldatav väärtus 1 053 196,36 Poola zlotti. Komisjon tunnistab, et selline vara nagu masinad, mis likvideerimise käigus müüki pannakse, müüakse tavaliselt arvestuslikust väärtusest madalama hinnaga. |
| --- | --- |

(244)

Ernst&Young’i uuringu lisas väidetakse, et likvideerimise korral oleks kõnealune vara müüdud kiirmüügil 50 % hinnaalandusega ja seepärast on vara eeldatav väärtus 1 053 196,36 Poola zlotti. Komisjon tunnistab, et selline vara nagu masinad, mis likvideerimise käigus müüki pannakse, müüakse tavaliselt arvestuslikust väärtusest madalama hinnaga.

| (245) | Komisjon leiab, et 50 % hinnaalandus on Ernst&Young’i uuringus nimetatud ja eespool punktis 147 kirjeldatud põhjustel õigustatud. Eelkõige leiab komisjon, et varade hüpoteetilist väärtust pankroti korral hinnati meetodiga, mida võib pidada asjakohaseks, et hinnata laenaja vastu esitatud nõuete realiseerimismaksumust pankrotiohu korral, võttes arvesse müüdavate masinate konkreetset tüüpi ning asjaolu, et need müüakse konkreetsele ostjale (kaitseministeeriumile), kes vähendab kulusid vajaduse tõttu kohandada oma tegevust vastavalt majanduskriisist tulenevale maksutulude vähenemisele. |
| --- | --- |

(245)

Komisjon leiab, et 50 % hinnaalandus on Ernst&Young’i uuringus nimetatud ja eespool punktis 147 kirjeldatud põhjustel õigustatud. Eelkõige leiab komisjon, et varade hüpoteetilist väärtust pankroti korral hinnati meetodiga, mida võib pidada asjakohaseks, et hinnata laenaja vastu esitatud nõuete realiseerimismaksumust pankrotiohu korral, võttes arvesse müüdavate masinate konkreetset tüüpi ning asjaolu, et need müüakse konkreetsele ostjale (kaitseministeeriumile), kes vähendab kulusid vajaduse tõttu kohandada oma tegevust vastavalt majanduskriisist tulenevale maksutulude vähenemisele.

| (246) | Seepärast leiab komisjon käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal tema käsutuses olevale teabele tuginedes, et ARP tasumata laenude väärtus oli pankroti korral 1 053 196,36 Poola zlotti. |
| --- | --- |

(246)

Seepärast leiab komisjon käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal tema käsutuses olevale teabele tuginedes, et ARP tasumata laenude väärtus oli pankroti korral 1 053 196,36 Poola zlotti.

| (247) | Müügistsenaariumi korral oli ARP tasumata laenude väärtus suurem, sest [...] pakkus ARP-le [> 1 053 196,36 Poola zlotti]. |
| --- | --- |

(247)

Müügistsenaariumi korral oli ARP tasumata laenude väärtus suurem, sest [...] pakkus ARP-le [> 1 053 196,36 Poola zlotti].

| (248) | Komisjon leiab, et ARP olukorras olev eraõiguslik võlausaldaja oleks nõustunud loobuma 17,2 miljonist Poola zlotist, sest ta ei oleks saanud mõistlikult eeldada, et saab pankrotimenetluse korral rohkem tagasi. Kirjeldatud asjaoludele tuginedes on komisjon kindel, et ARP tegevus seoses võlgade aktsiateks konverteerimisega 2010. aastal oli kooskõlas erainvestori põhimõttega ja et võlgade aktsiateks konverteerimine ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(248)

Komisjon leiab, et ARP olukorras olev eraõiguslik võlausaldaja oleks nõustunud loobuma 17,2 miljonist Poola zlotist, sest ta ei oleks saanud mõistlikult eeldada, et saab pankrotimenetluse korral rohkem tagasi. Kirjeldatud asjaoludele tuginedes on komisjon kindel, et ARP tegevus seoses võlgade aktsiateks konverteerimisega 2010. aastal oli kooskõlas erainvestori põhimõttega ja et võlgade aktsiateks konverteerimine ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

IX.   KOKKUVÕTE

| (249) | Komisjon märgib, et selliste kapitalisüstide (kogusummas 113 miljonit Poola zlotti) ametlik uurimine, millest Poola ametiasutused teatasid, kuid mille kohta esitatud teated nad tagasi võtsid, ei ole menetlusmääruse artikli 8 kohaselt enam vajalik. |
| --- | --- |

(249)

Komisjon märgib, et selliste kapitalisüstide (kogusummas 113 miljonit Poola zlotti) ametlik uurimine, millest Poola ametiasutused teatasid, kuid mille kohta esitatud teated nad tagasi võtsid, ei ole menetlusmääruse artikli 8 kohaselt enam vajalik.

| (250) | Seoses avalik-õiguslike võlausaldajate kohustuste täitmisele pööramata jätmisega ja nende hilisema arveldamisega leiab komisjon, et avalik-õiguslikud võlausaldajad tegutsesid kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga. Järelikult ei kujuta avalik-õiguslike võlausaldajate tegevus endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(250)

Seoses avalik-õiguslike võlausaldajate kohustuste täitmisele pööramata jätmisega ja nende hilisema arveldamisega leiab komisjon, et avalik-õiguslikud võlausaldajad tegutsesid kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga. Järelikult ei kujuta avalik-õiguslike võlausaldajate tegevus endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (251) | Komisjon leiab, et võlgade osaline aktsiateks konverteerimine, mille tööstusarengu agentuur kavandas muudetud ümberkorralduskava raames, ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest see vastab eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumile. Samuti leiab komisjon, et PZL Wrocławile antud 2007. ja 2008. aasta laenud ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest need on kooskõlas erainvestori põhimõttega, |
| --- | --- |

(251)

Komisjon leiab, et võlgade osaline aktsiateks konverteerimine, mille tööstusarengu agentuur kavandas muudetud ümberkorralduskava raames, ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest see vastab eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumile. Samuti leiab komisjon, et PZL Wrocławile antud 2007. ja 2008. aasta laenud ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest need on kooskõlas erainvestori põhimõttega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon on otsustanud lõpetada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse seoses kapitalisüstidega summas 113 miljonit Poola zlotti, märkides, et Poola on teate tagasi võtnud ega jätka kõnealust abiprojekti.

Artikkel 2

1.   Poola ametiasutustel PZL Hydrali vastu olevate nõuete osaline täitmisele pööramata jätmine aastatel 1998–2007 ja asjaomaste võlgade tasaarveldamine aastatel 2007–2010 ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

2.   Laenud, mille ARP andis PZL Wrocławile 2007. aastal (12,5 miljonit Poola zlotti) ja 2008. aastal (4 miljonit Poola zlotti), ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

3.   Laenude hilisem osaline kustutamine summas 17,2 miljonit Poola zlotti võlgade aktsiateks konverteerimise näol ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

Brüssel, 4. august 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 324, 19.12.2008, lk 17.

1

(2)  ELT C 158, 18.6.2010, lk 9.

2

(3)  Seaduste kogu nr 145, punkt 1625, muudetud.

3

(4)  Seaduste kogu nr 122, punkt 1320, muudetud.

4

(5)  Seaduste kogu nr 116, punkt 1090, muudetud.

5

(6)  Seaduste kogu nr 192, punkt 1965, muudetud.

6

(7)  Seaduste kogu nr 214, punkt 1571, muudetud.

7

(8)  Konfidentsiaalne teave.

8

(9)  Seaduste kogu 1997/140, punkt 939, muudetud.

9

(10)  1 USA dollar = 3,3 Poola zlotti 22. juuni 2010. aasta seisuga. Käesolevas otsuses on kõikide USA dollaritest Poola zlottidesse konverteeritud summade puhul kasutatud kõnealuse kuupäeva vahetuskurssi; nimetatud summad on võrdlusalusena Poola zlotiga esitatud üksnes teabeks.

10

(11)  Tegelikud summad sõltuvad saavutatud müügimahust.

11

(12)  Poola õiguse kohaselt sisaldub reegel, et madalama järjekorra hüpoteek muutub automaatselt kõrgema järjekorra hüpoteegiks, kinnistusraamatu ja hüpoteekide seaduse artiklis 12 (seaduste kogu nr 19, punkt 147).

12

(13)  Kõnealune summa sisaldab Wrocław Psie Pole maksuameti arvutatud sissenõudmiskulusid.

13

(14)  Maksuvõla viivist kohaldatakse kõikide summade suhtes, mida võlgnetakse maksuhaldurile ja avaliku sektori asutustele. Kuigi ametiasutused, näiteks sotsiaalkindlustusamet, lähtuvad õigeaegselt tasumata maksete sissenõudmisel eri õigusnormidest, on selliste summade pealt viivise arvutamise eeskirjad sätestatud 29. augusti 1997. aasta maksuseadustikus. Tabelis on näidatud aastased viivisemäärad, sest need muutuvad sageli. See tuleneb maksuseadustiku artiklis 56 sätestatud rahandusministri kohustusest kehtestada ja avaldada kehtivad maksuvõla viivise määrad kooskõlas turul toimuvate muutuste ja Poola Riigipanga kehtestatud määradega. Maksuvõla viivise arvutamise üksikasjalikud eeskirjad on sätestatud rahandusministri 22. augusti 2005. aasta määruses (seaduste kogu nr 165, punkt 1373) ja varem rahandusministri 1997., 2001. ja 2002. aasta määrustes. Avalik-õiguslikele võlausaldajatele võlgnetavate summade muutustes on arvesse võetud osalisi tagasimakseid.

14

(15)  Netokasum on siin ja edaspidi määratletud kui maksueelne kasum.

15

(16)  28. veebruari 2003. aasta pankroti- ja ümberkorraldusseadus (seaduste kogu nr 60, punkt 535, muudetud).

16

(17)  Registerpanti reguleerib registerpandi ja pandiregistri seadus (6. detsembri 1996. aasta seaduste kogu nr 149, punkt 703, muudetud). Registerpandi puhul peavad võlausaldaja ja isik, kes on volitatud panditavat eset võõrandama, sõlmima kirjaliku lepingu ja pant tuleb kanda pandiregistrisse, mida peab ringkonnakohus. Asjaomane vara võib jääda omaniku valdusesse, kellel on õigus seda võõrandada, või läheb kolmanda isiku nõusolekul tema valdusesse.

17

(18)  Käsipanti reguleerib tsiviilmenetluse seadustik. Pant seatakse omaniku ja võlausaldaja vahelise lepinguga ning panditav ese tuleb üle anda võlausaldajale või kolmandale isikule, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.

18

(19)  Kõik kolm meetodit on tulumeetodid, mille puhul kasutatakse tulevaste tulude hindamiseks kas netokasumi prognoosi, netorahavoogude prognoosi või netokasumi ja kulumi prognoosi. Netokasumi kasutamine koos kulumiga on raamatupidamises esimene samm rahavoogude analüüsimisel.

19

(20)  Majandusalases kirjanduses määratletakse WACC äriühingu kapitali kogumaksumuse arvutusena, mille raames kaalutakse proportsionaalselt iga kapitalikategooriat (kas omakapital või võlg). WACC arvutamisel võetakse arvesse kõiki kapitali allikaid – lihtaktsiaid, eelisaktsiaid, võlakirju ja muid pikaajalisi kohustusi. WACC on kapitali üksikute osade kaalutud keskmine hind. Seega ei saa WACC arvutust vaidlustada, sest see saadakse matemaatilise valemi kasutamise tulemusel.

20

(21)  Poola ametiasutused arvates on mõistlik eeldada, et PZL Wrocławi väärtus oli vähemalt [...]. Sellele tuginedes saadi [...] % PZL Wrocławi aktsiate väärtuseks 20,3 miljonit Poola zlotti.

21

(22)  Majandusalases kirjanduses on õiglane turuväärtus määratletud kui hind, millega äritegevus või vara läheb huvitatud müüjalt üle huvitatud ostjale, kusjuures kumbki ei ole sunnitud müüma või ostma ja mõlemad on mõistlikul määral teadlikud tehingu toimumise ajal valitsevatest asjaoludest.

22

(23)  Korrigeeritud puhasväärtuse meetodiga hinnatakse tegevuse jätkuvust, korrigeerides kogu vara ja kõikide kohustuste väärtust vastavalt õiglasele turuväärtusele. Majandusalases kirjanduses on õiglane turuväärtus määratletud kui hind, millega äritegevus või vara läheb huvitatud müüjalt üle huvitatud ostjale, kusjuures kumbki ei ole sunnitud müüma või ostma ja mõlemad on mõistlikul määral teadlikud tehingu toimumise ajal valitsevatest asjaoludest.

23

(24)  Kõnealuste lepingute nimivääringuks oli euro.

24

(25)  Eelkõige ILA Berlin lennuvaatemängul, Pariisi rahvusvahelisel lennuvaatemängul, Ühendkuningriigi Farnborough’ lennuvaatemängul ja Poolas toimunud kaitsetööstuse messil (MSPO).

25

(26)  [...] on Euroopa suurimaid allhankijaid; äriühingus on peaaegu [...] töötajat ja tema hinnanguline väärtus on ligikaudu [...] (30. septembri 2008. aasta pakkumise sõnastuse kohaselt).

26

(27)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

27

(28)  Kohtuasi C-256/97: DMT (EKL 1999, lk I-3919, punkt 21).

28

(29)  Kulu, mida kantaks alternatiivsete tingimuste või eelduste korral (võrreldes praeguses olukorras kantava või tekkiva kuluga).

29

(30)  Kohtuasi C-342/96: Hispaania vs. komisjon (EKL 1999, lk I-2459).

30

vs

(31)  Kohtuasi T-152/99: HAMSA vs. komisjon (EKL 2002, lk II-3049, punkt 170).

31

vs

(32)  Seda raha kasutatakse sotsiaalkindlustusametile võlgnetavate summade tasumiseks.

32

(33)  Poola ametiasutused märkisid ka, et äriühingud võlgnesid Wrocławi linnanõukogule kokku 32 094 812,25 Poola zlotti ja puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklikule fondile 14 578 542,46 Poola zlotti. Nende kahe võlausaldaja puhul ei ole uuringus tagasiulatuvaid intresse arvesse võetud, nagu on märgitud punktis 135.

33

(34)  Maksta tuleb pikendamistasu.

34

(35)  29. augusti 1997. aasta maksuseadustiku (seaduste kogu 2005/8, punkt 60, muudetud) artiklis 112 on sätestatud, et äriühingu või selle eraldiseisva osa ostja vastutab kogu oma varaga solidaarselt maksumaksjaga maksuvõlgade eest, mis tekkisid enne ostukuupäeva ja mis on seotud äriühingu tegevusega, välja arvatud juhul, kui ostja ei saanud pärast nõuetele vastavuse uuringu läbiviimist kõnealustest võlgadest teada. Artiklis 118 on sätestatud, et kolmanda isiku suhtes ei saa teha maksukohustuse otsust, kui maksuvõlgnevuse tekkimise kalendriaasta lõpust on möödunud viis aastat.

35

(36)  See hõlmab sotsiaalkindlustusametile võlgnetavat 7,5 miljonit Poola zlotti, Alam-Sileesia piirkondlikule maksuametile võlgnetavat 19,1 miljonit Poola zlotti, Wrocławi linnanõukogule võlgnetavat 24,9 miljonit Poola zlotti ja puuetega inimeste rehabiliteerimise riiklikule fondile võlgnetavat 12,9 miljonit Poola zlotti.

36

(37)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

37

(38)  Kohtuasi C-256/97: DM Transports (EKL 1999, lk I-3913, punkt 30); kohtuasi T-36/99: Lenzing vs. komisjon (EKL 2004, lk II-3597, punktid 137 ja 139).

38

vs

(39)  Kohtuasi C-256/97: DM Transports (EKL 1999, lk I-3913, punkt 30).

39

(40)  Kohtuasi C-342/96: Hispaania vs. komisjon (EKL 1999, lk I-2459, punkt 46), kohtuasi C-256/97: DMT (EKL 1999, lk I-3913, punkt 24), kohtuasi T-152/99: HAMSA vs. komisjon (EKL 2002, lk II-3049, punkt 167), kohtuasi T-198/01: Technische Glaswerke Ilmenau vs. komisjon (EKL 2004, lk II-2717, punkt 99), kohtuasi T-68/03: Olympic Airways vs. komisjon (EKL 2007, lk II-2911, punkt 283).

40

vs

vs

vs

vs

(41)  Kohtuasi C-256/97: DMT (EKL 1999, lk I-3913, punkt 30), kohtuasi T-152/99: HAMSA vs. komisjon (EKL 2002, lk II-3049, punkt 168), kohtuasi T-46/97: SIC vs. komisjon (EKL 2000, lk II-2125, punkt 95), kohtuasi T-68/03: Olympic Airways vs. komisjon (EKL 2007, lk II-2911, punkt 283).

41

vs

vs

vs

(42)  Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi kasutamine on Euroopa Liidus kohustuslik vastavalt komisjoni 29. septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1725/2003, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002 (EÜT L 261, 13.10.2003, lk 1).

42

(43)  Kohtuasi T-16/96: Cityflyer vs. komisjon (EKL 1998, lk II-575, punkt 52).

43

vs

(44)  Kohtuasjad T-228/99 ja T-233/99: Westdeutsche Landesbank vs. komisjon (EKL 2003, lk II-435, punkt 314).

44

vs

---

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/85 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/85

---

KOMISJONI OTSUS,

15. november 2010,

millega Tšehhi Vabariigile tehakse liini Strančice–České Budějovice suhtes erand otsusest 2006/679/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi tehnilisi koostalitlusnõudeid

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7789 all)

(Ainult tšehhikeelne tekst on autentne)

(2010/691/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse komisjoni 28. märtsi 2006. aasta otsust 2006/679/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi tehnilisi koostalitlusnõudeid, (1) eelkõige selle lisa punkti 7.1.3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2009/561/EÜ, (2) millega muudeti otsust 2006/679/EÜ, kehtestati üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi koostalitlusvõime tehnilise kirjelduse rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2009/561/EÜ, (2) millega muudeti otsust 2006/679/EÜ, kehtestati üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi koostalitlusvõime tehnilise kirjelduse rakenduseeskirjad.

| (2) | Vastavalt koostalitlusvõime tehnilise kirjelduse punktile 7.1.3, milles käsitletakse üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi, on juba kasutatavate CCS-automaatblokeerimisseadmete täiendamise või uute CCS-automaatblokeerimisseadmete paigaldamisega seotud raudteeinfrastruktuuriprojektide puhul, mis saavad rahalist toetust Euroopa Regionaalarengu Fondist ja/või Ühtekuuluvusfondist, kohustuslik paigaldada Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem (ERTMS) või Euroopa liiklusjärelevalvesüsteem (ETCS). |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt koostalitlusvõime tehnilise kirjelduse punktile 7.1.3, milles käsitletakse üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi, on juba kasutatavate CCS-automaatblokeerimisseadmete täiendamise või uute CCS-automaatblokeerimisseadmete paigaldamisega seotud raudteeinfrastruktuuriprojektide puhul, mis saavad rahalist toetust Euroopa Regionaalarengu Fondist ja/või Ühtekuuluvusfondist, kohustuslik paigaldada Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem (ERTMS) või Euroopa liiklusjärelevalvesüsteem (ETCS).

| (3) | Kui signaalimisseadmeid uuendatakse raudteeliini lühikestel (alla 150 km) ja eraldiseisvatel lõikudel, võib komisjon teha sellest eeskirjast erandi, juhul kui asjaomane liikmesriik esitab komisjonile toimiku. Toimik sisaldab majandusanalüüsi, mis näitab, et ERTMSi kasutuselevõtt mitte ELi rahastatava projekti jooksul, vaid hiljem, on majanduslikult ja/või tehniliselt põhjendatud. |
| --- | --- |

(3)

Kui signaalimisseadmeid uuendatakse raudteeliini lühikestel (alla 150 km) ja eraldiseisvatel lõikudel, võib komisjon teha sellest eeskirjast erandi, juhul kui asjaomane liikmesriik esitab komisjonile toimiku. Toimik sisaldab majandusanalüüsi, mis näitab, et ERTMSi kasutuselevõtt mitte ELi rahastatava projekti jooksul, vaid hiljem, on majanduslikult ja/või tehniliselt põhjendatud.

| (4) | Komisjon analüüsib esitatud toimikut ja liikmesriigi kavandatavaid meetmeid ning teavitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ (3) artiklis 29 osutatud komiteed analüüsi tulemustest. Kui erand tehakse, tagab liikmesriik, et ERTMS paigaldatakse hiljemalt viie aasta jooksul pärast projekti lõpetamist ning niipea, kui asjaomane liinilõik ühendatakse mõne teise liiniga, mis on ERTMSiga varustatud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon analüüsib esitatud toimikut ja liikmesriigi kavandatavaid meetmeid ning teavitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ (3) artiklis 29 osutatud komiteed analüüsi tulemustest. Kui erand tehakse, tagab liikmesriik, et ERTMS paigaldatakse hiljemalt viie aasta jooksul pärast projekti lõpetamist ning niipea, kui asjaomane liinilõik ühendatakse mõne teise liiniga, mis on ERTMSiga varustatud.

| (5) | Liini Strančice–České Budějovice uuendatakse järk-järgult kuni 2016. aastani, kusjuures liini mõned lõigud on juba saanud või saavad edaspidi rahalist toetust Euroopa Regionaalarengu Fondist ja/või Ühtekuuluvusfondist. |
| --- | --- |

(5)

Liini Strančice–České Budějovice uuendatakse järk-järgult kuni 2016. aastani, kusjuures liini mõned lõigud on juba saanud või saavad edaspidi rahalist toetust Euroopa Regionaalarengu Fondist ja/või Ühtekuuluvusfondist.

| (6) | Liin Strančice–České Budějovice on lühem kui 150 km ega ole ühendatud liiniga, mis on juba ERTMSiga varustatud. Tšehhi ametiasutused esitasid 24. jaanuaril 2010. aastal komisjonile taotluse erandi tegemiseks ning toimiku, mis näitas, et majanduslikult ja tehniliselt on palju kasulikum hakata ERTMSi kasutama 2018. aasta lõpul ja mitte ELi rahastava projekti jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Liin Strančice–České Budějovice on lühem kui 150 km ega ole ühendatud liiniga, mis on juba ERTMSiga varustatud. Tšehhi ametiasutused esitasid 24. jaanuaril 2010. aastal komisjonile taotluse erandi tegemiseks ning toimiku, mis näitas, et majanduslikult ja tehniliselt on palju kasulikum hakata ERTMSi kasutama 2018. aasta lõpul ja mitte ELi rahastava projekti jooksul.

| (7) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2004 (4) artikliga 15 esitas Euroopa Raudteeagentuur 20. mail 2010 erandi taotluse kohta oma tehnilise arvamuse. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2004 (4) artikliga 15 esitas Euroopa Raudteeagentuur 20. mail 2010 erandi taotluse kohta oma tehnilise arvamuse.

| (8) | Tehnilises arvamuses osutati, et esitatud toimik sisaldas erandi tegemiseks vajalikke elemente, kuid soovitati täiendavat kinnitust selle kohta, et hanketeates oleks nimetatud võimalus varustada liin ERTMSi seadmetega. |
| --- | --- |

(8)

Tehnilises arvamuses osutati, et esitatud toimik sisaldas erandi tegemiseks vajalikke elemente, kuid soovitati täiendavat kinnitust selle kohta, et hanketeates oleks nimetatud võimalus varustada liin ERTMSi seadmetega.

| (9) | Tšehhi ametiasutused kinnitasid 7. juunil 2010, et viimase liinilõigu hanketeade sisaldab selget võimalust varustada liin ERTMSi seadmetega. |
| --- | --- |

(9)

Tšehhi ametiasutused kinnitasid 7. juunil 2010, et viimase liinilõigu hanketeade sisaldab selget võimalust varustada liin ERTMSi seadmetega.

| (10) | Komisjon on direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 kohast komiteed teavitanud analüüsi tulemustest, |
| --- | --- |

(10)

Komisjon on direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 kohast komiteed teavitanud analüüsi tulemustest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tšehhi Vabariigile tehakse liini Strančice–České Budějovice suhtes erand kohustusest rakendada üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi koostalitlusvõime tehnilist kirjeldust.

Kõnealune erand tehakse kuni 31. detsembrini 2018.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile.

Brüssel, 15. november 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Siim KALLAS

---

(1)  ELT L 284, 16.10.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 194, 25.7.2009, lk 60.

2

(3)  ELT L 191, 18.7.2008, lk 1.

3

(4)  ELT L 164, 30.4.2004, lk 1.

4

---

Parandused

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 298/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 298/87

---

Komisjoni 10. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1015/2010 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate ökodisaini nõuetega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 293, 11. november 2010
  )

Leheküljel 23 artikli 8 lõikes 2

asendatakse

| „b) | I lisa punkti 1 alapunktis 2 sätestatud üldisi ökodisaininõudeid kohaldatakse alates 1. juunist 2011;” |
| --- | --- |

„b)

I lisa punkti 1 alapunktis 2 sätestatud üldisi ökodisaininõudeid kohaldatakse alates 1. juunist 2011;”

järgmisega:

| „b) | I lisa punkti 1 alapunktis 2 sätestatud üldisi ökodisaininõudeid kohaldatakse alates 1. juunist 2012;”. |
| --- | --- |

„b)

I lisa punkti 1 alapunktis 2 sätestatud üldisi ökodisaininõudeid kohaldatakse alates 1. juunist 2012;”.

---