# Az Európai Unió L 301/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.301.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 301 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. november 18. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.301.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 301

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. november 18.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 1051/2010/EU rendelete (2010. november 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 1052/2010/EU rendelete (2010. november 17.) a 620/2009/EK rendelettel szabályozott, a kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó vámkontingens keretében 2010. november első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról | 3 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/693/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. július 22.) az illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozását meghatározó 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó második tagállami jelentés egységes formátumának kialakításáról
  (az értesítés a C(2010) 4955. számú dokumentummal történt) | 4 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 1051/2010/EU rendelete (2010. november 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 1052/2010/EU rendelete (2010. november 17.) a 620/2009/EK rendelettel szabályozott, a kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó vámkontingens keretében 2010. november első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

3

HATÁROZATOK

2010/693/EU

*

A Bizottság határozata (2010. július 22.) az illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozását meghatározó 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó második tagállami jelentés egységes formátumának kialakításáról
  (az értesítés a C(2010) 4955. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2010) 4955. számú dokumentummal történt)

4

| | | IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 303/09/COL határozata (2009. július 8.) a tengeri szállítással kapcsolatos, hajóűrtartalom-adóból és tengerészek foglalkoztatásához nyújtott visszatérítésből álló programról (Izland) | 10 |

IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 303/09/COL határozata (2009. július 8.) a tengeri szállítással kapcsolatos, hajóűrtartalom-adóból és tengerészek foglalkoztatásához nyújtott visszatérítésből álló programról (Izland)

10

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 18.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 301/1

---

A BIZOTTSÁG 1051/2010/EU RENDELETE

(2010. november 17.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. november 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. november 17-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 61,0 |
| MA | 70,9 |
| MK | 55,8 |
| ZZ | 62,6 |
| 0707 00 05 | AL | 59,4 |
| EG | 161,4 |
| JO | 174,9 |
| MK | 59,4 |
| TR | 78,1 |
| ZZ | 106,6 |
| 0709 90 70 | MA | 75,1 |
| TR | 153,7 |
| ZZ | 114,4 |
| 0805 20 10 | MA | 63,2 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 102,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 62,8 |
| TN | 78,6 |
| TR | 62,8 |
| UY | 58,6 |
| ZZ | 65,7 |
| 0805 50 10 | AR | 39,2 |
| TR | 71,7 |
| UY | 57,1 |
| ZZ | 56,0 |
| 0806 10 10 | BR | 268,6 |
| TR | 151,9 |
| US | 291,7 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 197,9 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| CL | 84,2 |
| CN | 82,6 |
| MK | 27,2 |
| NZ | 99,1 |
| US | 96,5 |
| ZA | 102,1 |
| ZZ | 81,1 |
| 0808 20 50 | CN | 83,8 |
| ZZ | 83,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

61,0

MA

70,9

MK

55,8

ZZ

62,6

0707 00 05

AL

59,4

EG

161,4

JO

174,9

MK

59,4

TR

78,1

ZZ

106,6

0709 90 70

MA

75,1

TR

153,7

ZZ

114,4

0805 20 10

MA

63,2

ZA

141,4

ZZ

102,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

62,8

TN

78,6

TR

62,8

UY

58,6

ZZ

65,7

0805 50 10

AR

39,2

TR

71,7

UY

57,1

ZZ

56,0

0806 10 10

BR

268,6

TR

151,9

US

291,7

ZA

79,2

ZZ

197,9

0808 10 80

AR

75,7

CL

84,2

CN

82,6

MK

27,2

NZ

99,1

US

96,5

ZA

102,1

ZZ

81,1

0808 20 50

CN

83,8

ZZ

83,8

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 18.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 301/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 301/3

---

A BIZOTTSÁG 1052/2010/EU RENDELETE

(2010. november 17.)

a 620/2009/EK rendelettel szabályozott, a kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó vámkontingens keretében 2010. november első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó behozatali vámkontingens kezeléséről szóló, 2009. július 13-i 620/2009/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza a behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtására és az engedélyek kiállítására vonatkozó részletes szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

A kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó behozatali vámkontingens kezeléséről szóló, 2009. július 13-i 620/2009/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza a behozatali engedélyek iránti kérelmek benyújtására és az engedélyek kiállítására vonatkozó részletes szabályokat.

| (2) | Az 1301/2006/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében, amennyiben az engedélykérelmekben foglalt mennyiségek meghaladják a kontingensidőszakban rendelkezésre álló mennyiségeket, akkor a Bizottság az engedélykérelemben foglalt mennyiségekre vonatkozó elosztási együtthatót állapít meg. A 620/2009/EK rendelet 3. cikke értelmében 2010. november 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségek meghaladják a rendelkezésre álló mennyiségeket. Ezért helyénvaló odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki, |
| --- | --- |

(2)

Az 1301/2006/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében, amennyiben az engedélykérelmekben foglalt mennyiségek meghaladják a kontingensidőszakban rendelkezésre álló mennyiségeket, akkor a Bizottság az engedélykérelemben foglalt mennyiségekre vonatkozó elosztási együtthatót állapít meg. A 620/2009/EK rendelet 3. cikke értelmében 2010. november 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségek meghaladják a rendelkezésre álló mennyiségeket. Ezért helyénvaló odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 09.4449 tételszámú vámkontingens keretében, a 620/2009/EK rendelet 3. cikkével összhangban 2010. november 1. és 7. között benyújtott behozatali engedély iránti kérelmekre 97,748351 %-os odaítélési együtthatót kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. november 17-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

2

(3)  HL L 182., 2009.7.15., 25. o.

3

---

HATÁROZATOK

| 18.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 301/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 301/4

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. július 22.)

az illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozását meghatározó 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó második tagállami jelentés egységes formátumának kialakításáról

(az értesítés a C(2010) 4955. számú dokumentummal történt)

(2010/693/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szerves oldószerek egyes festékekben, lakkokban és jármű utánfényezésére szolgáló termékekben történő felhasználása során keletkező illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról és az 1999/13/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 21-i 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2004/42/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok biztosítják, hogy az említett irányelv I. mellékletében szereplő termékek az irányelv II. mellékletében megállapított határidőket követően saját területükön csak akkor kerülnek forgalomba, ha a termékekben lévő illékony szerves vegyületek (a továbbiakban: VOC) mennyisége nem haladja meg az ugyancsak az említett irányelv II. mellékletében előírt vonatkozó határértékeket, valamint ha a VOC-tartalom – az irányelv 4. cikkében foglaltaknak megfelelően – helyesen szerepel a címkén. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/42/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok biztosítják, hogy az említett irányelv I. mellékletében szereplő termékek az irányelv II. mellékletében megállapított határidőket követően saját területükön csak akkor kerülnek forgalomba, ha a termékekben lévő illékony szerves vegyületek (a továbbiakban: VOC) mennyisége nem haladja meg az ugyancsak az említett irányelv II. mellékletében előírt vonatkozó határértékeket, valamint ha a VOC-tartalom – az irányelv 4. cikkében foglaltaknak megfelelően – helyesen szerepel a címkén.

| (2) | A 2004/42/EK irányelv 7. cikkének megfelelően a tagállamok az Európai Bizottság által kidolgozott egységes formátumot alkalmazva jelentést nyújtanak be az irányelv 6. cikke alapján létrehozott monitoringprogramok eredményeiről, valamint az engedélyezett termékek kategóriáiról és mennyiségéről. |
| --- | --- |

(2)

A 2004/42/EK irányelv 7. cikkének megfelelően a tagállamok az Európai Bizottság által kidolgozott egységes formátumot alkalmazva jelentést nyújtanak be az irányelv 6. cikke alapján létrehozott monitoringprogramok eredményeiről, valamint az engedélyezett termékek kategóriáiról és mennyiségéről.

| (3) | A 2007. január 1-jétőldecember 31-ig tartó időszakra vonatkozó első jelentés formátumát a 2007/205/EK bizottsági határozat (2) állapította meg. Indokolt kialakítani a második jelentés egységes formátumát annak érdekében, hogy a tagállamok teljesíthessék a 2010. január 1-jétőldecember 31-ig tartó időszakról szóló jelentés benyújtására vonatkozó kötelezettségüket. |
| --- | --- |

(3)

A 2007. január 1-jétőldecember 31-ig tartó időszakra vonatkozó első jelentés formátumát a 2007/205/EK bizottsági határozat (2) állapította meg. Indokolt kialakítani a második jelentés egységes formátumát annak érdekében, hogy a tagállamok teljesíthessék a 2010. január 1-jétőldecember 31-ig tartó időszakról szóló jelentés benyújtására vonatkozó kötelezettségüket.

| (4) | Az e határozatban előírt rendelkezések összhangban vannak a 2004/42/EK irányelv 12. cikkének (2) bekezdésében említett bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt rendelkezések összhangban vannak a 2004/42/EK irányelv 12. cikkének (2) bekezdésében említett bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok a 2004/42/EK irányelv 7. cikkében említett, a 2010. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó időszakra vonatkozó jelentés elkészítése céljából az e határozat mellékletében megállapított formátumot használják.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. július 22-én.

a Bizottság részéről

Janez POTOČNIK

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 143., 2004.4.30., 87. o.

1

(2)  HL L 91., 2007.3.31., 48. o.

2

---

MELLÉKLET

A 2004/42/EK IRÁNYELV VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ, A 2010. JANUÁR 1. ÉS DECEMBER 31. KÖZÖTTI IDŐSZAKRA VONATKOZÓ JELENTÉS BENYÚJTÁSÁNAK EGYSÉGES FORMÁTUMA

1.   Általános információ és igazgatási rendelkezések

1.1.   Az e jelentés elkészítéséért felelős hatóság:

| Név | |
| --- | --- |
| Cím | |
| Kapcsolattartó személy | |
| E-mail | |
| Telefon | |

Név

Cím

Kapcsolattartó személy

E-mail

Telefon

1.2.   A 2004/42/EK irányelv végrehajtásával összefüggésben kérjük, tüntesse fel az említett irányelv 5. cikke szerint kijelölt, az alábbiakért felelős hatóságot vagy hatóságokat:

| a) | a monitoringprogram kidolgozása, koordinálása és irányítása (nemzeti szinten); |
| --- | --- |

a)

a monitoringprogram kidolgozása, koordinálása és irányítása (nemzeti szinten);

| b) | helyszíni vizsgálatok és ellenőrzések végrehajtása (regionális és/vagy helyi szinten); |
| --- | --- |

b)

helyszíni vizsgálatok és ellenőrzések végrehajtása (regionális és/vagy helyi szinten);

| c) | az irányelv végrehajtása érdekében elfogadott nemzeti rendelkezések betartásának biztosítása. |
| --- | --- |

c)

az irányelv végrehajtása érdekében elfogadott nemzeti rendelkezések betartásának biztosítása.

1.3.   Amennyiben több hatóság is részt vesz a 2004/42/EK irányelv végrehajtásában, kérjük, tüntesse fel azokat az intézkedéseket, amelyek az említett irányelv alkalmazásának egységességét biztosítják a tagállam területének egészén.

2.   Monitoringprogram (a 2004/42/EK irányelv 6. cikke)

2.1.   Mellékelte-e a nemzeti monitoringprogram egy példányát az előző jelentéshez?

 igen  nem

Változott-e valami a monitoringprogramban az előző jelentéstételi időszak óta?

 igen  nem

Amennyiben a monitoringprogramnak létezik olyan írott változata, amelyet a monitoringra vonatkozó első jelentéshez nem csatoltak, vagy ha a monitoringprogramot az első jelentés benyújtása óta felülvizsgálták, kérjük, mellékelje e jelentéshez az új vagy a felülvizsgált monitoringprogram egy példányát.

2.2.   Amennyiben ez idáig nem bocsátották rendelkezésre a monitoringprogram leírását, kérjük, mutassa be röviden a programot, különös tekintettel a következő elemekre:

| a) | a 2004/42/EK irányelv II. mellékletében szereplő VOC-határértékek betartásának ellenőrzési módja; |
| --- | --- |

a)

a 2004/42/EK irányelv II. mellékletében szereplő VOC-határértékek betartásának ellenőrzési módja;

| b) | a 2004/42/EK irányelv 4. cikkében foglalt címkézési követelményeknek való megfelelés ellenőrzésének módja; |
| --- | --- |

b)

a 2004/42/EK irányelv 4. cikkében foglalt címkézési követelményeknek való megfelelés ellenőrzésének módja;

| c) | az adott évben ellenőrizendő piaci szereplők kiválasztásának módja; |
| --- | --- |

c)

az adott évben ellenőrizendő piaci szereplők kiválasztásának módja;

| d) | az ellenőrzés módja és mértéke azon évek tekintetében, amelyekre vonatkozóan nem kell jelentést benyújtani a Bizottságnak. |
| --- | --- |

d)

az ellenőrzés módja és mértéke azon évek tekintetében, amelyekre vonatkozóan nem kell jelentést benyújtani a Bizottságnak.

2.3.   Ha lehetséges, kérjük, becsülje meg a tagállamban a következő kategóriákban működő piaci szereplők számát:

| | Becsült szám |
| --- | --- |
| Gyártók | |
| Importőrök | |
| Nagykereskedők | |
| Kiskereskedők | |

Becsült szám

Gyártók

Importőrök

Nagykereskedők

Kiskereskedők

2.4.   A 2.3. pontban bemutatott piaci szerkezetet figyelembe véve a következő piaci szereplők közül melyekre terjed ki a monitoringprogram? (1)

 gyártók  importőrök  nagykereskedők  kiskereskedők

 egyéb (kérjük, határozza meg): ...

2.5.   Kérjük, hogy amennyiben lehetséges, becsülje meg a 2004/42/EK irányelv hatálya alá tartozó, 2010-ben forgalmazott termékeknek a mennyiségét (tömegben vagy térfogatban megadva).

2.6.   Kérjük, becsülje meg, hogy a monitoringprogram keretében a piac mekkora hányadát fogják ellenőrizni egy adott évben a forgalomba hozott termékek vonatkozásában?

 0–20 %  21–40 %  41–60 %  61–80 %  81–100 %.

2.7.   Az ellenőrzések elvégzésére általában a következő módon kerül sor (1):

|  | helyszíni látogatás a piaci szereplő előzetes értesítése nélkül |
| --- | --- |
|  | helyszíni látogatás a piaci szereplő előzetes értesítését követően |
|  | egyéb (kérjük, határozza meg): ... |



helyszíni látogatás a piaci szereplő előzetes értesítése nélkül



helyszíni látogatás a piaci szereplő előzetes értesítését követően



egyéb (kérjük, határozza meg): ...

2.8.   Hogyan ellenőrzik az illetékes hatóságok azt, hogy a termékek megfelelnek-e a 2004/42/EK irányelv II. mellékletében meghatározott VOC-határértékeknek? (1)

|  | : | A. | : | a 2004/42/EK irányelv III. mellékletében meghatározott analitikai módszereket alkalmazó akkreditált laboratórium által végzett mintavétel és termékvizsgálat alapján; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | : | B. | : | a piaci szereplő (gyártó, importőr, nagykereskedő vagy kiskereskedő) által a 2004/42/EK irányelv III. mellékletében meghatározott analitikai módszerek alkalmazásával elvégzett termékvizsgálatról szóló jelentés alapján; |
|  | : | C. | : | egyéb módon (kérjük, határozza meg): ... |



:

A.

:

a 2004/42/EK irányelv III. mellékletében meghatározott analitikai módszereket alkalmazó akkreditált laboratórium által végzett mintavétel és termékvizsgálat alapján;



:

B.

:

a piaci szereplő (gyártó, importőr, nagykereskedő vagy kiskereskedő) által a 2004/42/EK irányelv III. mellékletében meghatározott analitikai módszerek alkalmazásával elvégzett termékvizsgálatról szóló jelentés alapján;



:

C.

:

egyéb módon (kérjük, határozza meg): ...

2.9.   Milyen módszerrel történik a termékek címkéjének ellenőrzése (1):

|  | : | A. | : | helyszíni szemrevételezés; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | : | B. | : | címkeminták benyújtása az 1.2. pont b) alpontjában megjelölt ellenőrző hatósághoz; |
|  | : | C. | : | egyéb (kérjük, határozza meg): ... |



:

A.

:

helyszíni szemrevételezés;



:

B.

:

címkeminták benyújtása az 1.2. pont b) alpontjában megjelölt ellenőrző hatósághoz;



:

C.

:

egyéb (kérjük, határozza meg): ...

2.10.   A piaci szereplő ellenőrzésére az alábbiak szerint kerül sor (2):

|  | a legfontosabb piaci szereplők esetében rendszeresen, évente többször; |
| --- | --- |
|  | a legfontosabb piaci szereplők esetében rendszeresen, évente egyszer; |
|  | valamennyi piaci szereplő vonatkozásában szúrópróbaszerűen; |
|  | a kis piaci szereplők vonatkozásában szúrópróbaszerűen; |
|  | egyéb (kérjük, határozza meg): ... |



a legfontosabb piaci szereplők esetében rendszeresen, évente többször;



a legfontosabb piaci szereplők esetében rendszeresen, évente egyszer;



valamennyi piaci szereplő vonatkozásában szúrópróbaszerűen;



a kis piaci szereplők vonatkozásában szúrópróbaszerűen;



egyéb (kérjük, határozza meg): ...

2.11.   Kérjük, amennyiben lehetséges, becsülje meg a monitoringprogram végrehajtásához kapcsolódó éves kiadások teljes összegét EUR-ban (személyzeti, mintavételezési és vizsgálati költségek, a címkézés ellenőrzésével, a szabályok betartatásával összefüggő kiadások, egyéb költségek).

A monitoring becsült költségei (EUR/év):

|  | kevesebb mint 20 000 EUR; |
| --- | --- |
|  | 20 000–40 000 EUR; |
|  | 41 000–60 000 EUR; |
|  | több mint 60 000 EUR. |



kevesebb mint 20 000 EUR;



20 000–40 000 EUR;



41 000–60 000 EUR;



több mint 60 000 EUR.

3.   A 2010-ben végrehajtott monitoringprogram legfontosabb eredményei (a 2004/42/EK irányelv 7. cikke)

3.1.   Az ellenőrzések eredményeinek összefoglalása

Kérjük, az A., a B. és a C. táblázatban adja meg a VOC-tartalomra vonatkozóan elvégzett ellenőrzések számát, valamint a 2004/42/EK irányelv II. mellékletében meghatározott határértékeknek való meg nem felelés tagállami szinten megállapított százalékos arányát.

A tagállamok a VOC-tartalom tekintetében elvégzett ellenőrzések számára, valamint a 2004/42/EK irányelv II. mellékletében meghatározott határértékeknek való meg nem felelés tagállami szinten megállapított százalékos arányára vonatkozóan megfelelő számú hatóságtól származó információk extrapolálásával kapott becsléseket is megadhatnak. Ha az A., a B., illetve a C. táblázatban megadott információk becslésen alapulnak, a piac mekkora hányadát fedi le az említett hatóságok ellenőrzése a forgalomba hozott termékek mennyiségét tekintve?

 0–20 %  21–40 %  41–60 %  61–80 %  81–100 %.

3.1.1.   A. táblázat (3)

Kérjük, a VOC-tartalom, a címkézés vagy ezek mindegyike szempontjából ellenőrzött telephelyek tekintetében töltse ki az A. táblázatot.

| A. táblázat | Gyártók | Importőrök | Nagykereskedők | Kiskereskedők | Egyéb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | A VOC-tartalom és a címkék tekintetében ellenőrzött telephelyek száma |

A. táblázat

Gyártók

Importőrök

Nagykereskedők

Kiskereskedők

Egyéb

1.

A VOC-tartalom és a címkék tekintetében ellenőrzött telephelyek száma

| 2. | A VOC-tartalom tekintetében ellenőrzött telephelyek száma |
| --- | --- |

2.

A VOC-tartalom tekintetében ellenőrzött telephelyek száma

| 3. | A címkék tekintetében ellenőrzött telephelyek száma |
| --- | --- |

3.

A címkék tekintetében ellenőrzött telephelyek száma

3.1.2.   B. táblázat

Kérjük, a VOC-tartalom szempontjából ellenőrzött telephelyek (az A. táblázat 1. és 2. sorában megadott információk) tekintetében töltse ki a B. táblázatot.

| B. táblázat | Gyártók | Importőrök | Nagykereskedők | Kiskereskedők | Egyéb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az e melléklet 2.8.A. vagy 2.8.B. pontjában meghatározott módszerrel megvizsgált termékminták száma | | | | | |
| Adott esetben az e melléklet 2.8.C. pontjában meghatározott módszerrel megvizsgált termékminták száma | | | | | |
| Azon minták százalékos aránya, amelyek nem feleltek meg az I. szakaszra vonatkozó VOC-határértékeknek (4) | | | | | |
| Azon minták százalékos aránya, amelyek nem feleltek meg a II. szakaszra vonatkozó VOC-határértékeknek (4) | | | | | |

B. táblázat

Gyártók

Importőrök

Nagykereskedők

Kiskereskedők

Egyéb

Az e melléklet 2.8.A. vagy 2.8.B. pontjában meghatározott módszerrel megvizsgált termékminták száma

Adott esetben az e melléklet 2.8.C. pontjában meghatározott módszerrel megvizsgált termékminták száma

Azon minták százalékos aránya, amelyek nem feleltek meg az I. szakaszra vonatkozó VOC-határértékeknek (4)

Azon minták százalékos aránya, amelyek nem feleltek meg a II. szakaszra vonatkozó VOC-határértékeknek (4)

3.1.3.   C. táblázat

Kérjük, a címkék szempontjából ellenőrzött telephelyek (az A. táblázat 1. és 3. sorában megadott információk) tekintetében töltse ki a C. táblázatot.

| C. táblázat | Gyártók | Importőrök | Nagykereskedők | Kiskereskedők | Egyéb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az e melléklet 2.9.A. pontjában meghatározott módszerrel végrehajtott szemrevételezéssel ellenőrzött címkék száma | | | | | |
| Az e melléklet 2.9.B. és 2.9.C. pontjában meghatározott bármely egyéb módszerrel ellenőrzött címkék száma | | | | | |
| Azon címkék százalékos aránya, amelyek nem feleltek meg a címkézési követelményeknek | | | | | |

C. táblázat

Gyártók

Importőrök

Nagykereskedők

Kiskereskedők

Egyéb

Az e melléklet 2.9.A. pontjában meghatározott módszerrel végrehajtott szemrevételezéssel ellenőrzött címkék száma

Az e melléklet 2.9.B. és 2.9.C. pontjában meghatározott bármely egyéb módszerrel ellenőrzött címkék száma

Azon címkék százalékos aránya, amelyek nem feleltek meg a címkézési követelményeknek

3.2.   A 2004/42/EK irányelv I. mellékletében szereplő termékkategóriák közül melyek esetében fordult elő leggyakrabban 1. a VOC-tartalomra vonatkozóan a II. mellékletben meghatározott határértékeknek való meg nem felelés; illetve 2. a 4. cikk termékcímkézési követelményeinek való meg nem felelés (adjon meg legfeljebb ötöt a leggyakrabban érintett kategóriák közül)?

3.3.   Meg nem felelés esetén milyen intézkedések meghozatalára került sor a 2004/42/EK irányelvnek való megfelelés biztosítása érdekében?

4.   A 2004/42/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján megadott mentességek

4.1.   Ismertesse a 2004/42/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében előírt eltérések kezelésére létrehozott rendszert.

4.2.   Milyen ellenőrzési rendszer segítségével győződnek meg arról, hogy azokat a 2004/42/EK irányelv I. mellékletében szereplő termékeket, amelyek nem felelnek meg az említett irányelv II. mellékletében meghatározott határértékeknek, kizárólag az 1999/13/EK tanácsi irányelv (5) 3. és 4. cikkének megfelelően nyilvántartásba vett vagy engedélyezett létesítmények számára értékesítik?

4.3.   Amennyiben rendelkezésre áll, kérjük, adja meg a 2010-ben mentesített termékek becsült mennyiségét (a 2010/42/EK irányelv I. mellékletében szereplő osztályozás szerint).

5.   A 2004/42/EK irányelv 3. cikkének (3) bekezdése alapján kiadott egyedi engedélyek

5.1.   Élt-e a tagállam a 2004/42/EK irányelv 3. cikkének (3) bekezdése által biztosított azon lehetőséggel, hogy a különleges történelmi vagy kulturális értékű épületek és veterán járművek felújításához és karbantartásához kapcsolódóan egyedi engedélyeket adjon ki?

5.2.   Amennyiben igen, kérjük, ismertesse röviden az egyedi engedélyek odaítélésére kidolgozott rendszer működését:

| a) | Mely hatóságok felelősek az egyedi engedélyek kiadásáért? |
| --- | --- |

a)

Mely hatóságok felelősek az egyedi engedélyek kiadásáért?

| b) | Mely hatóságok felelősek a különleges történelmi és kulturális értékkel bíró épületté és/vagy veterán járművé való nyilvánításért? |
| --- | --- |

b)

Mely hatóságok felelősek a különleges történelmi és kulturális értékkel bíró épületté és/vagy veterán járművé való nyilvánításért?

| c) | Milyen kritériumok alapján állapítják meg a különleges történelmi és kulturális értéket? |
| --- | --- |

c)

Milyen kritériumok alapján állapítják meg a különleges történelmi és kulturális értéket?

| d) | Amennyiben rendelkezésre áll, kérjük, adja meg azon épületek és/vagy veterán járművek becsült számát, amelyeket az illetékes hatóságok különleges történelmi és kulturális értékűnek minősítettek. |
| --- | --- |

d)

Amennyiben rendelkezésre áll, kérjük, adja meg azon épületek és/vagy veterán járművek becsült számát, amelyeket az illetékes hatóságok különleges történelmi és kulturális értékűnek minősítettek.

| e) | Hogyan győződnek meg arról, hogy a szóban forgó termékeket:






  — | „szigorúan korlátozott” mennyiségben értékesítik, |
| --- | --- | --- |

e)

Hogyan győződnek meg arról, hogy a szóban forgó termékeket:

—

„szigorúan korlátozott” mennyiségben értékesítik,

| — | kizárólag a minősítéssel rendelkező épületek és/vagy járművek felújítására és karbantartására használják? |
| --- | --- |

—

kizárólag a minősítéssel rendelkező épületek és/vagy járművek felújítására és karbantartására használják?

| f) | Kérjük, ismertesse a 2004/42/EK irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerinti engedéllyel rendelkező termékek kategóriáit és mennyiségét, lehetőleg a következő táblázat használatával:







  Kategóriák | A 2004/42/EK irányelv I. mellékletének való megfelelés | Azoknak a „használatra kész” termékeknek a mennyisége, amelyekre engedélyt adtak ki (tömegben vagy térfogatban kifejezve) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. kategória | | |
| 2. kategória stb. | | |

f)

Kérjük, ismertesse a 2004/42/EK irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerinti engedéllyel rendelkező termékek kategóriáit és mennyiségét, lehetőleg a következő táblázat használatával:

Kategóriák

A 2004/42/EK irányelv I. mellékletének való megfelelés

Azoknak a „használatra kész” termékeknek a mennyisége, amelyekre engedélyt adtak ki (tömegben vagy térfogatban kifejezve)

1. kategória

2. kategória stb.

6.   Egyéb fontos információk

6.1.   Melyek voltak a monitoringprogram kidolgozása és végrehajtása során tapasztalt fő nehézségek, beleértve az irányelv végrehajtásával kapcsolatos, illetve a konkrét monitoringprogram végrehajtása során tapasztalt adminisztratív problémákat? Hogyan oldották meg ezeket a nehézségeket?

6.2.   Kérjük, közölje minden további, a 2004/42/EK irányelv végrehajtásával kapcsolatos megjegyzését, javaslatát vagy információját.

---

(1)  Több válasz is megjelölhető.

(2)  Több válasz is megjelölhető.

(3)  A meglátogatott vagy becslés alapján vizsgált telephelyek teljes száma az 1., a 2. és a 3. sorban szereplő számok összege.

(4)  A 2004/42/EK irányelv II. mellékletének A. részében meghatározott értékek. A jármű utánfényezésére szolgáló termékekre kizárólag az I. szakasz vonatkozik.

(5)  HL L 85., 1999.3.29., 1. o.

---

IV Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

| 18.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 301/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 301/10

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 303/09/COL HATÁROZATA

(2009. július 8.)

a tengeri szállítással kapcsolatos, hajóűrtartalom-adóból és tengerészek foglalkoztatásához nyújtott visszatérítésből álló programról

(Izland)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére,

tekintettel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve (4) I. része 1. cikkének (2) bekezdésére, valamint II. része 4. cikkének (4) bekezdésére, 6. cikkére és 7. cikkének (5) bekezdésére,

tekintettel az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó hatósági iránymutatásra (5), és különösen annak a tengeri szállításra vonatkozó állami támogatásokról szóló fejezetére (6),

tekintettel a 3. jegyzőkönyv II. részének 27. cikkében említett végrehajtási rendelkezésekről szóló, 2004. július 14-i hatósági határozatra (7),

miután felhívta az érdekelteket, hogy a fenti rendelkezéseknek megfelelően tegyék meg észrevételeiket (8),

mivel:

I.   TÉNYEK

1.   AZ ELJÁRÁS

2007. március 23-án kelt levelükkel (dokumentumszám: 415003) az izlandi hatóságok a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikke (3) bekezdésének megfelelően a tengeri szállítási ágazatnak nyújtani tervezett állami támogatásról értesítették a Hatóságot.

Több levélváltást követően (9) a Hatóság 2007. december 19-i levelével értesítette az izlandi hatóságokat, hogy az izlandi tengeri szállítási ágazat részére nyújtott, hajóűrtartalom-adóból és tengerészek foglalkoztatásához nyújtott visszatérítésből álló állami támogatás tekintetében a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (2) bekezdésében rögzített eljárás megindításáról határozott.

A Hatóság hivatalos vizsgálati eljárás kezdeményezéséről szóló 721/07/COL sz. határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében (10). A Hatóság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be az ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

A Hatósághoz érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek.

2.   A TERVEZETT INTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA

A bejelentés két külön intézkedést tartalmazott: egy hajóűrtartalom-adórendszert, és egy külön visszatérítési rendszert hajótulajdonosok részére. A két intézkedés bemutatására az alábbiakban kerül sor.

2.1.   A BEJELENTETT PROGRAMOK CÍME ÉS CÉLKITŰZÉSE

A két bejelentett intézkedést a „Ríkisstyrkur vegan kaupskipaútgerðar á Íslandi”, azaz állami támogatás az izlandi tengeri szállításnak című program foglalja magában. A program célja az izlandi tengeri szállítási ágazat támogatása oly módon, hogy előnyöket biztosít a hajótulajdonosoknak azzal a céllal, hogy az olcsó lobogó alatt hajózás helyett az Izlandon való lajstromozásra ösztönözze őket.

2.2.   A BEJELENTETT INTÉZKEDÉSEK NEMZETI JOGALAPJA

A fent említett intézkedések jogalapjául a kereskedelmi hajók üzemeltetésének adóztatásáról szóló 86/2007. törvény („Lög um skattlagningu kaupskipaútgerðar”, a továbbiakban: hajóűrtartalom-adóról szóló törvény) szolgál. A törvényt az izlandi parlament 2007. március 17-én fogadta el, és 2007. március 30-án hirdették ki a Jogi Közlönyben. A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 17. cikkének megfelelően a törvény 2008. január 1-jén lépett hatályba.

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvényt az izlandi nemzetközi hajólajstromról (11) (a továbbiakban: IIS) szóló 38/2007. törvénnyel („um íslenska alþjóðlega skipaskrá”) együttesen kell vizsgálni, amely 2008. január 1-jén lépett hatályba (12).

2.3.   A HAJÓŰRTARTALOM-ADÓ

Izlandon a rendes társaságiadó-kulcs 15 % (13). A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény alapján azonban a hajózási társaságok ahelyett, hogy a hajózási tevékenységből származó nyereségre közvetlenül alkalmaznák a 15 %-os rendes társaságiadó-kulcsot, élhetnek a kedvezőbb hajóűrtartalom-adó lehetőségével, amely a szóban forgó hajó űrtartalmától függő, egy napra vetített fiktív nyereség alapján kerül kiszámításra. Ha egy hajózási társaság nyereségét továbbra is az általános társaságiadó-szabályok alapján kívánja kiszámítani, úgy erre lehetősége van.

A fiktív nyereség, amely egy rögzített kulcs tényleges hajóűrtartalomra történő alkalmazásából adódik, ezt követően a rendes társasági adó szerint adózik.

A hajóűrtartalom-adó így mindaddig mentesíti a jogosult vállalkozásokat a hajózásból származó nyereségre kivetett rendes társasági adó alól, amíg a nyereséget a programban részt vevő vállalkozásokban tartják. A mentesség nem vonatkozik a kamatokra, a részvénykereskedelemből származó nettó nyereségre vagy más forrásból eredő bevételekre.

2.3.1.   
  Támogatható tevékenységek

A program az IIS-ben szereplő, legalább 100 BT űrtartalmú, nemzetközi személy- vagy rakományszállításra, valamint belföldi rakományszállításra használt hajókra terjed ki. A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 3. cikke rögzíti, hogy a rakomány- vagy személyszállítást az alábbiak valamelyikének igénybevételével kell megvalósítani:

| 1. | a hajóüzemeltető tulajdonában álló kereskedelmi hajók; |
| --- | --- |

1.

a hajóüzemeltető tulajdonában álló kereskedelmi hajók;

| 2. | személyzet nélkül lízingbe adott hajók (bareboat charter – személyzet nélküli hajóbérlet); |
| --- | --- |

2.

személyzet nélkül lízingbe adott hajók (bareboat charter – személyzet nélküli hajóbérlet);

| 3. | személyzettel lízingbe adott hajók (időbérletbe adott hajó). |
| --- | --- |

3.

személyzettel lízingbe adott hajók (időbérletbe adott hajó).

A kereskedelmi hajók üzemeltetése nem foglalja magában a három évnél hosszabb időszakra történő személyzet nélküli hajóbérletet. Az izlandi hatóságok jelezték, hogy nincs külön szabály a személyzettel vagy anélkül lízingelhető hajók és a hajóüzemeltető tulajdonában álló hajók arányára vonatkozóan.

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 4. cikke úgy rendelkezik, hogy a következő tevékenységek nem támogathatók a törvény alapján: halászat, kikötői építkezés, búvárkodás, révkalauzolás és hajómentés, oktatási és képzési tevékenység vagy más szociális tevékenység, sport-, szórakoztatási és szabadidős tevékenység, a bálnamegfigyelést is ideértve, valamint az Izlandon belüli, nem nemzetközi kikötők közötti személyszállítás.

Az izlandi hatóságok megerősítették, hogy a törvény alapján a vontatás és a kotrás sem támogatható.

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 3. cikke úgy rendelkezik, hogy a következő kiegészítő tevékenységek támogathatók:

| 1. | a rakományszállításhoz konténerek használata; |
| --- | --- |

1.

a rakományszállításhoz konténerek használata;

| 2. | be- és kirakodási, valamint karbantartási létesítmények üzemeltetése; |
| --- | --- |

2.

be- és kirakodási, valamint karbantartási létesítmények üzemeltetése;

| 3. | jegyárusítás és utasterminálok üzemeltetése; |
| --- | --- |

3.

jegyárusítás és utasterminálok üzemeltetése;

| 4. | irodák üzemeltetése és létesítmények kezelése; |
| --- | --- |

4.

irodák üzemeltetése és létesítmények kezelése;

| 5. | fogyasztási cikkek értékesítése kereskedelmi hajók fedélzetén. |
| --- | --- |

5.

fogyasztási cikkek értékesítése kereskedelmi hajók fedélzetén.

2.3.2.   
  Lajstromozás az IIS-ben és teljes körű adókötelezettség

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 1. cikke értelmében

„[a]zon korlátolt felelősségű társaságok és zártkörűen működő részvénytársaságok, amelyek a jövedelemadóról szóló 90/2003. törvény 2. cikke (1) bekezdésének 1. pontja alapján adókötelesek és az izlandi nemzetközi hajólajstromba (IIS) bejegyzett kereskedelmi hajókat üzemeltetnek, dönthetnek úgy, hogy kereskedelmi hajóik üzemeltetése után a 90/2003. törvény helyett e törvény alapján kívánnak adózni.”

A támogatható tevékenységekre vonatkozó követelmények mellett a hajóűrtartalom-adóról szóló törvény értelmében még a következő két feltételnek kell eleget tenni:

| — | először is, a hajóknak szerepelniük kell az IIS-ben. Az izlandi hatóságok arra hivatkoznak, hogy az IIS-be való bejegyzés nem minősül lobogóhoz kötöttségnek. Szűkebb értelemben véve a izlandi lobogóhoz való kifejezett kötöttség nem követelmény. Az IIS-ről szóló 38/2007. törvény 6. cikke értelmében „az izlandi nemzetközi hajólajstromba bejegyzett kereskedelmi hajó izlandi hajónak tekintendő, és jogosult Izland nemzeti lobogója alatt hajózni”. Az izlandi hatóságok ennek alapján a lobogóval való kapcsolatot jogként és nem a program alapján való támogathatóság feltételeként írják le.
  A nem az izlandi lobogó alatt közlekedő hajók is adózhatnak a hajóűrtartalom-adó alapján, ha szerepelnek az IIS-ben. E tekintetben ugyanezen törvény 4. cikke úgy rendelkezik, hogy a bejegyzésre lehetőség van, amennyiben „a kereskedelmi hajó tulajdonosa izlandi állampolgár, az Európai Gazdasági Térség valamely más államának vagy az Európai Szabadkereskedelmi Térség valamely alapító államának állampolgára, a Feröer-szigetek állampolgára vagy Izlandon bejegyzett jogi személy”. |
| --- | --- |

—

először is, a hajóknak szerepelniük kell az IIS-ben. Az izlandi hatóságok arra hivatkoznak, hogy az IIS-be való bejegyzés nem minősül lobogóhoz kötöttségnek. Szűkebb értelemben véve a izlandi lobogóhoz való kifejezett kötöttség nem követelmény. Az IIS-ről szóló 38/2007. törvény 6. cikke értelmében „az izlandi nemzetközi hajólajstromba bejegyzett kereskedelmi hajó izlandi hajónak tekintendő, és jogosult Izland nemzeti lobogója alatt hajózni”. Az izlandi hatóságok ennek alapján a lobogóval való kapcsolatot jogként és nem a program alapján való támogathatóság feltételeként írják le.

A nem az izlandi lobogó alatt közlekedő hajók is adózhatnak a hajóűrtartalom-adó alapján, ha szerepelnek az IIS-ben. E tekintetben ugyanezen törvény 4. cikke úgy rendelkezik, hogy a bejegyzésre lehetőség van, amennyiben „a kereskedelmi hajó tulajdonosa izlandi állampolgár, az Európai Gazdasági Térség valamely más államának vagy az Európai Szabadkereskedelmi Térség valamely alapító államának állampolgára, a Feröer-szigetek állampolgára vagy Izlandon bejegyzett jogi személy”.

| — | másodszor, a korlátolt felelősségű társaságoknak és zártkörűen működő részvénytársaságoknak a jövedelemadóról szóló 90/2003. törvény (a továbbiakban: jövedelemadóról szóló törvény) 2. cikke (1) bekezdésének első albekezdése szerinti adókötelezettség alá kell tartozniuk. E rendelkezés rögzíti, hogy az izlandi illetőségű társaságok Izlandon fennálló adókötelezettsége teljes jövedelmükre kiterjed (teljes körű adókötelezettség). Egy jogi személy akkor minősül izlandi illetőségűnek, ha Izlandon vették nyilvántartásba, Izlandot társasági szerződése értelmében székhelyének tekinti, vagy üzletvezetésének tényleges központja Izlandon van. A jövedelemadóról szóló törvény 3. cikke kimondja, hogy a külföldi illetőségű társaságok adókötelezettsége az Izlandról származó jövedelmükre terjed ki (forrásadó-rendszer). Az izlandi hatóságok megerősítették, hogy a támogathatóságnak nem feltétele, hogy az érintett társaság az izlandi tárasági jog alapján, izlandi gazdasági társaságként legyen bejegyezve. Következésképpen a valamely más EGT-állam társasági joga alapján bejegyzett társaságok is részt vehetnek a hajóűrtartalom-adórendszerben, feltéve, hogy a további követelmények teljesülnek. |
| --- | --- |

—

másodszor, a korlátolt felelősségű társaságoknak és zártkörűen működő részvénytársaságoknak a jövedelemadóról szóló 90/2003. törvény (a továbbiakban: jövedelemadóról szóló törvény) 2. cikke (1) bekezdésének első albekezdése szerinti adókötelezettség alá kell tartozniuk. E rendelkezés rögzíti, hogy az izlandi illetőségű társaságok Izlandon fennálló adókötelezettsége teljes jövedelmükre kiterjed (teljes körű adókötelezettség). Egy jogi személy akkor minősül izlandi illetőségűnek, ha Izlandon vették nyilvántartásba, Izlandot társasági szerződése értelmében székhelyének tekinti, vagy üzletvezetésének tényleges központja Izlandon van. A jövedelemadóról szóló törvény 3. cikke kimondja, hogy a külföldi illetőségű társaságok adókötelezettsége az Izlandról származó jövedelmükre terjed ki (forrásadó-rendszer). Az izlandi hatóságok megerősítették, hogy a támogathatóságnak nem feltétele, hogy az érintett társaság az izlandi tárasági jog alapján, izlandi gazdasági társaságként legyen bejegyezve. Következésképpen a valamely más EGT-állam társasági joga alapján bejegyzett társaságok is részt vehetnek a hajóűrtartalom-adórendszerben, feltéve, hogy a további követelmények teljesülnek.

2.3.3.   
  Az adóalap megállapítása

Az adóalap megállapítása

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 6. cikke értelmében az adóalapot (fiktív nyereség) a következőképpen határozzák meg:

| — | 25 000 NT-ig bezárólag – 30 ISK/100 NT; |
| --- | --- |

—

25 000 NT-ig bezárólag – 30 ISK/100 NT;

| — | 25 001 NT-től – 10 ISK/100 NT. |
| --- | --- |

—

25 001 NT-től – 10 ISK/100 NT.

Az adóalapból való levonásnak nincs helye.

2.3.4.   
  A jövedelemadóról szóló törvény szerinti adózás és az elkülönített könyvelés

A jövedelemadóról szóló törvény szerinti adózás és az elkülönített könyvelés

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 4. cikke értelmében, amennyiben a hajóüzemeltető a hajóűrtartalom-adó alapján adóztatható tevékenységeken kívül más tevékenységet is folytat, úgy ez utóbbi tevékenység után a jövedelemadóról szóló törvény alapján kell adóznia.

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 7. cikke előírja, hogy a kereskedelmi hajók üzemeltetéséből származó jövedelmet és költségeket az egyéb tevékenységekből származó jövedelmektől és költségektől elkülönítetten kell nyilvántartani, a kereskedelmi hajók üzemeltetéséhez használt eszközök, illetve az egyéb célra használt eszközök könyv szerinti értékével arányos módon.

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 9. cikke rögzíti, hogy a kereskedelmi hajók üzemeltetésének költségeit nem lehet a hajóüzemeltetőnek a jövedelemadóról szóló törvény szerinti adózás alá tartozó jövedelmeiből levonni. A pénzügyi költségek kivételével az olyan költségeket, amelyek egyidejűleg a kereskedelmi hajók üzemeltetéséből származó jövedelem megszerzéséhez, valamint más jövedelemszerzéshez is kapcsolódnak, a jövedelemmel arányosan kell megosztani. Abban az esetben, ha a jövedelemadóról szóló törvény 49. cikke szerinti kamatkiadások, értékcsökkenés és árfolyamveszteségek egyidejűleg a kereskedelmi hajók üzemeltetéséből származó jövedelem megszerzéséhez, valamint más jövedelemszerzéshez is kapcsolódnak, e pénzügyi költségeket a kereskedelmi hajók üzemeltetéséhez használt eszközök, illetve az egyéb célra használt eszközök könyv szerinti értékének arányában kell megosztani. Azon költségekre, amelyek a kereskedelmi hajók üzemeltetéséből származótól eltérő jövedelem megszerzéséhez kapcsolódónak minősülnek, a jövedelemadóról szóló törvény alkalmazandó.

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 11. cikke értelmében a kereskedelmi hajók üzemeltetéséből származó veszteségek nem vonhatók le a jövedelemadóról szóló törvény szerint adózó más tevékenységek tekintetében.

2.3.5.   
  A program időtartama és a kötöttségi időszak

A program időtartama és a kötöttségi időszak

Az izlandi hatóságok jelezték, hogy a programokat határozatlan időre jelentették be, azonban készek arra, hogy a Hatósággal való megállapodás alapján meghatározott időszak elteltével újból bejelentsék azokat.

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 2. cikke alapján a hajóűrtartalom-adórendszer hároméves kötöttségi időszakot tartalmaz. Ez azt jelenti, hogy a hajóűrtartalom-adót választó hajótulajdonosnak három évig ebben a rendszerben kell maradnia.

2.4.   A TENGERÉSZEK JÖVEDELEMADÓJÁHOZ KAPCSOLÓDÓ KÜLÖNLEGES VISSZATÉRÍTÉS

Az izlandi hatóságok tengerészeket célzó bruttó bértámogatási rendszert is bejelentettek, amelynek keretében a hajótulajdonosok részére a foglalkoztatott tengerészek bruttó bére alapján kiszámított jövedelemadó 90 %-ának megfelelő mértékű támogatás nyújtható. Ahhoz, hogy ilyen támogatásban részesülhessen, a hajótulajdonosnak Izlandon teljes körű adókötelezettség alá tartozó korlátolt felelősségű társaságnak vagy zártkörűen működő részvénytársaságnak kell lennie, a hajóknak szerepelniük kell az IIS-ben, és a hajótulajdonosnak Izlandon adóköteles tengerészeket kell foglalkoztatnia.

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 16. cikke úgy rendelkezik, hogy

„Azon korlátolt felelősségű társaságok és zártkörűen működő részvénytársaságok, amelyek a jövedelemadóról szóló 90/2003. törvény 2. cikke (1) bekezdésének 1. pontja alapján adókötelesek és az izlandi nemzetközi hajólajstromba (IIS) bejegyzett kereskedelmi hajókat (lásd 3. cikk) üzemeltetnek, az érintett kereskedelmi hajók legénységének bérét terhelő jövedelemadó és települési jövedelemadó mint forrásadó helyesen megállapított összege 90 %-ának megfelelő támogatásban részesülnek, a személyes adókedvezmények és a tengerészek kedvezményének figyelembevételével. A forrásadót egyebekben oly módon kell megosztani, hogy 5 %-ot az államkincstárnak, 5 %-ot a legénység érintett tagja településének kell fizetni. E rendelkezés egyéb tekintetben a forrásadóról szóló törvény, a jövedelemadóról szóló törvény és a települések bevételeinek alapjáról szóló törvény szerinti, a forrásadóról való rendelkezés és felosztás helyébe lép.

A pénzügyminiszter rendeletben szabályozza az (1) bekezdés szerinti kifizetések végrehajtását, ideértve a támogatás iránti kérelem formáját, a kifizetések időpontját és a kifizetetlen állami követelésekkel szembeni beszámítást.”

Az izlandi hatóságok megerősítették, hogy a tengerészek szintjén a kereskedelmi hajózási társaság általi foglalkoztatottságon és az izlandi adókötelezettségen kívül nincsenek más támogathatósági követelmények. A visszatérítés csak a tengerészek bérét terhelő jövedelemadó után jár, a társadalombiztosítási járulékokra nem terjed ki. Az izlandi hatóságok megerősítették továbbá, hogy az izlandi állampolgárság e tekintetben nem releváns. A tengerésznek nem kell Izlandon lakóhellyel rendelkeznie ahhoz, hogy a hajótulajdonos jogosult legyen a támogatásra.

2.5.   A TÁMOGATÁS KEDVEZMÉNYEZETTJEI, KÖLTSÉGVETÉSE, IDŐTARTAMA ÉS A BEJELENTETT INTÉZKEDÉSEK HATÁLYBALÉPÉSE

Az izlandi hatóságok nem nyújtottak be pontos adatokat arra vonatkozóan, hogy a hajóűrtartalom-adórendszer alkalmazásának következtében mennyivel csökkennek majd az állami bevételek azon adóbevételhez képest, amelyre az állam a rendes társasági adó alkalmazásával szert tett volna.

Az izlandi hatóságok jelezték, hogy a bejelentett intézkedések költsége az IIS-be bejegyzésre kerülő hajók számától függ. A hatóságok arra számítottak, hogy 12 hajót fognak lajstromoztatni, amelyek tekintetében a hajóűrtartalom-adó átlagosan 120 000 ISK-ra tehető. A hajóűrtartalom-adó ebben az esetben 1 440 000 ISK-t tenne ki. Az előzetes becslés azonban nem tartalmazza a rendes társasági adó összegét, amelyet e 12 hajó egyébként fizetett volna.

Az izlandi hatóságok jelezték, hogy eddig az izlandi hajólajstromba való bejegyzés iránti egyetlen kérelem sem érkezett.

Az izlandi hatóságok a két program időtartamát nem korlátozták.

2.6.   TÁMOGATÁSHALMOZÓDÁS

A tengeri szállítási iránymutatás 11. szakasza értelmében az engedélyezhető támogatás felső határát a tengerészek jövedelemadójának és társadalombiztosítási hozzájárulásainak nullára csökkentése és a hajózási tevékenységekre vonatkozó társasági adó más EGT-államokban már jóváhagyott támogatási programokhoz hasonló mértékű csökkentése jelenti. A versenytorzulás elkerülése érdekében más támogatási rendszerek nem nyújthatnak ennél nagyobb hasznot. A támogatás mindenesetre nem haladhatja meg a hajózási tevékenységek után és a tengerészektől befolyt adók és társadalombiztosítási hozzájárulások teljes összegét.

Az izlandi hatóságok megerősítették, hogy az izlandi adóhatóságok figyelemmel fogják kísérni a két program más támogatási intézkedésekkel való halmozódását, és a maximális támogatási intenzitásokat be fogják tartani.

2.7.   A TENGERI SZÁLLÍTÁSI ÁGAZATRA GYAKOROLT VÁRHATÓ MAKROGAZDASÁGI EREDMÉNYRE VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK

A tengeri szállítási iránymutatás 12(2) szakaszának megfelelően az izlandi hatóságok a bejelentett adóprogramok makrogazdasági eredményének megállapítása érdekében költség-hatás elemzést végeztek. Az elemzés megállapítja, hogy hajóűrtartalom-adó gazdasági hatásait nehéz megjósolni, mivel az az IIS-be regisztráló hajók számától fog függni. A megőrzött vagy létrehozott munkahelyek várható számát illetően az izlandi hatóságok becslése szerint a két támogatási intézkedés hatásaként a következő hat évben a támogatásra jogosult kereskedelmi hajókon új legénységként 200 tengerészt fognak alkalmazni.

3.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATBAN FELMERÜLT KÉTSÉGEK

AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATBAN FELMERÜLT KÉTSÉGEK

2007. december 19-én a Hatóság hivatalos vizsgálati eljárás elindításáról határozott az izlandi tengeri szállítási ágazatnak hajóűrtartalom-adó, valamint tengerészek foglalkoztatásához nyújtott visszatérítés formájában nyújtani tervezett állami támogatással kapcsolatban (14).

14

A Hatóság az eljárást megindító határozatában kétségeit fejezte ki a hajóűrtartalom-adórendszerrel kapcsolatban, nevezetesen a hajók IIS-ben való lajstromozásának követelményét illetően, amely kizárja az adórendszerből a más EGT-államokban lajstromozott hajók üzemeltetését, valamint a teljes körű adókötelezettséget illetően, amely a forrásadó alá tartozó tevékenységeket zárja ki a hajóűrtartalom-adó köréből.

A Hatóságnak emellett kétségei voltak azon követelménnyel kapcsolatosan is, amelynek értelmében csak Izlandon bejegyzett jogi személyek lajstromoztathatják hajóikat az IIS-ben, továbbá a hajóüzemeltetéssel foglalkozó társaságok kezelését, valamint az adóalap megállapítását és azon időszak hosszát illetően, amely alatt a hajótulajdonosoknak a hajóűrtartalom-adórendszerben kell maradniuk (kötöttségi időszak).

A tengerészeket célzó visszatérítési rendszer tekintetében a Hatóság az IIS-ben való lajstromozás és a teljes körű adókötelezettség követelményeit illetően fennálló kétségeinek adott hangot. Ezenkívül az EGT-kikötők közötti menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatásokat illetően a Hatóságnak kétségei voltak a tekintetben, hogy a támogatást kizárólag EGT-tengerészek foglalkoztatásához nyújtják majd.

4.   AZ IZLANDI HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

AZ IZLANDI HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

Az izlandi hatóságok 2008. február 15-i levelükben (dokumentumszám: 465550) a hajóűrtartalom-adórendszerre és a tengerészeket célzó visszatérítési rendszerre vonatkozó észrevételeket juttattak el a Hatósághoz.

Az izlandi hatóságok az alábbi észrevételeket tették:

| — | egyetlen hajótulajdonos sem kérte az IIS-be való bejegyzést; |
| --- | --- |

—

egyetlen hajótulajdonos sem kérte az IIS-be való bejegyzést;

| — | a támogathatóság feltétele, hogy az érintett társaság Izlandon adóköteles legyen, nem szükséges azonban, hogy az izlandi tárasági jog alapján, izlandi gazdasági társaságként legyen bejegyezve; |
| --- | --- |

—

a támogathatóság feltétele, hogy az érintett társaság Izlandon adóköteles legyen, nem szükséges azonban, hogy az izlandi tárasági jog alapján, izlandi gazdasági társaságként legyen bejegyezve;

| — | nincsenek külön szabályok a hajótulajdonos tulajdonában álló és a személyzettel üzemeltetett hajók arányára vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

nincsenek külön szabályok a hajótulajdonos tulajdonában álló és a személyzettel üzemeltetett hajók arányára vonatkozóan;

| — | a más EGT-államokban bejegyzett, Izlandon korlátozott adókötelezettséggel rendelkező jogi személyek tulajdonában álló hajók nem jegyezhetők be az IIS-be; |
| --- | --- |

—

a más EGT-államokban bejegyzett, Izlandon korlátozott adókötelezettséggel rendelkező jogi személyek tulajdonában álló hajók nem jegyezhetők be az IIS-be;

| — | a hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 3. cikke kimondja, hogy az e törvény szerinti adózás minden olyan kereskedelmi hajó üzemeltetésére kiterjed, amely megfelel az IIS-be való bejegyzés feltételeinek. A hajóűrtartalom-adórendszer választásakor a társaság vállalja, hogy valamennyi jogosult hajóját és kapcsolódó tevékenységét a hajóűrtartalom-adó alá vonja (az ún. mindent vagy semmit szabály); |
| --- | --- |

—

a hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 3. cikke kimondja, hogy az e törvény szerinti adózás minden olyan kereskedelmi hajó üzemeltetésére kiterjed, amely megfelel az IIS-be való bejegyzés feltételeinek. A hajóűrtartalom-adórendszer választásakor a társaság vállalja, hogy valamennyi jogosult hajóját és kapcsolódó tevékenységét a hajóűrtartalom-adó alá vonja (az ún. mindent vagy semmit szabály);

| — | adókulcsok: az izlandi hatóságok arra hivatkoztak, hogy a hajóűrtartalom-adókulcsok összhangban állnak a Hatóság által a jóváhagyott norvég hajóűrtartalom-adórendszerek keretében engedélyezettekkel; |
| --- | --- |

—

adókulcsok: az izlandi hatóságok arra hivatkoztak, hogy a hajóűrtartalom-adókulcsok összhangban állnak a Hatóság által a jóváhagyott norvég hajóűrtartalom-adórendszerek keretében engedélyezettekkel;

| — | a program időtartama: az izlandi hatóságok jelezték, készek arra, hogy a Hatósággal való megállapodás alapján újból bejelentsék a programokat; |
| --- | --- |

—

a program időtartama: az izlandi hatóságok jelezték, készek arra, hogy a Hatósággal való megállapodás alapján újból bejelentsék a programokat;

| — | támogatáshalmozódás: az izlandi hatóságok jelezték, biztosítani fogják a támogatások halmozódására vonatkozó szabályok betartását. |
| --- | --- |

—

támogatáshalmozódás: az izlandi hatóságok jelezték, biztosítani fogják a támogatások halmozódására vonatkozó szabályok betartását.

Az izlandi hatóságok a kötöttségi időszak hosszára vonatkozóan nem tettek észrevételt.

II.   ÉRTÉKELÉS

ÉRTÉKELÉS

1.   ÁLLAMI TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA

ÁLLAMI TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA

Az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének szövege a következő:

„Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.”

Az egyes feltételeket az alábbiakban vizsgáljuk.

1.1.   AZ ÁLLAMI FORRÁSOK MEGLÉTE

Állami támogatásnak az a támogatás minősül, amelyet állam által vagy állami forrásból nyújtanak.

A rendes társasági adó helyett az alacsonyabb hajóűrtartalom-adó alkalmazása állami bevételek kieséséhez vezet. A tengerészekre vonatkozó program ugyanúgy állami bevételek kiesésével jár, mivel az állam az egyébként a tengerészektől járó és a hajótulajdonosok által megfizetett jövedelemadó 90 %-ának megfelelő közvetlen támogatást fog nyújtani a hajótulajdonosoknak. A két program eredményeként az állam adóbevételről mond le, amelyet egyébként az érintett vállalkozásoktól megkapott volna. Ezen összegek hiánya terhet jelent az állami források számára, amely olyan költségekből ered, amelyeket általában a részt vevő vállalkozások költségvetéséből fedeznek (15). Az adóbevétel kiesése egyenértékű az állami források pénzügyi jellegű költségvetési kiadások formájában történő felhasználásával (16).

15

16

1.2.   BIZONYOS VÁLLALKOZÁSOK VAGY BIZONYOS ÁRUK TERMELÉSÉNEK ELŐNYBEN RÉSZESÍTÉSE

A két intézkedés támogatásokon és adókedvezményeken keresztül előnyöket biztosít a hajótulajdonosok számára. A két intézkedés a tengeri szállítási ágazatra korlátozódik, vagyis bizonyos vállalkozásokat előnyben részesít. Ezért az intézkedéseket az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében szelektívnek kell tekinteni (17).

17

1.3.   A VERSENY TORZÍTÁSA ÉS A SZERZŐDŐ FELEK KÖZÖTTI KERESKEDELEMRE GYAKOROLT HATÁS

A támogatásnak torzítania kell a versenyt és hatással kell lennie a Szerződő Felek közötti kereskedelemre.

A programok előnyeit élvező hajótulajdonosok más EGT-államokból származó hajótulajdonosokkal/társaságokkal versenyezve folytatják gazdasági tevékenységüket. A hajóűrtartalom-adó és a tengerészeket célzó program erősíti a hajótulajdonosok helyzetét EGT-beli versenytársaikkal szemben, valamint Izland és a többi EGT-állam és harmadik országok között. Így az intézkedések hatással vannak a Szerződő Felek közötti kereskedelemre.

1.4.   KÖVETKEZTETÉS

A Hatóság ezért úgy véli, hogy a bejelentett támogatási intézkedések (hajóűrtartalom-adórendszer és tengerészeket célzó rendszer) az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek.

A tengeri szállítási iránymutatás kifejezetten úgy rendelkezik, hogy „az ilyen tengeri szállításra irányuló speciális adókedvezmények állami támogatásnak minősülnek. Ennek megfelelően, a rendes társasági adórendszer hajótér alapú adózással történő helyettesítése állami támogatásnak minősül.”

2.   ELJÁRÁSI KÖVETELMÉNYEK

ELJÁRÁSI KÖVETELMÉNYEK

A 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy „az EFTA Felügyeleti Hatóságot az észrevételei megtételéhez szükséges időben tájékoztatni kell minden támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékról (...). Amíg ebben az eljárásban végső határozat nem születik, az érintett tagállam a tervezett intézkedéseket nem hajtja végre.”

A két támogatási intézkedésre vonatkozó, Izland Európai Unió Melletti Képviseletének 2007. március 23-i levelével továbbított bejelentés (dokumentumszám: 415003) benyújtásával az izlandi hatóságok eleget tettek a bejelentési kötelezettségnek.

Az izlandi hatóságok azonban végrehajtották a bejelentett intézkedéseket, mielőtt a Hatóság azokról végső döntést hozott volna. A Hatóság ezért megállapítja, hogy az izlandi hatóságok nem tettek eleget a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdéséből eredő kötelezettségeiknek.

3.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében ugyanakkor az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. A Hatóság véleménye szerint a bejelentett intézkedések összeegyeztethetősége értékelésének jogalapját az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja jelenti, a tengeri szállítási iránymutatással együtt.

A tengeri szállítási iránymutatás 1.2(c) szakaszának (4) bekezdése megengedi az EFTA-államoknak a tengeri szállítási ágazat támogatását: „A tengeri ágazat elválaszthatatlanul kapcsolódik a tengeri szállításhoz. Ez a kapcsolat fontos érv az EGT-hajózástól függő flotta fenntartását célzó pozitív intézkedések mellett. Mivel a tengeri szállítás általában véve a szállítás egyik és különösen a tengeri ágazat fontos láncszeme, az európai flotta versenyképességének fenntartását szolgáló intézkedések hatást gyakorolnak a tengeri ágazathoz kapcsolódó szárazföldi beruházásokra, illetve a tengeri szállításnak az EGT-gazdaság egészéhez való hozzájárulására, valamint általában a foglalkoztatásra.”

A két bejelentett intézkedés működési támogatásra vonatkozik, azaz olyan támogatásra, amelynek célja, hogy olyan kiadásoktól mentesítse a vállalkozást, amelyeket egyébként szokásos tevékenységeinek napi ellátása keretében viselnie kellene. Működési támogatást általában nem indokolt engedélyezni, kivéve, ha ezt a Hatóság állami támogatásról szóló iránymutatása kifejezetten megengedi. A Hatóság tengeri szállítási iránymutatása rendelkezik működési támogatás nyújtásának lehetőségéről, egyrészt hajóűrtartalom-adó formájában a 3.1. szakaszban, másrészt a munkához kapcsolódó költségek csökkentése formájában a 3.2. szakaszban.

A Hatóság elemzésében megvizsgálta a hajóűrtartalom-adórendszerre és a tengerészeket célzó programra egyaránt jellemző feltételeket (3.1), valamint a csak a hajóűrtartalom-adórendszerre (3.2), illetve csak a tengerészeket célzó programra jellemző feltételeket (3.3).

3.1.   A HAJÓŰRTARTALOM-ADÓRENDSZERRE ÉS A TENGERÉSZEKET CÉLZÓ VISSZATÉRÍTÉSI RENDSZERRE EGYARÁNT JELLEMZŐ FELTÉTELEK: A HAJÓ IIS-BEN VALÓ LAJSTROMOZÁSÁNAK KÖVETELMÉNYE, AMELY A MÁS EGT-ÁLLAMOKBAN LAJSTROMOZOTT HAJÓK KIZÁRÁSÁHOZ VEZET

A hajóűrtartalom-adóról szóló törvény 1. cikkében szereplő követelmény, amelynek értelmében a hajóknak szerepelniük kell az IIS-ben ahhoz, hogy a hajóűrtartalom-adórendszerben részt vehessenek, a nem Izlandon lajstromozott hajók kizárásához vezet. Ez a korlátozás akkor is alkalmazandó, ha az ilyen hajók üzemeltetését Izlandon adóztatják. Így azt a hajótulajdonost, aki két hajóval rendelkezik, amelyek közül az egyik az IIS-ben, míg a másik más EGT-államban van lajstromozva, Izlandon mindkét hajó üzemeltetéséből származó nyereség után adókötelezettség terhelheti (18). Csak az IIS-be bejegyzett hajó részesülhet azonban a hajóűrtartalom-adó előnyeiből.

18

Bár a közvetlen adóztatás alapvetően az EGT-államok hatáskörébe tartozik, e hatáskörüket ennek ellenére az EGT-joggal összhangban kell gyakorolniuk (19). A letelepedési jog magában foglalja valamely EGT-állam (természetes és jogi személy) állampolgárainak jogát egy másik EGT-államban vállalkozások alapítására és irányítására, a fogadó ország joga által a saját állampolgáraira előírt feltételek szerint. A letelepedési jog korlátainak eltörlése vonatkozik a képviseletek, fióktelepek vagy leányvállalatok alapítását érintő korlátozásokra is (20). Ezenkívül a letelepedési jog korlátozásának tilalma az adójogi rendelkezésekre is vonatkozik (21). A letelepedési jog tehát magában foglalja egy EGT-államban letelepedett olyan társaság, amelynek létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy üzleti tevékenységének fő helye az EGT-n belül található, azon jogát, hogy fióktelepen vagy ügynökségen keresztül más EGT-államban folytassa tevékenységét, és ott ez utóbbi államban alapított társaságokkal azonos adójogi elbánásban részesüljön. Az eltérő adójogi bánásmód csak akkor tekinthető az EGT-megállapodás rendelkezéseivel összeegyeztethetőnek, ha olyan helyzetekre vonatkozik, amelyek egymással objektíve nem összehasonlíthatók, vagy ha azt közérdeken alapuló kényszerítő okok igazolják (22).

19

20

21

22

Egy hajó lajstromozása letelepedésnek minősülhet, ha a hajó állandó telephely fenntartásával járó gazdasági tevékenység gyakorlásának eszközét képezi. Ezért a hajók más EGT-államokban való lajstromozására vonatkozó korlátozások ellentétesek lehetnek az EGT-megállapodás 31. cikkében biztosított letelepedési joggal (23).

23

Mint azt a fentiekben bemutattuk, egy Izlandon teljes körű adókötelezettséggel és más EGT-államban lajstromozott kereskedelmi hajókkal rendelkező hajótulajdonos kedvezőtlenebb adójogi elbánásban részesül, mint egy Izlandon teljes körű adókötelezettséggel és az IIS-ben lajstromozott kereskedelmi hajókkal rendelkező hajótulajdonos. Ezen eltérő elbánás a letelepedési jog korlátozását jelenti, mivel visszatartja a hajótulajdonosokat attól, hogy hajóikat más EGT-államokban lajstromoztassák.

Az izlandi hatóságok nem adtak elő olyan meggyőző, közérdeken alapuló kényszerítő okokat, amelyek alkalmasak lennének a hajótulajdonosok más EGT-államokban való letelepedésére vonatkozó korlátozás igazolására. Emellett a Hatóság nem azonosított olyan okokat sem, amelyek alapján a letelepedés szabadságának ilyen korlátozása szükséges lenne a hajóűrtartalom-adórendszer céljának eléréséhez, amely az izlandi hajótulajdonosok versenyfeltételeinek javítására irányul a nem-EGT országokban fennálló feltételekhez képest.

A Hatóság véleménye szerint emellett az izlandi lajstromozási követelmény nem összeegyeztethető a tengeri szállítási iránymutatás 3.1(7) szakaszával, amely rögzíti, hogy az adókedvezményeknek valamely „EGT-lobogóhoz” kötöttnek kell lenniük. A tengeri szállítási iránymutatás kifejti, e szabály célja, hogy „javítsa az EGT-flották versenyképességét a globális hajózási piacon”. E célkitűzés fényében „az EGT-állam” megfogalmazás nem támasztja alá a támogatást nyújtó EFTA-államban való lajstromozás követelményének bevezetését. Sokkal inkább azt az álláspontot támasztja alá, amely szerint a feltétel a bármely EGT-államban való lajstromozás kellene, hogy legyen (24).

24

Az izlandi hatóságok azzal érveltek, hogy nem követelnek meg „lobogóhoz kötöttséget”, mivel az IIS-ben lajstromozott hajók továbbra is jogosultak más lobogó alatt közlekedni. Mint azt feljebb, a 2.3.2. szakaszban kifejtettük, az IIS-ről szóló 38/2007. törvény 6. cikke kimondja, hogy az IIS-ben lajstromozott kereskedelmi hajó izlandi hajónak minősül, függetlenül attól, hogy izlandi lobogó alatt közlekedik-e vagy nem.

A Hatóság véleménye szerint az izlandi lobogó önkéntes használatára vonatkozó érv nem releváns, mivel a letelepedés szabadságának korlátozása – mint azt a fentiekben említettük – a lajstromozási követelményből ered. Így, még ha a hajótulajdonos közlekedhet is az izlanditól eltérő lobogó alatt, köteles azonban hajóját az IIS-ben lajstromoztatni, hogy a kedvezőbb hajóűrtartalom-adó előnyeiből részesülhessen. A Hatóság kérései ellenére az izlandi hatóságok nem terjesztettek elő olyan érvet, amely igazolta volna, hogy e kétszeres lajstromozási követelmény a hajóűrtartalom-adórendszer célkitűzéseinek eléréséhez szükséges és azzal arányos.

A Hatóság ezért megállapítja, hogy a lajstromozási követelmény nem összeegyeztethető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével és különösen az EGT-megállapodás 31. cikkében biztosított letelepedési joggal, így az állami támogatásokra vonatkozó EGT-szabályok alapján nem engedélyezhető.

A fentiekre tekintettel a Hatóság nem tartja szükségesnek a 721/07/COL határozatban felvetett, a hajóűrtartalom-adórendszerben és a tengerészeket célzó visszatérítési rendszerben való részvételhez szükséges teljes körű adókötelezettségre vonatkozó kétségek részletes elemzését. Mindenesetre, mint azt a 18. lábjegyzetben említettük, az EGT-államok kettős adóztatásról szóló megállapodásai rendszerint rögzítik, hogy a hajózási társaságok tevékenységét abban az államban adóztatják, ahol a társaság tényleges üzletvezetésének helye található. Így az EGT-ben letelepedett, Izlandon korlátozott adókötelezettséggel rendelkező hajózási társaságok általában csak a letelepedés helye szerinti EGT-államban fognak adózni.

3.2.   A HAJÓŰRTARTALOM-ADÓRENDSZERRE JELLEMZŐ FELTÉTELEK

3.2.1.   
  Az adóalap megállapítása

Az adóalap megállapítása

A tengeri szállítási iránymutatás 3.1(18) szakasza alapján a Bizottság csak olyan programokat engedélyez, amelyek esetében az ugyanarra az űrtartalomra vetített adóteher „megközelítőleg megegyezik a már engedélyezett programokban foglaltakkal. Tapasztalatai alapján a Hatóság megállapítja, hogy virtuális nyereségekre alkalmazott szokásos társasági adó kiszámítása helyett néhány állam úgy is dönthet, hogy közvetlenül rögzített, speciális hajótéradókulcsokat alkalmaz. A Hatóság ugyanakkor megkísérli a már jóváhagyott rendszerekkel való egyensúly fenntartását.”

A Hatóság összevetette az izlandi hatóságok által bejelentett kulcsokat a más EGT-államokban jóváhagyott programok keretében alkalmazandó kulcsokkal:

| Izland | Dánia | Litvánia | Olaszország | Norvégia (25) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25 000 NT-ig | 1 000 NT-ig | 1 000 NT-ig | 1 000 NT-ig | Az első 1 000 NT adómentes |
| 30 ISK (0,17 EUR)/100 NT | 0,90 EUR/100 NT | 0,93 EUR/100 NT | 0,90 EUR/100 NT | |
| | 1 001 NT-től 10 000 NT-ig | 1 001 NT-től 10 000 NT-ig | 1 001 NT-től 10 000NT-ig | 1 001 NT-től 10 000 NT-ig |
| | 0,70 EUR/100 NT | 0,67 EUR/100 NT | 0,70 EUR/100 NT | 0,22 EUR/100 NT |
| | 10 001 NT-től 25 000 NT-ig | 10 001 NT-től 25 000 NT-ig | 10 001 NT-től 25 000 NT-ig | 10 001 NT-től 25 000 NT-ig |
| | 0,40 EUR/100 NT | 0,43 EUR/100 NT | 0,40 EUR/100 NT | 0,15 EUR/100 NT |
| 25 000 NT fölött | 25 000 NT fölött | 25 000 NT fölött | 25 000 NT fölött | 25 000 NT fölött |
| 10 ISK (0,06 EUR)/100 NT | 0,30 EUR/100 NT | 0,27 EUR/100 NT | 0,20 EUR/100 NT | 0,07 EUR/100 NT |
| Valamennyi érték esetében napi értékről van szó. |

Izland

Dánia

Litvánia

Olaszország

Norvégia (25)

25

25 000 NT-ig

25 000 NT-ig

1 000 NT-ig

1 000 NT-ig

1 000 NT-ig

1 000 NT-ig

1 000 NT-ig

1 000 NT-ig

Az első 1 000 NT adómentes

Az első 1 000 NT adómentes

30 ISK (0,17 EUR)/100 NT

0,90 EUR/100 NT

0,93 EUR/100 NT

0,90 EUR/100 NT

1 001 NT-től 10 000 NT-ig

1 001 NT-től 10 000 NT-ig

1 001 NT-től 10 000 NT-ig

1 001 NT-től 10 000 NT-ig

1 001 NT-től 10 000NT-ig

1 001 NT-től 10 000NT-ig

1 001 NT-től 10 000 NT-ig

1 001 NT-től 10 000 NT-ig

0,70 EUR/100 NT

0,67 EUR/100 NT

0,70 EUR/100 NT

0,22 EUR/100 NT

10 001 NT-től 25 000 NT-ig

10 001 NT-től 25 000 NT-ig

10 001 NT-től 25 000 NT-ig

10 001 NT-től 25 000 NT-ig

10 001 NT-től 25 000 NT-ig

10 001 NT-től 25 000 NT-ig

10 001 NT-től 25 000 NT-ig

10 001 NT-től 25 000 NT-ig

0,40 EUR/100 NT

0,43 EUR/100 NT

0,40 EUR/100 NT

0,15 EUR/100 NT

25 000 NT fölött

25 000 NT fölött

25 000 NT fölött

25 000 NT fölött

25 000 NT fölött

25 000 NT fölött

25 000 NT fölött

25 000 NT fölött

25 000 NT fölött

25 000 NT fölött

10 ISK (0,06 EUR)/100 NT

0,30 EUR/100 NT

0,27 EUR/100 NT

0,20 EUR/100 NT

0,07 EUR/100 NT

Valamennyi érték esetében napi értékről van szó.

Mint a fenti táblázatból megállapítható, az izlandi program lényegesen alacsonyabb adóalapot alkalmaz, mint a másik négy EGT-állam (27).

27

A Bizottság csak nagyon különleges körülmények között fogad el alacsonyabb adótételeket (28). Az izlandi hatóságok nem bocsátottak a Hatóság rendelkezésére az alacsonyabb adótételek alkalmazását igazoló rendkívüli körülmények fennállására vonatkozó információkat.

28

A Hatóság véleménye szerint az izlandi adóalap mértéke nem áll összhangban a más EGT-államokban alkalmazott adótételekkel, mivel azoknál jelentősen alacsonyabb, és ennek megfelelően nem felel meg a tengeri szállítási iránymutatás 3.1(18) szakaszának.

3.2.2.   
  Azon időszak, amely alatt a hajótulajdonosnak a hajóűrtartalom-adórendszerben kell maradnia

Azon időszak, amely alatt a hajótulajdonosnak a hajóűrtartalom-adórendszerben kell maradnia

Azon időszak, amely alatt a hajótulajdonosnak az izlandi hajóűrtartalom-adórendszerben kell maradnia, három évet tesz ki.

A Hatóság azt az álláspontot képviselte, hogy az EFTA-államokban tízéves időszakot kell alkalmazni (29).

29

A Hatóság e megközelítése összhangban van a Bizottság megközelítésével. Ezen időszak minimális hossza más jóváhagyott uniós hajóűrtartalom-adórendszerekben tíz év. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a különböző hajóűrtartalom-adórendszerek tekintetében eltérő feltételek engedélyezése annak kockázatával jár, hogy tisztességtelen előnyök alakulnak ki, és a tagállamok között verseny alakulhat ki a hajóűrtartalom-adók szintjét illetően. Ennek következtében a Bizottság kétségeit fejezte ki egy lengyel adórendszert illetően, amely ötéves minimális időtartamról rendelkezett, rámutatva, hogy ez a hajóűrtartalom-adórendszerek közötti hátrányos eltéréshez vezethet, mivel vonzóbbá teheti a lengyel adórendszert és a Közösségen belüli lobogóváltáshoz vezethet (30).

30

A Hatóság úgy ítéli meg, hogy a bejelentett program ezen jellemzője nem összeegyeztethető az EGT-megállapodás 61. cikkével.

3.2.3.   
  A hajóüzemeltetéssel foglalkozó társaságok kezelése

A hajóüzemeltetéssel foglalkozó társaságok kezelése

755/08/COL határozatában a Hatóság jelezte, a hajóüzemeltetéssel foglalkozó társaságok kezelése tekintetében kétségei vannak a bejelentett program EGT-megállapodással való összeegyeztethetőségét illetően.

Az izlandi hatóságok nem bocsátottak a Hatóság rendelkezésére a felvetett kétségeket eloszlató információkat.

A fentiekben említett, a bejelentett program EGT-megállapodással való összeegyeztethetetlenségével összefüggő szempontok fényében a Hatóság nem tartja szükségesnek a 721/07/COL határozatában a hajóüzemeltetéssel foglalkozó társaságokat illetően felvetett kétségek részletes elemzését.

3.3.   A TENGERÉSZEKET CÉLZÓ VISSZATÉRÍTÉSI RENDSZERRE JELLEMZŐ FELTÉTELEK

3.3.1.   
  Menetrend szerinti személyszállítás EGT-kikötők között: csak EGT-tengerészek foglalkoztatása támogatható

Menetrend szerinti személyszállítás EGT-kikötők között: csak EGT-tengerészek foglalkoztatása támogatható

A tengeri szállítási iránymutatás 3.2(2) szakasza értelmében támogatás nyújtható egy EGT-államban bejegyzett hajó fedélzetén foglalkoztatott EGT-tengerészek társadalombiztosítási hozzájárulásainak csökkentése, illetve valamely EGT-államban bejegyzett hajó fedélzetén foglalkoztatott EGT-tengerészeket érintő jövedelemadó-kulcsok csökkentése formájában. Az izlandi hatóságok a tengerészek hozzájárulásaihoz kapcsolódó támogatást jelentettek be, így a hozzájárulások 90 %-a visszatéríthető a hajótulajdonosok részére.

A tengeri szállítási iránymutatás 3.2(2) szakasza szerint az EGT-tengerész meghatározása:

| — | EGT-államok állampolgárai, menetrend szerinti, EGT-kikötők között utasszállítási szolgáltatásokat nyújtó hajók (beleértve a ro-ro komphajókat is) fedélzetén foglalkoztatott tengerészek esetében, |
| --- | --- |

—

EGT-államok állampolgárai, menetrend szerinti, EGT-kikötők között utasszállítási szolgáltatásokat nyújtó hajók (beleértve a ro-ro komphajókat is) fedélzetén foglalkoztatott tengerészek esetében,

| — | EGT-államban adó és/vagy társadalombiztosítási hozzájárulások fizetésére köteles tengerészek minden más esetben. |
| --- | --- |

—

EGT-államban adó és/vagy társadalombiztosítási hozzájárulások fizetésére köteles tengerészek minden más esetben.

Az izlandi hatóságok nem küldték meg a tengerész fogalmának jogi vagy közigazgatási aktusban található írásos meghatározását, de megerősítették, hogy nem követelmény sem a tengerész állampolgársága, sem pedig a lakóhelye. Harmadik államok állampolgárai is részesülnének a rendszer előnyeiből. A Hatóság 721/07/COL határozatában jelezte, hogy a tengeri szállítási iránymutatás 3.2(3) szakaszával összhangban az EGT-kikötők közötti utasszállítás esetében támogatás kizárólag EGT-tengerészek foglalkoztatásához nyújtható.

Az izlandi hatóságok nem bocsátottak a Hatóság rendelkezésére ezen értékelésnek ellentmondó információkat.

A rendelkezésére bocsátott információk alapján a Hatóság ezért úgy ítéli meg, hogy a program e jellemzője nem felel meg az EGT-megállapodásnak.

4.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

A fenti értékelés alapján a Hatóság úgy ítéli meg, hogy a tengeri szállítással kapcsolatos, hajóűrtartalom-adóból és tengerészek foglalkoztatásához nyújtott visszatérítésből álló program összeegyeztethetetlen az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó szabályaival.

A Hatóság tudomása szerint annak ellenére, hogy a vonatkozó jogszabályok elfogadása önmagában véve kiváltotta a fentiekben említett bejelentési kötelezettséget, a hivatalos vizsgálat tárgyát képező intézkedések alapján kifizetésekre nem került sor, ezért visszatérítésre vonatkozó rendelkezésekre nincs szükség,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tengeri szállítással kapcsolatos, hajóűrtartalom-adóból és tengerészek foglalkoztatásához nyújtott visszatérítésből álló program az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében összeegyeztethetetlen az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével.

2. cikk

Az izlandi hatóságok e határozat közlésétől számított két hónapon belül tájékoztatják az EFTA Felügyeleti Hatóságot az e határozatnak való megfelelés érdekében hozott intézkedésekről.

3. cikk

E határozat címzettje az Izlandi Köztársaság.

4. cikk

Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2009. július 8-án.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Per SANDERUD

elnök

Kristján A. STEFÁNSSON

testületi tag

---

(1)  A továbbiakban: Hatóság.

1

(2)  A továbbiakban: EGT-megállapodás.

2

(3)  A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

3

(4)  A továbbiakban: 3. jegyzőkönyv.

4

(5)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatás, közzétéve: az Európai Unió Hivatalos Lapja (a továbbiakban: HL) L 231., 1994.9.3., 1. o. és 32. EGT-kiegészítés, 1994.9.3., 1. o. A továbbiakban: az állami támogatásokról szóló iránymutatás. Az állami támogatásokról szóló iránymutatás frissített változatát közzétették a Hatóság honlapján: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

5

az Európai Unió Hivatalos Lapja

(6)  A továbbiakban: a tengeri szállítási iránymutatás.

6

(7)  A 2005. december 14-i 319/05/COL határozattal (HL C 286., 2006.11.23., 9. o. és 57. EGT-kiegészítés, 2006.11.23., 31. o.) módosított, 2004. július 14-i 195/04/COL határozat (HL L 139., 2006.5.25., 37. o. és 26. EGT-kiegészítés, 2006.5.25., 1. o.).

7

(8)  HL C 96., 2008.4.17., 37. o., valamint 20. EGT-kiegészítés, 2008.4.17., 17. o.

8

(9)  A Hatóság és az izlandi hatóságok közötti levélváltást illetően részletesebb információk találhatók a Hatóság hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatában, 721/07/COL határozat (közzététel: HL C 93., 2008.4.17., 37. o., és EGT-kiegészítés 20., 2008.4.17., 17. o.).

9

(10)  A HL-hivatkozásért lásd a 8. lábjegyzetet.

10

(11)  Emellett már létezik egy izlandi hajólajstrom, amely a halászhajókra, vitorlás hajókra, kompokra stb. terjed ki; ezt az újonnan létrehozott IIS nem váltja fel, a két lajstrom párhuzamosan fog működni.

11

(12)  Az izlandi hatóságok jelezték, hogy az izlandi kormány törvényjavaslatot nyújtott be a parlamenthez, amely a 38/2007. törvény hatálybalépését 2009. január 1-jéig elhalasztotta volna. A törvényjavaslatot 2007. november 28-án nyújtották be a parlamenthez, amely azt 2007. december 4-én tárgyalta. A javaslatról azonban nem jutottak megegyezésre, így az második olvasatban nem is került a parlament elé. Következésképpen mind a 86/2007., mind a 38/2007. törvény 2008. január 1-jén hatályba lépett.

12

(13)  A program bejelentésének időpontjában a társaságiadó-kulcs 18 %-os volt. Ezt a 2007. június 7-i törvény („Lög um breyting á lögum nr. 90/2003, um tekjuskatt, með síðari breytingum, og lögum nr. 86/2007, um skattlagningu kaupskipaútgerðar”) 15 %-ra módosította.

13

Lög um breyting á lögum nr. 90/2003, um tekjuskatt, með síðari breytingum, og lögum nr. 86/2007, um skattlagningu kaupskipaútgerðar

(14)  A Hatóság által megfogalmazott kétségek részletes elemzéséhez lásd a 721/07/COL határozat 3. szakaszát.

14

(15)  A C-156/98. sz., Németország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2000., I-6857. o.) 26. pontja.

15

Németország kontra Bizottság

(16)  Lásd többek között az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló állami támogatási iránymutatás 3(3) szakaszát.

16

(17)  A C-75/97. sz., Belgium kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., I-3671. o.) 33. pontja.

17

Belgium kontra Bizottság

(18)  Ahol kettős adóztatásról szóló megállapodások vannak érvényben, az adóztatási jog rendszerint azt az államot illeti meg, amelynek területén a társaság tényleges üzletvezetésének helye található, a más EGT-államokban fióktelepen stb. keresztül végzett tevékenységek tekintetében is. Így a fenti példában az Izlandon tartósan letelepedett társaság Izlandon adózna, az izlandi területen kívül keletkezett jövedelme után is. Ugyanakkor csak az izlandi nemzetközi hajólajstromban szereplő hajó által generált nyereség adózna a hajóűrtartalom-adórendszer alapján, a másik hajó üzemeltetéséből származó nyereség a rendes társaságiadó-rendszer alapján adózna. Az izlandi hatóságok megerősítették ezt az értelmezést.

18

(19)  Az E-6/98. sz., Norvégia kormánya kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügyben hozott ítélet (EFTA bírósági jelentés 1999., 74. oldal) 34. pontja; az E-1/04. sz., Fokus Bank ügyben hozott ítélet (EFTA bírósági jelentés 2004., 11. o.) 20. pontja.

19

Norvégia kormánya kontra EFTA Felügyeleti Hatóság

Fokus Bank

(20)  Lásd például a C-270/83. sz., Bizottság kontra Franciaország ügyben hozott ítélet (EBHT 1986., 273. o.) 13. pontját és a C-311/97. sz., Royal Bank of Scotland ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., I-2651. o.) 22. pontját.

20

Bizottság kontra Franciaország

Royal Bank of Scotland

(21)  A C-471/04. sz., Keller Holding ügyben hozott ítélet (EBHT 2006., I-2017. o.) 49. pontja.

21

Keller Holding

(22)  A 270/83. sz., Bizottság kontra Franciaország ügyben hozott ítélet (EBHT 1986., 273. o.) 13. pontja; a C-311/97. sz., Royal Bank of Scotland ügyben hozott fent hivatkozott ítélet 23–31. pontja; és a C-253/03. sz., CLT-UFA SA ügyben hozott ítélet (EBHT 2006., I-1831. o.) 14–17. pontja.

22

Bizottság kontra Franciaország

Royal Bank of Scotland

CLT-UFA SA

(23)  A C-221/89. sz., Factortame Ltd. és társai ügyben hozott ítélet (EBHT 1991., I-3905. o.) 22–23. pontja.

23

Factortame Ltd. és társai

(24)  Mint az a 2008. december 3-i 755/08/COL határozat esetében fennállt, ahol a program alapján valamely EGT-állam lobogójához kötöttség volt feltétel.

24

(25)  Norvégiában nem kerül sor fiktív nyereség számítására. A hajóűrtartalom-adót közvetlenül az adókulcsok és a tényleges űrtartalom szorzataként számítják ki. Az Izland, Dánia, Litvánia és Olaszország esetében megadott adatok a fiktív nyereségnek felelnek meg, amelyre ezt követően a rendes belföldi társasági adót alkalmazzák. Ezért annak ellenére, hogy a norvégiai és az izlandi kulcsok nagyon hasonlónak tűnhetnek, a hajótulajdonos által ténylegesen fizetett adó mértékét illetően nagy különbségekhez vezetnek. Így például egy hajótulajdonos 30 000 NT űrtartalom után Norvégiában körülbelül 46 EUR, Izlandon körülbelül 7 EUR összegű hajóűrtartalom-adót fizetne ().

25

(26)  Lásd még a Hatóság határozatát a norvég hajóűrtartalom-adórendszerről, 2008. december 3-i 755/08/COL határozat.

(27)  A feltüntetett kulcsok a határozat elfogadásának napján érvényes értékek, az aktuális átváltási árfolyamokat tükrözik. A Hatóság véleménye szerint azonban az izlandi adóalap mértéke már a pénzügyi válság izlandi koronára gyakorolt hatása előtt sem volt összhangban a többi EGT-államban alkalmazandó kulcsokkal, lásd a 721/07/COL határozatot.

27

(28)  Lásd a Belgiumban bevezetni tervezett, a tengeri szállítást elősegítő adóügyi intézkedéssorozatról szóló, 2004. június 30-i 2005/417/EK bizottsági határozatot (HL L 150., 2005.6.10., 1. o.). A belga hatóságok azt tervezték, hogy alacsonyabb adótételeket fognak kínálni a lobogót cserélő nagyobb hajóknak. Ebben az ügyben a 40 000 tonna fölötti űrtartalomra vonatkozó csökkentett adótételről volt szó, amely akkor volt alkalmazható, ha az érintett hajó új volt, vagy a belga rendszerbe való belépését megelőző öt évben harmadik ország lobogója alatt volt lajstromozva. A Bizottság ezzel az eltérő adóalappal kapcsolatban aggályosnak találta, hogy egy ilyen alacsony adóalap a verseny torzulásához vezethet, ha a nem belga hajótulajdonosokat arra ösztönzi, hogy hajóikat valamely közösségi hajólajstromból a belga lajstromba írassák át.

28

(29)  Lásd a 2008. december 3-i 755/08/COL határozatot a hajózásra vonatkozó norvég speciális adórendszer módosításainak bejelentéséről.

29

(30)  N 93/2006. sz. határozat – Lengyelország.

30

---