# Euroopa Liidu L 267/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.267.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 267 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide9. oktoober 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.267.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 267

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide9. oktoober 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/597/EL |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 16. september 2010, euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (EKP/2010/14) | 1 |
| | | SUUNISED |
| | | 2010/598/EU |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis, 16. september 2010, millega muudetakse suunist EKP/2000/7 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta (EKP/2010/13) | 21 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2010/597/EL

*

Euroopa Keskpanga otsus, 16. september 2010, euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (EKP/2010/14)

(EKP/2010/14)

1

SUUNISED

2010/598/EU

*

Euroopa Keskpanga suunis, 16. september 2010, millega muudetakse suunist EKP/2000/7 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta (EKP/2010/13)

(EKP/2010/13)

21

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 9.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/1

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

16. september 2010,

euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta

(EKP/2010/14)

(2010/597/EL)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 128 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”), eelkõige selle artiklit 16,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu artikli 128 lõige 1 ja EKPSi põhikirja artikkel 16 sätestavad, et Euroopa Keskpangal (EKP) on ainuõigus anda luba euro pangatähtede emissiooniks liidu piires. See õigus hõlmab ka pädevust võtta meetmeid euro pangatähtede kui maksevahendi ehtsuse kaitseks. |
| --- | --- |

(1)

Lepingu artikli 128 lõige 1 ja EKPSi põhikirja artikkel 16 sätestavad, et Euroopa Keskpangal (EKP) on ainuõigus anda luba euro pangatähtede emissiooniks liidu piires. See õigus hõlmab ka pädevust võtta meetmeid euro pangatähtede kui maksevahendi ehtsuse kaitseks.

| (2) | Euro pangatähtede usaldusväärsuse kaitsmiseks ning võltsingute tulemuslikuks tuvastamiseks peab säilitama ringluses olevate euro pangatähtede hea seisukorra, mis tagab, et nende ehtsust on võimalik lihtsalt ja usaldusväärselt kontrollida; seetõttu tuleb kontrollida euro pangatähtede ringluskõlblikkust. Lisaks tuleb võltsimiskahtlusega euro pangatähed kiiresti avastada ning anda üle pädevatele riigisisestele asutustele. |
| --- | --- |

(2)

Euro pangatähtede usaldusväärsuse kaitsmiseks ning võltsingute tulemuslikuks tuvastamiseks peab säilitama ringluses olevate euro pangatähtede hea seisukorra, mis tagab, et nende ehtsust on võimalik lihtsalt ja usaldusväärselt kontrollida; seetõttu tuleb kontrollida euro pangatähtede ringluskõlblikkust. Lisaks tuleb võltsimiskahtlusega euro pangatähed kiiresti avastada ning anda üle pädevatele riigisisestele asutustele.

| (3) | Nõukogu 28. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1338/2001 (milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed) (1) artiklis 6 kohustati algselt krediidi- ja muid vastavaid asutusi kõrvaldama ringlusest kõik saadud euro pangatähed ja mündid, mille kohta nad teavad või neil on piisavalt põhjust uskuda, et need on võltsitud. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 28. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1338/2001 (milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed) (1) artiklis 6 kohustati algselt krediidi- ja muid vastavaid asutusi kõrvaldama ringlusest kõik saadud euro pangatähed ja mündid, mille kohta nad teavad või neil on piisavalt põhjust uskuda, et need on võltsitud.

| (4) | Ühtlustatud standardite loomiseks euro pangatähtede taasringluse kohta avaldas EKP 2005. aastal pangatähtede taasringluse raamistiku, milles kehtestati ühtsed eeskirjad ja menetlused euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli kohta, (2) mis hõlmas pangatähtede käitluse seadmete talitlusnorme. Seejärel võttis EKP vastu ühtse menetluse pangatähtede käitluse seadmete katsetamise kohta RKPde poolt. |
| --- | --- |

(4)

Ühtlustatud standardite loomiseks euro pangatähtede taasringluse kohta avaldas EKP 2005. aastal pangatähtede taasringluse raamistiku, milles kehtestati ühtsed eeskirjad ja menetlused euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli kohta, (2) mis hõlmas pangatähtede käitluse seadmete talitlusnorme. Seejärel võttis EKP vastu ühtse menetluse pangatähtede käitluse seadmete katsetamise kohta RKPde poolt.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 1338/2001 on muudetud (3) ja selle adressaatide ringi on laiendatud; nad on nüüd kohustatud tagama nende euro pangatähtede ja müntide ehtsuse, mis nad on saanud ja mida nad kavatsevad ringlusesse tagasi lasta, ning hoolitsema võltsingute avastamise eest. Sellega seoses sätestatakse määruses (EÜ) nr 1338/2001, et euro pangatähtede puhul teostatakse kontrolli vastavalt Euroopa Keskpanga määratud menetlusele. Seetõttu on kohane kehtestada see menetlus õigusaktiga. |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 1338/2001 on muudetud (3) ja selle adressaatide ringi on laiendatud; nad on nüüd kohustatud tagama nende euro pangatähtede ja müntide ehtsuse, mis nad on saanud ja mida nad kavatsevad ringlusesse tagasi lasta, ning hoolitsema võltsingute avastamise eest. Sellega seoses sätestatakse määruses (EÜ) nr 1338/2001, et euro pangatähtede puhul teostatakse kontrolli vastavalt Euroopa Keskpanga määratud menetlusele. Seetõttu on kohane kehtestada see menetlus õigusaktiga.

| (6) | Ilma et see mõjutaks liikmesriikide pädevust kehtestada sanktsioone määruse (EÜ) nr 1338/2001 artiklis 6 nimetatud asutuste suhtes, kes ei täida oma nimetatud õigusaktis sätestatud kohustusi, peab eurosüsteemil olema võimalik võtta kohaseid haldusmeetmeid tagamaks, et EKP kindlaks määratud menetlust järgitakse ega kalduta kõrvale käesoleva otsusega kehtestatud eeskirjadest ja menetlusest, mis tooks kaasa riski, et võltsitud ja ringluskõlbmatuid pangatähti ei tuvastata või saadetakse tagasi ringlusse, |
| --- | --- |

(6)

Ilma et see mõjutaks liikmesriikide pädevust kehtestada sanktsioone määruse (EÜ) nr 1338/2001 artiklis 6 nimetatud asutuste suhtes, kes ei täida oma nimetatud õigusaktis sätestatud kohustusi, peab eurosüsteemil olema võimalik võtta kohaseid haldusmeetmeid tagamaks, et EKP kindlaks määratud menetlust järgitakse ega kalduta kõrvale käesoleva otsusega kehtestatud eeskirjadest ja menetlusest, mis tooks kaasa riski, et võltsitud ja ringluskõlbmatuid pangatähti ei tuvastata või saadetakse tagasi ringlusse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesoleva otsusega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1338/2001 artikli 6 lõike 1 alusel euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse suhtes ühtsed eeskirjad ja menetlus.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „RKP” – euro kasutusele võtnud liikmesriigi keskpank; |
| --- | --- |

1)

„RKP” – euro kasutusele võtnud liikmesriigi keskpank;

| 2) | „sularahakäitlejad” – määruse (EÜ) nr 1338/2001 artikli 6 lõikes 1 nimetatud asutused ja ettevõtjad; |
| --- | --- |

2)

„sularahakäitlejad” – määruse (EÜ) nr 1338/2001 artikli 6 lõikes 1 nimetatud asutused ja ettevõtjad;

| 3) | „taasringlusse laskmine” – sularahakäitlejate tegevus, mis seisneb nende poolt kas üldsuselt maksete või pangakontole paigutatud hoiuste näol või teiselt sularahakäitlejalt saadud euro pangatähtede laskmises tagasi ringlusse; |
| --- | --- |

3)

„taasringlusse laskmine” – sularahakäitlejate tegevus, mis seisneb nende poolt kas üldsuselt maksete või pangakontole paigutatud hoiuste näol või teiselt sularahakäitlejalt saadud euro pangatähtede laskmises tagasi ringlusse;

| 4) | „pangatähtede käitluse seade” – iseteenindusseade (kliendid) või professionaalne seade (töötajad) vastavalt määratlusele I lisas; |
| --- | --- |

4)

„pangatähtede käitluse seade” – iseteenindusseade (kliendid) või professionaalne seade (töötajad) vastavalt määratlusele I lisas;

| 5) | „pangatähtede käitluse seadme liik” – pangatähtede käitluse seade, mida on võimalik eristada teistest pangatähtede käitluse seadmetest vastavalt kirjeldusele I lisas; |
| --- | --- |

5)

„pangatähtede käitluse seadme liik” – pangatähtede käitluse seade, mida on võimalik eristada teistest pangatähtede käitluse seadmetest vastavalt kirjeldusele I lisas;

| 6) | „ühtne katsemenetlus” – EKP kindlaks määratud katsemenetlus, mida RKPd kohaldavad teatavat liiki pangatähtede käitluse seadmete katsetamiseks; |
| --- | --- |

6)

„ühtne katsemenetlus” – EKP kindlaks määratud katsemenetlus, mida RKPd kohaldavad teatavat liiki pangatähtede käitluse seadmete katsetamiseks;

| 7) | „koolitatud töötajad” – sularahakäitlejate töötajad, kellel on a) teadmised erinevatest eurosüsteemi avaldatud euro pangatähtede avalikest turvaelementidest ning oskus neid kontrollida ja b) teadmised IIIb lisas loetletud sortimiskriteeriumide kohta ning oskus nende alusel euro pangatähti kontrollida; |
| --- | --- |

7)

„koolitatud töötajad” – sularahakäitlejate töötajad, kellel on a) teadmised erinevatest eurosüsteemi avaldatud euro pangatähtede avalikest turvaelementidest ning oskus neid kontrollida ja b) teadmised IIIb lisas loetletud sortimiskriteeriumide kohta ning oskus nende alusel euro pangatähti kontrollida;

| 8) | „võltsitud euro pangatähed” – võltsitud pangatähed vastavalt määratlusele määruse (EÜ) nr 1338/2001 artikli 2 punktis a; |
| --- | --- |

8)

„võltsitud euro pangatähed” – võltsitud pangatähed vastavalt määratlusele määruse (EÜ) nr 1338/2001 artikli 2 punktis a;

| 9) | „sularahaautomaat” – selline iseteenindusseade, näiteks pangaautomaat, mis pangakaardi alusel või muul viisil väljastab elanikkonnale euro pangatähti, debiteerides pangakontot. „Makseterminal” – seade, mille abil elanikkond võib tasuda kaupade või teenuste eest pangakaardiga või muu makseinstrumendiga; kui neil on sularaha väljavõtmise funktsioon, loetakse neid ka sularahaautomaatideks; |
| --- | --- |

9)

„sularahaautomaat” – selline iseteenindusseade, näiteks pangaautomaat, mis pangakaardi alusel või muul viisil väljastab elanikkonnale euro pangatähti, debiteerides pangakontot. „Makseterminal” – seade, mille abil elanikkond võib tasuda kaupade või teenuste eest pangakaardiga või muu makseinstrumendiga; kui neil on sularaha väljavõtmise funktsioon, loetakse neid ka sularahaautomaatideks;

| 10) | „liikmesriikide pädevad asutused” – määruse (EÜ) nr 1338/2001 artikli 2 punktis b määratletud asutused; |
| --- | --- |

10)

„liikmesriikide pädevad asutused” – määruse (EÜ) nr 1338/2001 artikli 2 punktis b määratletud asutused;

| 11) | „ringluskõlbmatud euro pangatähed” – euro pangatähed, mida on hinnatud taasringluseks kõlbmatuks artiklis 6 sätestatud ringluskõlblikkuse kontrolli tulemusel; |
| --- | --- |

11)

„ringluskõlbmatud euro pangatähed” – euro pangatähed, mida on hinnatud taasringluseks kõlbmatuks artiklis 6 sätestatud ringluskõlblikkuse kontrolli tulemusel;

| 12) | „krediidiasutus” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (4) artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud krediidiasutus. |
| --- | --- |

12)

„krediidiasutus” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (4) artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud krediidiasutus.

Artikkel 3

Üldpõhimõtted

1.   Sularahakäitlejate kohustust kontrollida euro pangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust tuleb täita kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud menetlusega.

2.   Kui kaks või rohkem sularahakäitlejat tegelevad samade euro pangatähtede taasringlusse laskmisega, määratakse nende euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrollimise eest vastutav sularahakäitleja kindlaks vastavalt riigisisestele õigusnormidele või selliste normide puudumise korral vastavalt asjaomaste sularahakäitlejate vahelisele lepingule.

3.   Ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrollimine peab toimuma sellist liiki pangatähtede käitluse seadmega, mis on edukalt läbinud RKP katsetamise, või koolitatud töötaja poolt käsitsi.

4.   Euro pangatähti võib lasta taasringlusse iseteenindusseadme või sularahaautomaadi kaudu ainult siis, kui nende ehtsust ja ringluskõlblikkust on kontrollitud sellist liiki pangatähtede käitluse seadmega, mis on edukalt läbinud RKP katsetamise, ning nad on liigitatud ehtsaks ja ringluskõlblikuks. See nõue ei kehti euro pangatähtede kohta, mille on sularahakäitlejale toimetanud vahetult RKP või teine sularahakäitleja, kes on juba kontrollinud sel viisil kõnealuste euro pangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust.

5.   Sularahakäitlejad võivad professionaalse seadme, kui seda kasutatakse ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrollimiseks, ning iseteenindusseadme kasutusele võtta ainult juhul, kui selline seade on edukalt läbinud RKP katsetamise ning kantud vastavalt artikli 9 lõikele 2 EKP veebilehel avaldatavasse nimekirja. Seadmeid tuleb kasutada standardsete nüüdisajastatud tehaseseadetega, mis on edukalt läbinud katsetamise, kui RKP ja sularahakäitleja vahel ei ole kokku lepitud rangemaid seadeid.

6.   Euro pangatähed, mille ehtsus ja ringluskõlblikkus on kontrollitud ning mis on liigitatud ehtsaks ja ringluskõlblikuks koolitatud töötaja poolt, kuid mida ei ole kontrollitud edukalt RKP katsetamise läbinud liiki pangatähtede käitluse seadmega, võib taasringlusse lasta ainult üle leti (over the counter).

7.   Käesolevat otsust ei kohaldata euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrollimisele RKPde poolt.

Artikkel 4

Euro pangatähtede liigitamine ja käitlemine pangatähtede käitluse seadmetega

1.   Iseteenindusseadmetega kontrollitud pangatähed liigitatakse ja käideldakse vastavalt IIa lisale.

2.   Professionaalsete seadmetega kontrollitud pangatähed liigitatakse ja käideldakse vastavalt IIb lisale.

Artikkel 5

Võltsitud euro pangatähtede tuvastamine

Sularahakäitlejad peavad euro pangatähed, mida ei tuvastata ehtsateks kooskõlas IIa või IIb lisaga toimuva liigituse või koolitatud töötaja poolt ehtsuse käsitsi kontrollimise tulemusel, andma viivitamata ning igal juhul hiljemalt 20 tööpäeva jooksul üle pädevale riigisisesele asutusele.

Artikkel 6

Ringluskõlbmatute euro pangatähtede tuvastamine

1.   Ringluskõlblikkuse kontrollimine toimub kooskõlas IIIa ja IIIb lisas sätestatud miinimumnõuetele.

2.   RKP võib pärast EKP teavitamist kehtestada rangemad nõuded euro pangatähtede ühe või mitme nimiväärtuse suhtes, kui see on põhjendatud näiteks sellega, et kõnealuses liikmesriigis on ringluses olevate euro pangatähtede kvaliteet halvenenud.

3.   Ringluskõlbmatud euro pangatähed antakse üle RKP-le riigisiseste õigusaktide alusel.

Artikkel 7

Erandid

1.   RKPd võivad anda krediidiasutuste kaugetele harukontoritele, kus tehakse vähe sularahatehinguid, õiguse kontrollida iseteenindusseadmete või sularahaautomaatide kaudu taasringlusse suunatavate euro pangatähtede ringluskõlblikkust käsitsi koolitatud töötajate poolt, kui ehtsuse kontroll toimub sellist liiki pangatähtede käitluse seadmega, mis on edukalt läbinud RKP katsetamise. Loa taotlemiseks esitavad krediidiasutused oma liikmesriigi RKP-le tõendid oma vastava harukontori kauge asukoha ning sularahatehingute vähesuse kohta. Iga RKP tagab, et sellisel viisil käsitsi kontrollitud euro pangatähtede maht ei ületa 5 % euro pangatähtede mahust, mis jaotatakse igal aastal iseteenindusseadmete või sularahaautomaatide kaudu. RKPd otsustavad, kas see 5 % piirang kehtib iga krediidiasutuse suhtes eraldi või kõikide krediidiasutuste suhtes riigi tasandil.

2.   Kui toimub erakorraline sündmus, mis kahjustab oluliselt euro pangatähtede varu liikmesriigis, võivad sularahakäitleja koolitatud töötajad, tingimusel et vastav RKP on möönnud sündmuse erakordsust, ajutiselt käsitsi kontrollida iseteenindusseadmete või sularahaautomaatide kaudu taasringlusse saadetavate euro pangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust.

Artikkel 8

Eurosüsteemi kohustused

1.   Eurosüsteem teatab enne ja pärast uute pangatähtede seeriate emiteerimist tootjatele eurosüsteemi kindlaks määratud teabe euro pangatähtede ja nende masinloetavate turvaelementide kohta, et võimaldada tootjatel valmistada pangatähtede käitluse seadmeid, mis on võimelised läbima ühtse katsemenetluse, ning kohaneda uute nõudmistega.

2.   Eurosüsteem teatab enne ja pärast uute euro pangatähtede seeriate emiteerimist sularahakäitlejatele eurosüsteemi kindlaks määratud teabe euro pangatähtede ja nende avalike turvaelementide kohta, et võimaldada anda nende töötajatele vajalikku koolitust.

3.   Eurosüsteem toetab sularahakäitlejate poolt nende töötajate koolitamist, mille eesmärgiks on tagada töötajate pädevus euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrollimisel.

4.   Eurosüsteem teavitab sularahakäitlejaid kohastel juhtudel võltsinguohtudest ning võib neilt nõuda meetmete võtmist, sealhulgas asjaomaste pangatähtede nimiväärtus(t)e taasringlusse laskmise keelamist.

5.   Eurosüsteem teavitab pangatähtede käitluse seadmete tootjaid võltsinguohtudest kohasel viisil.

Artikkel 9

Eurosüsteemi ühtne pangatähtede käitluse seadmete katsemenetlus

1.   RKPd katsetavad pangatähtede käitluse seadmete liike vastavalt ühtsele katsemenetlusele.

2.   Iga edukalt katsetamise läbinud pangatähtede käitluse seadme liik on ajal, mil katsetamise tulemused vastavalt lõikele 3 kehtivad, kantud EKP veebilehel avaldatud nimekirja. Pangatähtede käitluse seadme liik, mis ei suuda sellel perioodil enam tuvastada kõiki eurosüsteemile teada olevaid võltsitud euro pangatähti, kustutatakse nimekirjast vastavalt EKP kehtestatud menetlusele.

3.   Kui pangatähtede käitluse seadme liik on edukalt katsetamise läbinud, kehtivad katsetamise tulemused nende EKP veebilehel avaldamise kuu lõpust alates ühe aasta kogu euroalal, kui seadme liik suudab sellel perioodil tuvastada kõiki eurosüsteemile teada olevaid võltsitud euro pangatähti.

4.   Eurosüsteem ei vastuta, kui edukalt katsetamise läbinud pangatähtede käitluse seadme liik ei suuda euro pangatähti liigitada ja käidelda vastavalt IIa või IIb lisale.

Artikkel 10

Eurosüsteemi seiretoimingud ja parandusmeetmed

1.   Arvestades riigisisese õiguse nõuetega, on RKPdel õigus i) sooritada kohapealseid kontrolle, sealhulgas ette teatamata, sularahakäitlejate ruumides, et teha seiret nende pangatähtede käitluse seadmete suhtes, eriti seadmete suutlikkuse suhtes kontrollida ehtsust ja ringluskõlblikkust ning tuvastada võltsimiskahtlusega euro pangatähtede ning nende euro pangatähtede kontoomanikke, mille ehtsus ei ole selgelt tuvastatud, ja ii) viia läbi vastavuskontroll menetluste osas, mis puudutavad pangatähtede käitluse seadmete toimimist ja juhtimist, kontrollitud euro pangatähtede käitlemist ning käsitsi toimuvat ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli.

2.   Arvestades riigisisese õiguse nõuetega, on RKPdel õigus võtta valim menetletud euro pangatähtedest, et neid oma ruumides kontrollida.

3.   Kui RKP avastab kohapealse kontrolli käigus käesoleva otsuse rikkumise, annab ta sularahakäitlejale tähtaja parandusmeetmete võtmiseks. Kuni rikkumist ei ole kõrvaldatud, võib asjaomane RKP EKP nimel keelata sularahakäitlejal vastavat pangatähtede vääringut või vastavaid pangatähtede vääringuid taasringlusse lasta. Kui rikkumise põhjuseks on teatava pangatähtede käitluse seadme liigi tõrge, võib see viia selle liigi kõrvaldamiseni artikli 9 lõikes 2 nimetatud nimekirjast.

4.   Kui sularahakäitleja keeldub kontrollimise osas koostööst RKPga, loetakse see rikkumiseks.

Artikkel 11

Aruandluskohustused

Et võimaldada EKP-l ja RKPdel jälgida käesoleva direktiivi järgimist sularahakäitleja poolt ning sularahatsükli arenguid, edastavad sularahakäitlejad RKPdele i) kirjalikult, sealhulgas elektrooniliselt, teate teatava pangatähtede käitluse seadme liigi kasutuselevõtust ja ii) IV lisas kindlaks määratud teabe.

Artikkel 12

Kulud

1.   Eurosüsteem ei hüvita sularahakäitlejatele käesoleva direktiivi täitmisest tulenevaid kulusid.

2.   Eurosüsteem ei hüvita sularahakäitlejatele kulusid, mis tulenevad muudetud või uute turvaelementidega euro pangatähtede emiteerimisest.

Artikkel 13

Lõppsätted

1.   Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011. Iga RKP võib võimaldada oma liikmesriigi sularahakäitlejatele üleminekuperioodi, mis puudutab statistilise teabe aruandlust vastavalt IV lisale. IV lisa kohaldatakse hiljemalt alates 1. jaanuarist 2012.

2.   1. jaanuaril 2011 või hiljem euro kasutusele võtvate liikmesriikide sularahakäitlejatel on käesoleva otsuse rakendamiseks üheaastane üleminekuperiood alates euro kasutusele võtmisest.

Frankfurt Maini ääres, 16. september 2010

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 181, 4.7.2001, lk 6.

1

(2)  Euro pangatähtede taasringlus: raamistik võltsingute tuvastamiseks ja sortimiseks ringluskõlblikkuse alusel krediidiasutuste ja sularahakäitlejate poolt.

2

(3)  Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (ELT L 17, 22.1.2009, lk 1).

3

(4)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.

4

---

I LISA

PANGATÄHTEDE KÄITLEMISE SEADMED

1.   Üldised tehnilised nõuded

1.1.   Pangatähtede käitluse seadme tingimuseks on seadme võime käidelda pangatähtede pakke, liigitada üksikuid pangatähti ning füüsiliselt eraldada pangatähed vastavalt nende liigitusele ilma kasutaja vahelesekkumiseta vastavalt IIa ja IIb lisale. Pangatähtede käitluse seadmetel peab olema nõutud arv selleks ettenähtud väljundladureid ja/või muid võimalusi, et tagada käideldud euro pangatähtede usaldusväärne eraldamine.

1.2.   Pangatähtede käitluse seadmed peavad olema kohandatavad, et nad oleksid võimelised usaldusväärselt tuvastama uusi võltsinguid. Lisaks peavad nad olema kohandatavad, et vajaduse korral seadistada neid vastavalt rangematele või leebematele ringluskõlblikkuse sortimise standarditele.

2.   Pangatähtede käitluse seadmete kategooriad

Pangatähtede käitluse seadmed on kas iseteenindusseadmed või professionaalsed seadmed:

Tabel 1

Iseteenindusseadmed

| A.   Iseteenindusseadmed, milles sularaha hoiustamisel toimub kliendi tuvastamine |
| --- |
| 1. | Sissemakseautomaadid (CIMid) | CIMid võimaldavad klientidel pangakaardi abil või muul viisil hoiustada euro pangatähti oma pangakontole, kuid neil ei ole sularaha väljastamise funktsiooni. CIMid kontrollivad euro pangatähtede ehtsust ning võimaldavad tuvastada kontoomanikku; ringluskõlblikkuse kontrollimine on lisavõimalus |
| 2. | Taasringlusautomaadid (CRMid) | CRMid võimaldavad klientidel pangakaardi abil või muul viisil hoiustada euro pangatähti oma pangakontole ning võtta euro pangatähti oma pangakontolt välja. CRMid kontrollivad euro pangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust ning võimaldavad tuvastada kontoomanikku. Sularaha väljastamiseks võivad CRMid kasutada ehtsaid ringluskõlblikke euro pangatähti, mille on hoiustanud teised kliendid eelmistes tehingutes |
| 3. | Ühildatud sisse- ja väljamakseautomaadid (CCMid) | CCMid võimaldavad klientidel pangakaardi abil või muul viisil hoiustada euro pangatähti oma pangakontole ning võtta välja euro pangatähti oma pangakontolt. CCMid kontrollivad euro pangatähtede ehtsust ning võimaldavad tuvastada kontoomanikku; ringluskõlblikkuse kontrollimine on lisavõimalus. Sularaha väljastamiseks ei kasuta CCMid euro pangatähti, mille on hoiustanud teised kliendid eelmistes tehingutes, vaid ainult neisse eraldi laaditud euro pangatähti |
| B.   Muud iseteenindusseadmed |
| 4. | Sularahaautomaadid (COMid) | COMid on sularahaautomaadid, mis kontrollivad euro pangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust enne nende väljastamist klientidele. COMid kasutavad neisse sularahakäitlejate või muude automaatsete süsteemide (nt müügiautomaadid) poolt laaditud pangatähti |

A.   Iseteenindusseadmed, milles sularaha hoiustamisel toimub kliendi tuvastamine

1.

Sissemakseautomaadid (CIMid)

CIMid võimaldavad klientidel pangakaardi abil või muul viisil hoiustada euro pangatähti oma pangakontole, kuid neil ei ole sularaha väljastamise funktsiooni. CIMid kontrollivad euro pangatähtede ehtsust ning võimaldavad tuvastada kontoomanikku; ringluskõlblikkuse kontrollimine on lisavõimalus

2.

Taasringlusautomaadid (CRMid)

CRMid võimaldavad klientidel pangakaardi abil või muul viisil hoiustada euro pangatähti oma pangakontole ning võtta euro pangatähti oma pangakontolt välja. CRMid kontrollivad euro pangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust ning võimaldavad tuvastada kontoomanikku. Sularaha väljastamiseks võivad CRMid kasutada ehtsaid ringluskõlblikke euro pangatähti, mille on hoiustanud teised kliendid eelmistes tehingutes

3.

Ühildatud sisse- ja väljamakseautomaadid (CCMid)

CCMid võimaldavad klientidel pangakaardi abil või muul viisil hoiustada euro pangatähti oma pangakontole ning võtta välja euro pangatähti oma pangakontolt. CCMid kontrollivad euro pangatähtede ehtsust ning võimaldavad tuvastada kontoomanikku; ringluskõlblikkuse kontrollimine on lisavõimalus. Sularaha väljastamiseks ei kasuta CCMid euro pangatähti, mille on hoiustanud teised kliendid eelmistes tehingutes, vaid ainult neisse eraldi laaditud euro pangatähti

B.   Muud iseteenindusseadmed

4.

Sularahaautomaadid (COMid)

COMid on sularahaautomaadid, mis kontrollivad euro pangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust enne nende väljastamist klientidele. COMid kasutavad neisse sularahakäitlejate või muude automaatsete süsteemide (nt müügiautomaadid) poolt laaditud pangatähti

Tabel 2

Professionaalsed seadmed

| 1. | Pangatähtede käitluse seadmed (BMPd) | BMPd kontrollivad euro pangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust |
| --- | --- | --- |
| 2. | Sularaha autentimise seadmed (BAMid) | BAMid kontrollivad euro pangatähtede ehtsust |
| 3. | Telleri taasringlusseadmed (TARMid) | TARMid on sularaha taasringlusseadmed, mida kasutavad euro pangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust kontrollivad sularahakäitlejad. Sularaha väljastamiseks võivad TARMid kasutada ehtsaid ringluskõlblikke euro pangatähti, mille on hoiustanud teised kliendid eelmistes tehingutes. Lisaks hoitakse neis euro pangatähti turvaliselt ning nad võimaldavad sularahakäitlejatel krediteerida või debiteerida klientide pangakontosid |
| 4. | Telleri abiseadmed (TAMid) | TAMid on seadmed, mida kasutavad euro pangatähtede ehtsust kontrollivad sularahakäitlejad. Lisaks hoitakse neis euro pangatähti turvaliselt ning nad võimaldavad sularahakäitlejatel krediteerida või debiteerida klientide pangakontosid |

1.

Pangatähtede käitluse seadmed (BMPd)

BMPd kontrollivad euro pangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust

2.

Sularaha autentimise seadmed (BAMid)

BAMid kontrollivad euro pangatähtede ehtsust

3.

Telleri taasringlusseadmed (TARMid)

TARMid on sularaha taasringlusseadmed, mida kasutavad euro pangatähtede ehtsust ja ringluskõlblikkust kontrollivad sularahakäitlejad. Sularaha väljastamiseks võivad TARMid kasutada ehtsaid ringluskõlblikke euro pangatähti, mille on hoiustanud teised kliendid eelmistes tehingutes. Lisaks hoitakse neis euro pangatähti turvaliselt ning nad võimaldavad sularahakäitlejatel krediteerida või debiteerida klientide pangakontosid

4.

Telleri abiseadmed (TAMid)

TAMid on seadmed, mida kasutavad euro pangatähtede ehtsust kontrollivad sularahakäitlejad. Lisaks hoitakse neis euro pangatähti turvaliselt ning nad võimaldavad sularahakäitlejatel krediteerida või debiteerida klientide pangakontosid

Kui kliendid sisestavad ise hoiustamiseks euro pangatähti TARMi või TAMi või võtavad ise vastu nende seadmete väljastatud euro pangatähti, loetakse need seadmed iseteenindusseadmeteks ning nad peavad liigitama ja käitlema euro pangatähti vastavalt IIa lisale.

3.   Pangatähtede käitluse seadmete liigid

Eurosüsteem katsetab pangatähtede käitluse seadmete liike. Pangatähtede käitluse seadmete liikide üksteisest eristamise aluseks võivad olla nende erinevad detektorsüsteemid, tarkvara ja muud nende põhifunktsioone täitvad komponendid. Nendeks funktsioonideks on a) ehtsate euro pangatähtede autentimine, b) võltsituses kahtlustatavate euro pangatähtede tuvastamine ja eraldamine, c) vajaduse korral ringluskõlbmatute euro pangatähtede tuvastamine ja eraldamine ringluskõlblikest euro pangatähtedest ja d) vajaduse korral objektide, mis on tuvastatud kui võltsitud euro pangatähed, ning euro pangatähtede, mis ei ole selgelt autenditud, seostamine isikutega.

---

IIa LISA

EURO PANGATÄHTEDE LIIGITAMINE JA KÄITLEMINE ISETEENINDUSSEADMETES

Euro pangatähed liigitatakse ühte järgmistest kategooriatest ning eraldatakse füüsiliselt vastavalt kategooriale. Seadmed, mis ei kontrolli euro pangatähtede ringluskõlblikkust, ei pea eristama kategooriaid 4a ja 4b.

Tabel 1

Euro pangatähtede liigitamine ja käitlemine iseteenindusseadmetes (sularaha vastuvõtt tuvastatavatelt klientidelt)

| Kategooria | Omadused | Käitlemine |
| --- | --- | --- |
| 1 | Objektid, mida ei tunnistata euro pangatähtedeks | Ei tunnistata euro pangatähtedeks ühel järgmistest põhjustest:






  — | mitte-euro pangatähed |

Kategooria

Omadused

Käitlemine

1

Objektid, mida ei tunnistata euro pangatähtedeks

Ei tunnistata euro pangatähtedeks ühel järgmistest põhjustest:

—

mitte-euro pangatähed

| — | euro pangatähe laadsed objektid |
| --- | --- |

—

euro pangatähe laadsed objektid

| — | vale motiiv või formaat |
| --- | --- |

—

vale motiiv või formaat

| — | suured murtud nurgad või puuduvad osad |
| --- | --- |

—

suured murtud nurgad või puuduvad osad

| — | sisestamisel esinenud viga |
| --- | --- |

—

sisestamisel esinenud viga

Seade tagastab pangatähe kliendile

2

Võltsimiskahtlusega euro pangatähed

Motiiv ja formaat on äratuntavad, kuid üks või mitu seadme kontrollitud turvaelementi on tuvastamatud või ei vasta selgelt nõuetele

Ringlusest kõrvaldamine

Antakse koos teabega kontoomaniku kohta üle pädevale riigisisesele asutusele viivitamatult ning hiljemalt 20 tööpäeva jooksul pärast seadmesse sisestamist. Ei krediteerita kontoomanikku

3

Euro pangatähed, mille ehtsus ei ole kindel

Motiiv ja formaat on äratuntavad, kuid pangatähe turvaelemente ei tunta ära kas halva kvaliteedi ja/või nõuetele mittevastavuse tõttu. Enamikul juhtudel ringluskõlbmatud euro pangatähed

Ringlusest kõrvaldamine.

Need euro pangatähed käideldakse eraldi ning antakse autentimiseks üle pädevale riigisisesele asutusele viivitamatult ning hiljemalt 20 tööpäeva jooksul pärast seadmesse sisestamist.

Teavet kontoomaniku kohta säilitatakse kaheksa nädala jooksul alates asjaomaste euro pangatähtede tuvastamisest seadme poolt. Teave tehakse nõudmisel teatavaks pädevale riigisisesele asutusele. Teisel võimalusena võib kokkuleppel pädeva riigisisese asutusega anda konto omaniku tuvastamist võimaldava teabe pädevatele riigiasutustele üle koos asjaomaste pangatähtedega.

Võib krediteerida konto omanikule

4a

Ehtsateks ja ringluskõlblikeks tunnistatud euro pangatähed

Kõik seadme sooritatud ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli toimingud andsid positiivse tulemuse

Võib lasta taasringlusse.

Krediteeritakse kontoomanikule

4b

Ehtsateks ja ringluskõlbmatuteks tunnistatud euro pangatähed

Kõik seadme sooritatud ehtsuse kontrolli toimingud andsid positiivse tulemuse. Vähemalt üks kontrollitud ringluskõlblikkuse kriteerium oli negatiivne

Ei või taasringlusse lasta ning saadetakse tagasi RKP-le.

Krediteeritakse kontoomanikule

Kategooriatesse 2 ja 3 kuuluvaid euro pangatähti ei tagastata seadmest kliendile, kui seade võimaldab hoiustamistehingu tühistamist. Selliseid euro pangatähti võib tehingu tühistamise korral säilitada seadme ajutise hoiu osas.

RKP võib anda sularahakäitlejale nõusoleku selleks, et kategooria 3 euro pangatähti ei eraldada füüsiliselt kategooriate 4a ja 4b euro pangatähtedest, ning sellisel juhul koheldakse kõiki kolme kategooriat kategooria 3 euro pangatähtedena.

Tabel 2

Euro pangatähtede liigitamine ja käitlemine muudes iseteenindusseadmetes

| Kategooria | Omadused | Käitlemine |
| --- | --- | --- |
| A | i) | Objektid, mida ei tunnistata euro pangatähtedeks |

Kategooria

Omadused

Käitlemine

A

i)

Objektid, mida ei tunnistata euro pangatähtedeks

| ii) | võltsimiskahtlusega euro pangatähed või |
| --- | --- |

ii)

võltsimiskahtlusega euro pangatähed või

| iii) | euro pangatähed, mille ehtsus ei ole kindel |
| --- | --- |

iii)

euro pangatähed, mille ehtsus ei ole kindel

| i) | Ei tunnistata euro pangatähtedeks ühel järgmistest põhjustest:






  — | mitte-euro pangatähed |
| --- | --- | --- |

i)

Ei tunnistata euro pangatähtedeks ühel järgmistest põhjustest:

—

mitte-euro pangatähed

| — | euro pangatähe laadsed objektid |
| --- | --- |

—

euro pangatähe laadsed objektid

| — | vale motiiv või formaat |
| --- | --- |

—

vale motiiv või formaat

| — | suured murtud nurgad või puuduvad osad |
| --- | --- |

—

suured murtud nurgad või puuduvad osad

| — | sisestamisel esinenud viga |
| --- | --- |

—

sisestamisel esinenud viga

| ii) | Tunnistatud võltsimiskahtlusega euro pangatähtedeks, kuna motiiv ja formaat on äratuntavad, kuid üks või mitu seadme kontrollitud turvaelementi tuvastamatud või ei vasta selgelt nõuetele |
| --- | --- |

ii)

Tunnistatud võltsimiskahtlusega euro pangatähtedeks, kuna motiiv ja formaat on äratuntavad, kuid üks või mitu seadme kontrollitud turvaelementi tuvastamatud või ei vasta selgelt nõuetele

| iii) | Euro pangatähed, mille ehtsus ei ole kindlalt tuvastatud, kuna motiiv ja formaat on äratuntavad, kuid pangatähe turvaelemente ei tunta ära kas halva kvaliteedi ja/või nõuetele mittevastavuse tõttu. Enamikul juhtudel ringluskõlbmatud euro pangatähed |
| --- | --- |

iii)

Euro pangatähed, mille ehtsus ei ole kindlalt tuvastatud, kuna motiiv ja formaat on äratuntavad, kuid pangatähe turvaelemente ei tunta ära kas halva kvaliteedi ja/või nõuetele mittevastavuse tõttu. Enamikul juhtudel ringluskõlbmatud euro pangatähed

Ringlusest kõrvaldamine

Antakse autentimiseks üle pädevale riigisisesele asutusele viivitamatult ning hiljemalt 20 tööpäeva jooksul seadme poolt tuvastamisest

B1

Ehtsateks ja ringluskõlblikeks tunnistatud euro pangatähed

Kõik seadme sooritatud ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli toimingud andsid positiivse tulemuse

Võib väljastada klientidele

B2

Ehtsateks ja ringluskõlbmatuteks tunnistatud euro pangatähed

Kõik seadme sooritatud ehtsuse kontrolli toimingud andsid positiivse tulemuse. Vähemalt üks kontrollitud ringluskõlblikkuse kriteerium oli negatiivne

Ei või klientidele väljastada ning saadetakse tagasi RKP-le

---

IIb LISA

EURO PANGATÄHTEDE LIIGITAMINE JA KÄITLEMINE PROFESSIONAALSETES SEADMETES

Euro pangatähed liigitatakse ühte järgmistest kategooriatest ning eraldatakse füüsiliselt vastavalt kategooriale. Seadmed, mis ei kontrolli euro pangatähtede ringluskõlblikkust, ei pea eristama kategooriaid B1 ja B2.

Euro pangatähtede liigitamine ja käitlemine professionaalsetes seadmetes

| Kategooria | Omadused | Käitlemine |
| --- | --- | --- |
| A | i) | Objektid, mida ei tunnistata euro pangatähtedeks |

Kategooria

Omadused

Käitlemine

A

i)

Objektid, mida ei tunnistata euro pangatähtedeks

| ii) | võltsimiskahtlusega euro pangatähed või |
| --- | --- |

ii)

võltsimiskahtlusega euro pangatähed või

| iii) | euro pangatähed, mille ehtsus ei ole kindel |
| --- | --- |

iii)

euro pangatähed, mille ehtsus ei ole kindel

| i) | Ei tunnistata euro pangatähtedeks ühel järgmistest põhjustest:






  — | mitte-euro pangatähed |
| --- | --- | --- |

i)

Ei tunnistata euro pangatähtedeks ühel järgmistest põhjustest:

—

mitte-euro pangatähed

| — | euro pangatähe laadsed objektid |
| --- | --- |

—

euro pangatähe laadsed objektid

| — | vale motiiv või formaat |
| --- | --- |

—

vale motiiv või formaat

| — | suured murtud nurgad või puuduvad osad |
| --- | --- |

—

suured murtud nurgad või puuduvad osad

| — | sisestamisel esinenud viga |
| --- | --- |

—

sisestamisel esinenud viga

| ii) | Tunnistatud võltsimiskahtlusega euro pangatähtedeks, kuna motiiv ja formaat on äratuntavad, kuid üks või mitu seadme kontrollitud turvaelementi on tuvastamatud või ei vasta selgelt nõuetele |
| --- | --- |

ii)

Tunnistatud võltsimiskahtlusega euro pangatähtedeks, kuna motiiv ja formaat on äratuntavad, kuid üks või mitu seadme kontrollitud turvaelementi on tuvastamatud või ei vasta selgelt nõuetele

| iii) | Euro pangatähed, mille ehtsus ei ole kindlalt tuvastatud, kuna motiiv ja formaat on äratuntavad, kuid pangatähe turvaelemente ei tunta ära kas halva kvaliteedi ja/või nõuetele mittevastavuse tõttu. Enamikul juhtudel ringluskõlbmatud euro pangatähed |
| --- | --- |

iii)

Euro pangatähed, mille ehtsus ei ole kindlalt tuvastatud, kuna motiiv ja formaat on äratuntavad, kuid pangatähe turvaelemente ei tunta ära kas halva kvaliteedi ja/või nõuetele mittevastavuse tõttu. Enamikul juhtudel ringluskõlbmatud euro pangatähed

Tagastatakse masinast operaatorile edasiseks hindamiseks ja käitlemiseks

| i) | objektid, mida ei tunnistata euro pangatähtedeks: pärast visuaalselt hindamist töötaja poolt eraldatakse need võltsimiskahtlusega euro pangatähtedest ning euro pangatähtedest, mille ehtsus ei ole kindel; |
| --- | --- |

i)

objektid, mida ei tunnistata euro pangatähtedeks: pärast visuaalselt hindamist töötaja poolt eraldatakse need võltsimiskahtlusega euro pangatähtedest ning euro pangatähtedest, mille ehtsus ei ole kindel;

| ii) | võltsimiskahtlusega euro pangatähed ja |
| --- | --- |

ii)

võltsimiskahtlusega euro pangatähed ja

| iii) | euro pangatähed, mille ehtsus ei ole kindel: need käideldakse eraldi ning antakse lõplikuks autentimiseks üle pädevale riigisisesele asutusele viivitamatult ning hiljemalt 20 tööpäeva jooksul pärast seadmesse sisestamist. |
| --- | --- |

iii)

euro pangatähed, mille ehtsus ei ole kindel: need käideldakse eraldi ning antakse lõplikuks autentimiseks üle pädevale riigisisesele asutusele viivitamatult ning hiljemalt 20 tööpäeva jooksul pärast seadmesse sisestamist.

B1

Ehtsateks ja ringluskõlblikeks tunnistatud euro pangatähed

Kõik seadme sooritatud ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli toimingud andsid positiivse tulemuse

Võib lasta taasringlusse

Krediteeritakse kontoomanikule

B2

Ehtsateks ja ringluskõlbmatuteks tunnistatud euro pangatähed

Kõik seadme sooritatud ehtsuse kontrolli toimingud andsid positiivse tulemuse. Vähemalt üks kontrollitud ringluskõlblikkuse kriteerium oli negatiivne

Ei või taasringlusse lasta ning saadetakse tagasi RKP-le

Krediteeritakse kontoomanikule

Liigitamise ja sortimise erieeskirjad mõnede professionaalsete seadmete jaoks

1.   BMPd liigitavad ja sordivad euro pangatähed füüsiliselt lisas IIb sätestatud kategooriatesse A, B1 ja B2, milleks on tarvis vähemalt kolme selleks ettenähtud väljundladurit, et seadme operaator ei peaks sekkuma.

2.   BMPd, millel on ainult kaks selleks ettenähtud väljundladurit, võivad siiski euro pangatähti liigitada ja sortida, kui järgmised nõuded on täidetud:

| a) | Ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrollimise toimingud toimuvad sama käitluskorra käigus. Selle käitluskorra ajal peavad kõik B1-kategooria euro pangatähed saama sorditud ühte statsionaarsesse väljundladurisse ning A- ja B2-kategooria euro pangatähed saama sorditud eraldi statsionaarsesse väljundladurisse, millel ei ole füüsilist kokkupuudet ühegi B1-kategooria euro pangatähega. |
| --- | --- |

a)

Ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrollimise toimingud toimuvad sama käitluskorra käigus. Selle käitluskorra ajal peavad kõik B1-kategooria euro pangatähed saama sorditud ühte statsionaarsesse väljundladurisse ning A- ja B2-kategooria euro pangatähed saama sorditud eraldi statsionaarsesse väljundladurisse, millel ei ole füüsilist kokkupuudet ühegi B1-kategooria euro pangatähega.

| b) | Kui tuvastatakse, et teises väljundladuris leidub A-kategooria euro pangatäht, peab operaator teises väljundladuris asuvad euro pangatähed uuesti seadmest läbi laskma. Selle teise käitluskorra käigus peab võltsimiskahtlusega euro pangatähed eraldama B2-kategooria euro pangatähtedest, sortides esimesed selleks ettenähtud väljundladurisse. |
| --- | --- |

b)

Kui tuvastatakse, et teises väljundladuris leidub A-kategooria euro pangatäht, peab operaator teises väljundladuris asuvad euro pangatähed uuesti seadmest läbi laskma. Selle teise käitluskorra käigus peab võltsimiskahtlusega euro pangatähed eraldama B2-kategooria euro pangatähtedest, sortides esimesed selleks ettenähtud väljundladurisse.

3.   BAMid liigitavad ja sordivad euro pangatähed füüsiliselt kategooriatesse A ja B, milleks on tarvis vähemalt kahte selleks ettenähtud väljundladurit, et seadme operaator ei peaks sekkuma.

4.   BAMid, millel on ainult üks selleks ettenähtud väljundladur, võivad siiski euro pangatähti liigitada ja sortida, kui järgmised nõudmised on täidetud:

| a) | Iga kord, kui A-kategooria euro pangatäht tuvastatakse, peab seade peatama viivitamata käitlemise ning fikseerima selle A-kategooria euro pangatähe nii, et välistatud on füüsiline kontakt autenditud euro pangatähtedega. |
| --- | --- |

a)

Iga kord, kui A-kategooria euro pangatäht tuvastatakse, peab seade peatama viivitamata käitlemise ning fikseerima selle A-kategooria euro pangatähe nii, et välistatud on füüsiline kontakt autenditud euro pangatähtedega.

| b) | Ehtsuse kontrolli tulemus peab olema näidatud ekraanil iga üksiku A-kategooria euro pangatähe kohta. |
| --- | --- |

b)

Ehtsuse kontrolli tulemus peab olema näidatud ekraanil iga üksiku A-kategooria euro pangatähe kohta.

| c) | Seade peab käitlemise peatamisel kontrollima A-kategooria euro pangatähe olemasolu ning käitlus võib jätkuda ainult pärast seda, kui operaator on A-kategooria euro pangatähe füüsiliselt seadmest eemaldanud. |
| --- | --- |

c)

Seade peab käitlemise peatamisel kontrollima A-kategooria euro pangatähe olemasolu ning käitlus võib jätkuda ainult pärast seda, kui operaator on A-kategooria euro pangatähe füüsiliselt seadmest eemaldanud.

| d) | Igal käitluse peatumisel võib operaatorile olla kättesaadav ainult üks A-kategooria euro pangatäht. |
| --- | --- |

d)

Igal käitluse peatumisel võib operaatorile olla kättesaadav ainult üks A-kategooria euro pangatäht.

---

IIIa LISA

EURO PANGATÄHTEDE RINGLUSKÕLBLIKKUSE AUTOMATISEERITUD KONTROLLI MIINIMUMNÕUDED

Käesolevas lisas sätestatakse pangatähtede käitluse seadmetega tehtava euro pangatähtede automatiseeritud ringluskõlblikkuse kontrolli miinimumnõuded.

Ringluskõlblikkuse kontrolli käigus tunnistatakse ringluskõlbmatuiks kõik euro pangatähed, mis ei vasta mõnele allpool toodud kohustuslikule nõudele.

Pangatähtede käitluse seadmetega tehtava ringluskõlblikkuse kontrolli lubatud hälve on 5 %. See tähendab, et seade võib ekslikult liigitada ringluskõlblikuks maksimaalselt 5 % euro pangatähtedest, mis ei vasta ringluskõlblikkuse kriteeriumidele.

Tabel 1

Automatiseeritud ringluskõlblikkuse sortimise sortimiskriteeriumide loetelu

| Puudus | Määratlus |
| --- | --- |
| 1. | Mustus | Kogu pangatäht on ühtlaselt määrdunud |
| 2. | Plekk | Kohati koondunud mustus |
| 3. | Grafiti | Euro pangatähele mis tahes viisil lisatud kujutis või kirje |
| 4. | Trükikaoga pangatäht | Osaline või täielik trükivärvi puudumine euro pangatähel, nt pestud pangatäht |
| 5. | Rebend | Iseenesest mõistetav |
| 6. | Auk | Iseenesest mõistetav |
| 7. | Vigastus | Puudub pangatähe osa piki vähemalt ühte külge (erinevalt august) |
| 8. | Parandus | Teibi, liimi või muu vahendi abil ühendatud ühe või mitme euro pangatähe osad |
| 9. | Kortsud | Mitu juhuslikku volti |
| 10. | Pehmus | Struktuuri halvenemine, mille tulemuseks on märgatav jäikuse puudus |
| 11. | Volt | Iseenesest mõistetav |
| 12. | Murtud nurk | Iseenesest mõistetav |

Puudus

Määratlus

1.

Mustus

Kogu pangatäht on ühtlaselt määrdunud

2.

Plekk

Kohati koondunud mustus

3.

Grafiti

Euro pangatähele mis tahes viisil lisatud kujutis või kirje

4.

Trükikaoga pangatäht

Osaline või täielik trükivärvi puudumine euro pangatähel, nt pestud pangatäht

5.

Rebend

Iseenesest mõistetav

6.

Auk

Iseenesest mõistetav

7.

Vigastus

Puudub pangatähe osa piki vähemalt ühte külge (erinevalt august)

8.

Parandus

Teibi, liimi või muu vahendi abil ühendatud ühe või mitme euro pangatähe osad

9.

Kortsud

Mitu juhuslikku volti

10.

Pehmus

Struktuuri halvenemine, mille tulemuseks on märgatav jäikuse puudus

11.

Volt

Iseenesest mõistetav

12.

Murtud nurk

Iseenesest mõistetav

Sortimiskriteeriumide lisateave

1.   Mustus

Mustus suurendab euro pangatähtede optilist tihedust. Järgmises tabelis tuuakse ära maksimaalsed tiheduse suurenemise piirväärtused, mis euro pangatähtedel võivad ringluskõlblikuks tunnistamiseks võrreldes uute euro pangatähtedega esineda.

Tabel 2

Optilise tiheduse tasemed

| Nimiväärtus | Maksimaalne tiheduse suurenemine võrreldes uue euro pangatähega | Filter |
| --- | --- | --- |
| 5 eurot | 0,06 | Magenta |
| 10 eurot | 0,06 | Magenta |
| 20 eurot | 0,08 | Magenta |
| 50 eurot | 0,07 | Magenta |
| 100 eurot | 0,07 | Magenta |
| 200 eurot | 0,04 | Magenta |
| 500 eurot | 0,04 | Magenta |

Nimiväärtus

Maksimaalne tiheduse suurenemine võrreldes uue euro pangatähega

Filter

5 eurot

0,06

Magenta

10 eurot

0,06

Magenta

20 eurot

0,08

Magenta

50 eurot

0,07

Magenta

100 eurot

0,07

Magenta

200 eurot

0,04

Magenta

500 eurot

0,04

Magenta

Neile kriteeriumidele mittevastavad euro pangatähed on ringluskõlbmatud. RKPd säilitavad euro pangatähtede näidiseid, mis näitlikustavad eeltoodud kriteeriumidest tuletatud mustuse tasemeid. Euro näidispangatähtede densitomeetriline mõõtmine põhineb järgmistel kriteeriumidel:

| — | tiheduse mõõtmise standardi ISO 5 osad 3 ja 4; |
| --- | --- |

—

tiheduse mõõtmise standardi ISO 5 osad 3 ja 4;

| — | filtrite standard: DIN 16536; |
| --- | --- |

—

filtrite standard: DIN 16536;

| — | absoluutne mõõtmine: standardne kalibreerimine (valge kahhelplaat); |
| --- | --- |

—

absoluutne mõõtmine: standardne kalibreerimine (valge kahhelplaat);

| — | polarisatsioonifilter: kasutuses; |
| --- | --- |

—

polarisatsioonifilter: kasutuses;

| — | apertuur: 3 mm; |
| --- | --- |

—

apertuur: 3 mm;

| — | valgustus: D65/2; |
| --- | --- |

—

valgustus: D65/2;

| — | taust: standardne kalibreerimine valge kahhelplaadiga. |
| --- | --- |

—

taust: standardne kalibreerimine valge kahhelplaadiga.

Näidispangatähe tiheduse suurenemine on vähemalt nelja mõõtepunkti keskmiste suurim väärtus; mõõtepunktid peavad asuma pangatähe esi- ja tagaküljel trükiga katmata ja ilma vesimärkideta kohtades.

2.   Plekk

Euro pangatähed, millel mõnda kohta koondunud mustus katab vähemalt 9 mm x 9 mm trükiga katmata alal või 15 mm x 15 mm trükiga kaetud alal, on ringluskõlbmatud.

3.   Grafiti

Käesoleval ajal ei ole kohustuslikku nõuet tuvastada grafitit.

4.   Trükikaoga pangatäht

Euro pangatähtede värvid võivad kaduda, kui neid on pestud või töödeldud agressiivsete keemiliste ainetega. Sellised ringluskõlbmatud euro pangatähed on võimalik tuvastada fotodetektorite või UV-detektoritega.

5.   Rebend

Euro pangatähed, millel on lahtised rebendid, mida osaliselt või täielikult ei kata seadme veorihm(ad), on ringluskõlbmatud, kui rebendi suurus on allnimetatust suurem.

Tabel 3

Rebend

| Suund | Laius | Pikkus |
| --- | --- | --- |
| Vertikaalne | 4 mm | 8 mm |
| Horisontaalne | 4 mm | 15 mm |
| Diagonaalne | 4 mm | 18 mm (1) |

Suund

Laius

Pikkus

Vertikaalne

4 mm

8 mm

Horisontaalne

4 mm

15 mm

Diagonaalne

4 mm

18 mm (1)

6.   Auk

Euro pangatähed, millel on augud, mida osaliselt või täielikult ei kata seadme veorihm(ad), on ringluskõlbmatud, kui auk on suurem kui 10 mm2.

7.   Vigastus

Euro pangatähed, mille pikkus on vähenenud 6 mm või üle selle või laius vähenenud 5 mm või üle selle, loetakse ringluskõlbmatuiks. Mõõtmisel lähtutakse euro pangatähtede nominaalsetest pikkustest ja laiustest.

8.   Parandus

Parandamiseks loetakse euro pangatähe/pangatähtede osade ühendamist nt teibi või liimiga. Ringluskõlbmatuks loetakse euro pangatäht, millel teip katab suuremat ala kui 10 mm x 40 mm ning mille paksus on üle 50 μm.

9.   Kortsud

Kortsus euro pangatähti on võimalik tuvastada siis, kui nende peegelduvus või jäikus on vähenenud. Kohustuslik nõue puudub.

10.   Pehmus

Niipalju kui võimalik, sorditakse väga väikese jäikusega euro pangatähed ringluskõlbmatuiks. Kuna pehmus kaasneb tavaliselt määrdumisega, tuvastatakse pehmed euro pangatähed tavaliselt ka mustuse sensorite abil. Kohustuslik nõue puudub.

11.   Volt

Volditud euro pangatähed on võimalik tuvastada sensoritega, mis kontrollivad euro pangatähtede suurust, kuna sellisel juhul on nende pikkus või laius vähenenud. Lisaks on need võimalik tuvastada tiheduse sensoritega. Samas võib tehniliste piirangute tõttu tuvastada ja ringluskõlbmatuks lugeda ainult sellised volditud pangatähed, mis vastavad vigastatud pangatähtede kriteeriumidele, st nende pikkus on vähenenud üle 6 mm ja laius üle 5 mm.

12.   Murtud nurk

Ringluskõlbmatu on euro pangatäht, mille volditud nurga pindala on üle 130 mm2 ja lühema külje pikkus üle 10 mm.

---

(1)  Seda mõõdetakse, tõmmates sirge joone rebendi tipust pangatähe servani, kus rebend algab (nelinurkne projektsioon), ning mitte mõõtes rebendi enda pikkust.

---

IIIb LISA

KÄSITSI TEHTAVA EURO PANGATÄHTEDE RINGLUSKÕLBLIKKUSE KONTROLLI MIINIMUMNÕUDED

Käesolevas lisas sätestatakse käsitsi tehtava euro pangatähtede ringluskõlblikkuse kontrolli miinimumnõuded.

Ringluskõlblikkuse kontrollimisel loetakse ringluskõlbmatuks euro pangatähed, millel esineb mõni allolevas tabelis ära toodud puudus või selgelt märgatav nähtava turvaelemendi puudus. Siiski võib volditud ning volditud nurkadega euro pangatähed võimaluse korral käsitsi sirgeks voltida. Ringluskõlblikkuse kontroll toimub üksikute euro pangatähtede visuaalse vaatluse teel ning ei nõua ühegi abivahendi kasutamist.

Käsitsi ringluskõlblikkuse kontrollimise sortimiskriteeriumide loetelu

| Omadus | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 1. | Mustus | Kogu euro pangatähe visuaalselt märgatav määrdumus |
| 2. | Plekk | Kohati koondunud mustus, mis on visuaalselt märgatav |
| 3. | Grafiti | Euro pangatähele mis tahes viisil lisatud kujutis või kirje, mis on visuaalselt märgatav |
| 4. | Trükikaoga pangatäht | Visuaalselt märgatav osaline või täielik trükivärvi puudumine euro pangatähel, nt pestud pangatäht |
| 5. | Rebend | Euro pangatäht, mille servas on vähemalt üks rebend |
| 6. | Auk | Euro pangatäht, millel on vähemalt üks visuaalselt märgatav auk |
| 7. | Vigastus | Puudub pangatähe osa piki vähemalt ühte külge (erinevalt august), nt puuduv nurk |
| 8. | Parandus | Teibi, liimi või muu vahendi abil ühendatud ühe või mitme euro pangatähe osad |
| 9. | Kortsud | Euro pangatäht, millel on mitu juhuslikku volti, mis mõjutavad märgatavalt selle visuaalset ilmet |
| 10. | Pehmus | Euro pangatähe struktuuri halvenemine, mille tulemuseks on märgatav jäikuse puudus |
| 11. | Volditud euro pangatäht | Volditud euro pangatäht, sh selline, mida ei saa sirgeks voltida |
| 12. | Murtud nurk | Euro pangatäht, millel on vähemalt üks selgelt märgatav volditud nurk |

Omadus

Kirjeldus

1.

Mustus

Kogu euro pangatähe visuaalselt märgatav määrdumus

2.

Plekk

Kohati koondunud mustus, mis on visuaalselt märgatav

3.

Grafiti

Euro pangatähele mis tahes viisil lisatud kujutis või kirje, mis on visuaalselt märgatav

4.

Trükikaoga pangatäht

Visuaalselt märgatav osaline või täielik trükivärvi puudumine euro pangatähel, nt pestud pangatäht

5.

Rebend

Euro pangatäht, mille servas on vähemalt üks rebend

6.

Auk

Euro pangatäht, millel on vähemalt üks visuaalselt märgatav auk

7.

Vigastus

Puudub pangatähe osa piki vähemalt ühte külge (erinevalt august), nt puuduv nurk

8.

Parandus

Teibi, liimi või muu vahendi abil ühendatud ühe või mitme euro pangatähe osad

9.

Kortsud

Euro pangatäht, millel on mitu juhuslikku volti, mis mõjutavad märgatavalt selle visuaalset ilmet

10.

Pehmus

Euro pangatähe struktuuri halvenemine, mille tulemuseks on märgatav jäikuse puudus

11.

Volditud euro pangatäht

Volditud euro pangatäht, sh selline, mida ei saa sirgeks voltida

12.

Murtud nurk

Euro pangatäht, millel on vähemalt üks selgelt märgatav volditud nurk

---

IV LISA

ANDMETE KOGUMINE SULARAHAKÄITLEJATELT

1.   Eesmärk

Andmete kogumise eesmärgiks on võimaldada RKPdel ja EKP-l jälgida sularahakäitlejate asjakohast tegevust ning arenguid sularahatsüklis.

2.   Üldpõhimõtted

2.1.   Pangatähtede käitluse seadmete kohta esitatakse andmed, kui neid seadmeid kasutatakse taasringluseks.

2.2.   Sularahakäitlejad annavad oma liikmesriikigi RKP-le regulaarselt:

| — | teavet tegevuskohtade, nt harukontorite kohta, kus sularaha käideldakse, ja |
| --- | --- |

—

teavet tegevuskohtade, nt harukontorite kohta, kus sularaha käideldakse, ja

| — | teavet pangatähtede käitluse seadmete ja sularahaautomaatide kohta. |
| --- | --- |

—

teavet pangatähtede käitluse seadmete ja sularahaautomaatide kohta.

2.3.   Lisaks annavad sularahakäitlejad, kes lasevad euro pangatähti taasringlusse pangatähtede käitluse seadmete ja sularahaautomaatide kaudu, oma liikmesriikigi RKP-le regulaarselt:

| — | teavet selliste sularahatehingute mahu kohta (käideldud euro pangatähtede arv), mille puhul on kasutusel pangatähtede käitluse seadmed ja sularahaautomaadid; |
| --- | --- |

—

teavet selliste sularahatehingute mahu kohta (käideldud euro pangatähtede arv), mille puhul on kasutusel pangatähtede käitluse seadmed ja sularahaautomaadid;

| — | teavet krediidiasutuste kaugete harukontorite kohta, kus tehakse vähe sularahatehinguid ning kus ringluskõlblikkust kontrollitakse manuaalselt. |
| --- | --- |

—

teavet krediidiasutuste kaugete harukontorite kohta, kus tehakse vähe sularahatehinguid ning kus ringluskõlblikkust kontrollitakse manuaalselt.

3.   Andmete liigid ja aruandluse nõuded

3.1.   Kogutud teave jagatakse selle laadi alusel alus- ja operatiivandmeteks.

Alusandmed

3.2.   Alusandmed hõlmavad teavet järgmise kohta: a) üksikud sularahakäitlejad ja nende juures kasutusel olevad pangatähtede käitluse seadmed ja sularahaautomaadid, b) krediidiasutuste kauged harukontorid.

3.3.   Alusandmed esitatakse RKP-le käesoleva otsuse kohaldamise kuupäevaks ning seejärel iga kuue kuu pärast. Esitada tuleb 1. liites olevas vormis kindlaks määratud andmed, kuid RKPd võivad nõuda andmete esitamist muus vormis. RKPd võivad üleminekuperioodil nõuda igakuist aruandlust, kui nad toimisid selliselt enne käesoleva otsuse jõustumist, või kvartaliaruandlust.

3.4.   RKP võib otsustada seire huvides koguda teavet kohalikul, nt harukontorite tasandil.

3.5.   RKP võib otsustada aruandluse nõuete kehtivusalast välja jätta euro pangatähtede käitluse seadmed, mida kasutatakse ainult euro pangatähtede jaotamisel üle leti.

3.6.   Esitada tuleb 3. liites olevas vormis kindlaks määratud andmed kaugete harukontorite kohta, kuid RKPd võivad nõuda andmete esitamist erinevas vormis.

Operatiivandmed.

3.7.   Andmed euro pangatähtede käitlemise ja taasringluse kohta liigitatakse operatiivandmeteks.

3.8.   RKP võib otsustada vabastada määruse (EÜ) nr 1338/2001 artikli 6 lõikes 1 nimetatud muud asutused kohustusest esitada operatiivandmeid, kui nende poolt sularahaautomaatide kaudu taasringlusse lastavate euro pangatähtede arv on RKP poolt määratavast piirmäärast väiksem.

3.9.   Andmed esitatakse kuue kuu kaupa. Andmed esitatakse RKP-le hiljemalt kahe kuu jooksul pärast vastava aruandlusperioodi lõppemist, st veebruari ja augusti lõpuks. Anded võib esitada 2. liites olevas vormis. RKPd võivad üleminekuperioodil nõuda igakuist aruandlust, kui nad toimisid selliselt enne käesoleva otsuse jõustumist, või kvartaliaruandlust.

3.10.   Andmeid esitavad sellised sularahakäitlejad, kes füüsiliselt käitlevad euro pangatähti. Kui sularahakäitleja annab ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrollimise ülesande üle teisele sularahakäitlejale, määratakse andmeid esitav sularahakäitleja kindlaks vastavalt artikli 3 lõikele 2.

3.11.   Sularahakäitlejad esitavad andmed ühikute (mahtude) kaupa, need üldistatakse riigi tasandil ning liigendatakse euro pangatähtede nimiväärtuste alusel. Krediidiasutuste kaugete harukontorite operatiivandmed esitatakse eraldi.

3.12.   RKP võib otsustada seire huvides koguda teavet kohalikul, nt harukontorite tasandil.

3.13.   RKP võib otsustada aruandluse nõuete kehtivusalast välja jätta euro pangatähed, mida käideldakse euro pangatähtede käitluse seadmetega ning jaotatakse üle leti.

3.14.   Sularahakäitlejatelt, kes annavad ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrollimise ülesande üle teisele sularahakäitlejale, võib nõuda üksikasjaliku teabe esitamist RKP-le selle kohta.

3.15.   Esitada tuleb 3. liites olevas vormis kindlaks määratud andmed kaugete harukontorite kohta, kuid RKPd võivad nõuda andmete esitamist muus vormis ning võib sularahakäitlejatega kokku leppida enamate andmete kogumises.

4.   Konfidentsiaalsus ja andmete avaldamine

4.1.   Nii alusandmed kui ka operatiivandmed loetakse konfidentsiaalseteks.

4.2.   RKPd ja EKP võivad avaldada aruandeid või statistikat, kasutades käesoleva lisa alusel saadud andmeid. Sellisel avaldamisel üldistatakse andmed nii, et üksikuid aruandeüksuseid ei saa tuvastada.

1. LIIDE

ARUANDEVORM

Alusandmed

Käesolev teave esitatakse:

[RKP nimi, kontaktandmed, aadress]

1.   Teave sularahakäitleja kohta

Sularahakäitleja nimi:

Asukoha aadress:

Postiindeks:

Linn:

Tänav:

Ettevõtja liik:

| — | Krediidiasutus |
| --- | --- |

—

Krediidiasutus

| — | Valuutavahetus |
| --- | --- |

—

Valuutavahetus

| — | Sularahavedaja, kes ei ole makseasutus |
| --- | --- |

—

Sularahavedaja, kes ei ole makseasutus

| — | Ettevõtja (jaeettevõtja) |
| --- | --- |

—

Ettevõtja (jaeettevõtja)

| — | Kasiino |
| --- | --- |

—

Kasiino

| — | Muu, sh makseasutused, kes ei ole juba liigitatud eeltoodute alla (täpsustada) |
| --- | --- |

—

Muu, sh makseasutused, kes ei ole juba liigitatud eeltoodute alla (täpsustada)

Kontaktisikud:

Nimed:

Telefoninumbrid:

Faksi numbrid:

E-posti aadress:

Sisseostetud teenuse osutaja (kui on)

Nimi:

Aadress:

Postiindeks:

Linn:

2.   Iseteenindusseadmed

| Liik | Tootja (1) | Seadme nimetus (1) | Tunnus (1)

  (detektorite süsteem / tarkvara versioonid) | Kasutusel olevate seadmete arv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CIMid | | | | |
| CRMd | | | | |
| CCMid | | | | |
| COMid | | | | |
| TARMid (2) | | | | |
| TAMid (2) | | | | |

Liik

Tootja (1)

Seadme nimetus (1)

Tunnus (1)

(detektorite süsteem / tarkvara versioonid)

Kasutusel olevate seadmete arv

CIMid

CRMd

CCMid

COMid

TARMid (2)

TAMid (2)

3.   Professionaalsed seadmed

| Liik | Tootja (3) | Seadme nimetus (3) | Tunnus (3)

  (detektorite süsteem / tarkvara versioonid) | Kasutusel olevate seadmete arv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BPMd | | | | |
| BAMid | | | | |
| TARMid (4) | | | | |
| TAMid (4) | | | | |

Liik

Tootja (3)

Seadme nimetus (3)

Tunnus (3)

(detektorite süsteem / tarkvara versioonid)

Kasutusel olevate seadmete arv

BPMd

BAMid

TARMid (4)

TAMid (4)

4.   Sularahaautomaadid

| Liik | Kasutusel olevate seadmete arv |
| --- | --- |
| ATMid | |
| SCoTid | |
| Muud | |

Liik

Kasutusel olevate seadmete arv

ATMid

SCoTid

Muud

---

(1)  Need väljad täidetakse EKP veebilehel olevate vastavate kannete alusel, välja arvatud juhul, kui EKP on andnud unikaalse tunnuskoodi.

(2)  Kui kasutatakse iseteenindusseadmetena.

(3)  Need väljad täidetakse EKP veebilehel olevate vastavate kannete alusel, välja arvatud juhul, kui EKP on andnud unikaalse tunnuskoodi.

(4)  Kui kasutatakse ainul professionaalsete seadmetena.

2. LIIDE

ARUANDEVORM

Operatiivandmed

1.   Teave sularahakäitleja kohta

| Sularahakäitleja nimi | |
| --- | --- |
| Aruandlusperiood | |

Sularahakäitleja nimi

Aruandlusperiood

2.   Andmed

Andmed esitada RKP nõuete kohaselt üldistatult kas riiklikul või piirkondlikul tasandil – välja arvatud kaugete harukontorite osas.

| | Käideldud euro pangatähtede arv kokku (1) | Sorditud ringluskõlbmatuiks (1) | Lastud taasringlusse (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 eurot | | | |
| 10 eurot | | | |
| 20 eurot | | | |
| 50 eurot | | | |
| 100 eurot | | | |
| 200 eurot | | | |
| 500 eurot | | | |

Käideldud euro pangatähtede arv kokku (1)

Sorditud ringluskõlbmatuiks (1)

Lastud taasringlusse (2)

5 eurot

10 eurot

20 eurot

50 eurot

100 eurot

200 eurot

500 eurot

| Iseteenindusseadmete ja sularahaautomaatide kaudu jaotatud euro pangatähtede arv | |
| --- | --- |

Iseteenindusseadmete ja sularahaautomaatide kaudu jaotatud euro pangatähtede arv

Krediidiasutustele on need andmed kohustuslikud.

---

(1)  See näitaja hõlmab nii professionaalseid kui ka iseteenindusseadmeid.

(2)  Euro pangatähti, mis tagastatakse RKPdele, ning üle leti taasringlusse lastavaid euro pangatähti, mida ei käidelda professionaalsete seadmetega, arvesse ei võeta.

3. LIIDE

KREDIIDIASUTUSTE KAUGED HARUKONTORID

Käesoleva teabe esitavad ainult krediidiasutused, kellel on artikli 7 lõikes 1 nimetatud kaugeid harukontoreid.

1.   Teave krediidiasutuse kohta

| Krediidiasutuse nimi | |
| --- | --- |
| Aruandlusperiood | |

Krediidiasutuse nimi

Aruandlusperiood

2.   Andmed

| Kauge harukontori nimi | Aadress | Iseteenindusseadmete ja sularahaautomaatide kaudu jaotatud euro pangatähtede arv |
| --- | --- | --- |
| | | |

Kauge harukontori nimi

Aadress

Iseteenindusseadmete ja sularahaautomaatide kaudu jaotatud euro pangatähtede arv

---

SUUNISED

| 9.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 267/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 267/21

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,

16. september 2010,

millega muudetakse suunist EKP/2000/7 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta

(EKP/2010/13)

(2010/598/EU)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 12.1 ja 14.3 koosmõjus artikli 3.1 esimese taandega, artikliga 18.2 ja artikli 20 esimese lõiguga,

ning arvestades järgmist:

| (1) | ühtse rahapoliitika saavutamiseks eurosüsteemi poolt, kuhu kuuluvad liikmesriikide, mille rahaühik on euro (edaspidi „osalevad liikmesriigid”), keskpangad (RKPd) ja Euroopa Keskpank (EKP), tuleb määratleda eurosüsteemis kasutatavad instrumendid ja menetlused, et rakendada seda poliitikat ühtselt kõikides osalevates liikmesriikides. |
| --- | --- |

(1)

ühtse rahapoliitika saavutamiseks eurosüsteemi poolt, kuhu kuuluvad liikmesriikide, mille rahaühik on euro (edaspidi „osalevad liikmesriigid”), keskpangad (RKPd) ja Euroopa Keskpank (EKP), tuleb määratleda eurosüsteemis kasutatavad instrumendid ja menetlused, et rakendada seda poliitikat ühtselt kõikides osalevates liikmesriikides.

| (2) | EKP on pädev kehtestama ühtse rahapoliitika rakendamiseks vajalikud suunised ja RKP-del on kohustus tegutseda nende suuniste kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

EKP on pädev kehtestama ühtse rahapoliitika rakendamiseks vajalikud suunised ja RKP-del on kohustus tegutseda nende suuniste kohaselt.

| (3) | 31. augusti 2000. aasta suunist EKP/2000/7 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluskorra kohta (1) tuleb muuta, et see vastaks muudatustele eurosüsteemi rahapoliitika menetluste ja tehingute määratlustes ja rakendamises. Tähtsaimad neist on: a) eurosüsteemi krediiditehingute riskiohjamisraamistiku läbivaatamine; b) ühtse menetluskorra tagamine rikkumiste korral; c) sätete tõhustamine ja tugevdamine seoses kaalutletud meetmetega, mida eurosüsteem võib võtta kahtluste korral osapoole finantstugevuse suhtes; d) võimaldada EKP nõukogul otsustada, et EKP võib erandolukorras teostada otsetehinguid tsentraliseeritult; e) tagasinõudmisega (claw back) seotud riski vähendamine krediidi- ja õigusriskide kahandamiseks, kehtestades piirangu, et varaga tagatud väärtpaberite puhul peavad algatajad ja alusvara olema pärit Euroopa Majanduspiirkonnast (EMP); f) uute kõlblikkuskriteeriumide sisseviimine seoses avatud investeerimisfondidele (UCITS) mitte vastavate tagatud võlakirjade (tagatud struktureeritud võlakirjade) kasutamisega, mille alusvaraks on elamukinnisvaralaenud; g) uute mõistete lisamine I lisa 2. liitesse ning muude mõistete täpsem määratlemine; h) I lisa 4. liite muutmine kooskõlas muudatustega statistika õigusaktides; i) sätete ühtlustamine ning järjepidevust ja läbipaistvust suurendavate muude väiksemate muudatuste sisseviimine, |
| --- | --- |

(3)

31. augusti 2000. aasta suunist EKP/2000/7 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluskorra kohta (1) tuleb muuta, et see vastaks muudatustele eurosüsteemi rahapoliitika menetluste ja tehingute määratlustes ja rakendamises. Tähtsaimad neist on: a) eurosüsteemi krediiditehingute riskiohjamisraamistiku läbivaatamine; b) ühtse menetluskorra tagamine rikkumiste korral; c) sätete tõhustamine ja tugevdamine seoses kaalutletud meetmetega, mida eurosüsteem võib võtta kahtluste korral osapoole finantstugevuse suhtes; d) võimaldada EKP nõukogul otsustada, et EKP võib erandolukorras teostada otsetehinguid tsentraliseeritult; e) tagasinõudmisega (claw back) seotud riski vähendamine krediidi- ja õigusriskide kahandamiseks, kehtestades piirangu, et varaga tagatud väärtpaberite puhul peavad algatajad ja alusvara olema pärit Euroopa Majanduspiirkonnast (EMP); f) uute kõlblikkuskriteeriumide sisseviimine seoses avatud investeerimisfondidele (UCITS) mitte vastavate tagatud võlakirjade (tagatud struktureeritud võlakirjade) kasutamisega, mille alusvaraks on elamukinnisvaralaenud; g) uute mõistete lisamine I lisa 2. liitesse ning muude mõistete täpsem määratlemine; h) I lisa 4. liite muutmine kooskõlas muudatustega statistika õigusaktides; i) sätete ühtlustamine ning järjepidevust ja läbipaistvust suurendavate muude väiksemate muudatuste sisseviimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Suunist EKP/2000/7 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Suunise EKP/2000/7 I lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise I ja II lisaga. |
| --- | --- |

1.

Suunise EKP/2000/7 I lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise I ja II lisaga.

| 2. | Suunise EKP/2000/7 II lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise III lisaga. |
| --- | --- |

2.

Suunise EKP/2000/7 II lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise III lisaga.

Artikkel 2

Kontrollimine

RKPd edastavad EKP-le tekstid ja vahendid, mille abil nad kavatsevad käesolevat suunist järgida, hiljemalt 9. oktoobriks 2010.

Artikkel 3

Jõustumine

1.   Käesolev suunis jõustub kahe päeva möödumisel selle avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

2.   I ja III lisa kohaldatakse alates järgmisest päevast pärast käesoleva suunise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

3.   II lisa kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011.

Artikkel 4

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud osalevate liikmesriikide keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 16. september 2010

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 310, 11.12.2000, lk 1.

1

---

I LISA

Suunise EKP/2000/7 I lisa muudetakse järgmiselt:

1.   Sissejuhatuses asendatakse joonealune märkus (1) järgmisega:

| „(1) | Euroopa Keskpanga nõukogu on otsustanud kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 282 lõikega 1 hõlmata terminiga „eurosüsteem” Euroopa Keskpankade Süsteemi neid osi, mis täidavad tema põhiülesandeid, st Euroopa Keskpanka ja kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga ühisraha kasutusele võtnud liikmesriikide keskpanku.” |
| --- | --- |

„(1)

Euroopa Keskpanga nõukogu on otsustanud kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 282 lõikega 1 hõlmata terminiga „eurosüsteem” Euroopa Keskpankade Süsteemi neid osi, mis täidavad tema põhiülesandeid, st Euroopa Keskpanka ja kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga ühisraha kasutusele võtnud liikmesriikide keskpanku.”

2.   Jaotis 1.1 asendatakse järgmisega:

„Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) koosneb Euroopa Keskpangast (EKP) ja Euroopa Liidu (EL) liikmesriikide keskpankadest (1). Euroopa Keskpankade Süsteem tegutseb kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjaga (edaspidi „EKPSi põhikiri”). EKPSi juhivad EKP otsuseid tegevad organid. EKP nõukogu vastutab rahapoliitika väljatöötamise eest ning EKP juhatus on volitatud rakendama rahapoliitikat vastavalt nõukogu tehtud otsustele ja kehtestatud suunistele. Kui see on võimalik ja asjakohane ning aitab kaasa töö tulemuslikkuse tagamisele, laseb EKP liikmesriikide keskpankadel (2) teostada eurosüsteemi ülesannete hulka kuuluvaid operatsioone. Kui see on rahapoliitika rakendamiseks vajalik, võivad liikmesriikide keskpangad jagada eurosüsteemi liikmete vahel eurosüsteemi operatsioonides osalevate osapooltega seotud teavet, näiteks tegevusandmeid (3). Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioone teostatakse kõigis liikmesriikides (4) ühtsetel tingimustel.

3.   Jaotis 1.2 asendatakse järgmisega:

„ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 1 kohaselt on eurosüsteemi esmane eesmärk hinnastabiilsuse säilitamine. Nimetatud põhieesmärki piiramata peab eurosüsteem toetama ELi üldist majanduspoliitikat. Nende eesmärkide poole pürgimisel peab eurosüsteem tegutsema kooskõlas vabal konkurentsil põhineva avatud turumajanduse põhimõtetega ja toetama ressursside efektiivset jaotamist.”

4.   Jaotist 1.3.1 muudetakse järgmiselt.

| a) | Sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „Avaturuoperatsioonidel on eurosüsteemi rahapoliitikas oluline osa, suunates intressimäärasid, juhtides likviidsust turul ja andes märku rahapoliitilisest hoiakust. Avaturuoperatsioonide teostamiseks on eurosüsteemi käsutuses viis liiki instrumente. Kõige olulisem instrument on pöördtehing (rakendatakse tagasiostulepingute või tagatud laenude baasil). Eurosüsteem võib kasutada ka otsetehinguid, EKP võlasertifikaatide väljalaskmist, välisvaluuta vahetustehinguid ja tähtajaliste hoiuste kogumist. Avaturuoperatsioone algatab EKP, kes otsustab ka kasutatava instrumenti ja operatsiooni teostamise tingimused. Teostamise viisiks võib valida tavapakkumismenetlused, kiirpakkumismenetlused või kahepoolsed menetlused. (5) Eesmärkide, regulaarsuse ja menetluskorra põhjal võib eurosüsteemi avaturuoperatsioonid jagada järgmisse nelja kategooriasse (vt ka tabel 1): |
| --- | --- |

a)

Sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Avaturuoperatsioonidel on eurosüsteemi rahapoliitikas oluline osa, suunates intressimäärasid, juhtides likviidsust turul ja andes märku rahapoliitilisest hoiakust. Avaturuoperatsioonide teostamiseks on eurosüsteemi käsutuses viis liiki instrumente. Kõige olulisem instrument on pöördtehing (rakendatakse tagasiostulepingute või tagatud laenude baasil). Eurosüsteem võib kasutada ka otsetehinguid, EKP võlasertifikaatide väljalaskmist, välisvaluuta vahetustehinguid ja tähtajaliste hoiuste kogumist. Avaturuoperatsioone algatab EKP, kes otsustab ka kasutatava instrumenti ja operatsiooni teostamise tingimused. Teostamise viisiks võib valida tavapakkumismenetlused, kiirpakkumismenetlused või kahepoolsed menetlused. (5) Eesmärkide, regulaarsuse ja menetluskorra põhjal võib eurosüsteemi avaturuoperatsioonid jagada järgmisse nelja kategooriasse (vt ka tabel 1):

pöördtehing

otsetehinguid

EKP võlasertifikaatide väljalaskmist

välisvaluuta vahetustehinguid

tähtajaliste hoiuste kogumist

5

| b) | Kolmas loetelupunkt asendatakse järgmisega:
  „Peenhäälestusoperatsioonid toimuvad vastavalt vajadusele ning nende eesmärk on juhtida likviidsust turul ja suunata intressimäärasid eelkõige selleks, et tasandada turul toimuvate ootamatute likviidsuskõikumiste mõju intressimääradele. Peenhäälestusoperatsioone võidakse teostada hoidmisperioodi viimasel päeval, et vähendada likviidsusolukorra tasakaalustamatust, mis võib olla tekkinud viimase põhilise refinantseerimisoperatsiooni järel kestnud ajavahemikul. Peenhäälestusoperatsioone sooritatakse enamasti pöördtehingutena, kuid neid võidakse läbi viia ka välisvaluuta vahetustehingutena või tähtajaliste hoiuste kogumisena. Peenhäälestusoperatsioonide teostamisel rakendatavaid instrumente ja menetluskorda kohandatakse sõltuvalt tehingu liigist ja operatsiooni konkreetsest eesmärgist. Peenhäälestusoperatsioone teostavad tavaliselt liikmesriikide keskpangad, kasutades kiirpakkumismenetlusi või kahepoolseid menetlusi. EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib kahepoolseid peenhäälestusoperatsioone teostada EKP ise.” |
| --- | --- |

b)

Kolmas loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„Peenhäälestusoperatsioonid toimuvad vastavalt vajadusele ning nende eesmärk on juhtida likviidsust turul ja suunata intressimäärasid eelkõige selleks, et tasandada turul toimuvate ootamatute likviidsuskõikumiste mõju intressimääradele. Peenhäälestusoperatsioone võidakse teostada hoidmisperioodi viimasel päeval, et vähendada likviidsusolukorra tasakaalustamatust, mis võib olla tekkinud viimase põhilise refinantseerimisoperatsiooni järel kestnud ajavahemikul. Peenhäälestusoperatsioone sooritatakse enamasti pöördtehingutena, kuid neid võidakse läbi viia ka välisvaluuta vahetustehingutena või tähtajaliste hoiuste kogumisena. Peenhäälestusoperatsioonide teostamisel rakendatavaid instrumente ja menetluskorda kohandatakse sõltuvalt tehingu liigist ja operatsiooni konkreetsest eesmärgist. Peenhäälestusoperatsioone teostavad tavaliselt liikmesriikide keskpangad, kasutades kiirpakkumismenetlusi või kahepoolseid menetlusi. EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib kahepoolseid peenhäälestusoperatsioone teostada EKP ise.”

Peenhäälestusoperatsioonid

| c) | Neljas loetelupunkt asendatakse järgmisega:
  „Lisaks võib eurosüsteem teostada struktuurioperatsioone, lastes välja EKP võlasertifikaate ning kasutades pöörd- ja otsetehinguid. Selliseid operatsioone teostatakse siis, kui EKP soovib kohandada eurosüsteemi struktuurilist positsiooni finantssektori suhtes (regulaarselt või ebaregulaarselt). Pöördtehingutena ja võlainstrumentide väljalaskmisena teostatavaid struktuurioperatsioone viivad liikmesriikide keskpangad ellu tavapakkumismenetluste vormis. Otsetehingutena teostatavaid struktuurioperatsioone viivad liikmesriikide keskpangad tavaliselt ellu kahepoolsete menetluste teel. EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib struktuurioperatsioone teostada EKP ise.” |
| --- | --- |

c)

Neljas loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„Lisaks võib eurosüsteem teostada struktuurioperatsioone, lastes välja EKP võlasertifikaate ning kasutades pöörd- ja otsetehinguid. Selliseid operatsioone teostatakse siis, kui EKP soovib kohandada eurosüsteemi struktuurilist positsiooni finantssektori suhtes (regulaarselt või ebaregulaarselt). Pöördtehingutena ja võlainstrumentide väljalaskmisena teostatavaid struktuurioperatsioone viivad liikmesriikide keskpangad ellu tavapakkumismenetluste vormis. Otsetehingutena teostatavaid struktuurioperatsioone viivad liikmesriikide keskpangad tavaliselt ellu kahepoolsete menetluste teel. EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib struktuurioperatsioone teostada EKP ise.”

struktuurioperatsioone

5.   Jaotise 1.3 tabelis 1 asendatakse „Võlasertifikaatide väljalaskmine” kolmanda veeru neljandas reas järgmisega: „EKP võlasertifikaatide väljalaskmine”.

6.   Jaotis 1.4 asendatakse järgmisega:

„Eurosüsteemi rahapoliitika raamistik on loodud selliselt, et tagatud oleks lai osapoolte valik. Institutsioonid, kelle suhtes kehtib EKPSi põhikirja artikli 19.1 kohustusliku reservi nõue, võivad kasutada püsivõimalusi ning osaleda tavapakkumistel põhinevates avaturuoperatsioonides ja ka otsetehingutes. Eurosüsteem võib peenhäälestusoperatsioonides osalema valida piiratud arvu osapooli. Rahapoliitika eesmärkidel teostatavate välisvaluuta vahetustehingute puhul kasutatakse aktiivseid valuutaturu osalisi. Kõnealuste operatsioonide osapoolteks on ainult sellised eurosüsteemi valuutaturu sekkumisoperatsioonideks valitud institutsioonid, mis on asutatud euroalal.”

7.   Jaotist 2.1 muudetakse järgmiselt.

| a) | Esimese lõigu teine loetelupunkt asendatakse järgmisega:
  „Osapooled peavad olema finantsiliselt usaldusväärsed. Riiklikud asutused peavad nende suhtes rakendama vähemalt ühte ELi/EMP ühtlustatud järelevalve vormi (6). Lähtudes nende konkreetsest institutsioonilisest olemusest ELi õiguse raames, võib osapooltena aktsepteerida asutusi, kes on ELi toimimise lepingu artikli 123 lõike 2 tähenduses finantsiliselt usaldusväärsed ja kelle suhtes rakendatakse pädevate riiklike asutuste järelevalvega võrreldavat järelevalvet. Osapooltena võib aktsepteerida ka finantsiliselt usaldusväärseid asutusi, kelle suhtes riigi pädev asutus rakendab ELi/EMP ühtlustatud järelevalve tasemega võrreldavat ühtlustamata järelevalvet, nt selliste asutuste euroalal tegutsevad filiaalid, kes on registreeritud väljaspool EMPd. |
| --- | --- |

a)

Esimese lõigu teine loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„Osapooled peavad olema finantsiliselt usaldusväärsed. Riiklikud asutused peavad nende suhtes rakendama vähemalt ühte ELi/EMP ühtlustatud järelevalve vormi (6). Lähtudes nende konkreetsest institutsioonilisest olemusest ELi õiguse raames, võib osapooltena aktsepteerida asutusi, kes on ELi toimimise lepingu artikli 123 lõike 2 tähenduses finantsiliselt usaldusväärsed ja kelle suhtes rakendatakse pädevate riiklike asutuste järelevalvega võrreldavat järelevalvet. Osapooltena võib aktsepteerida ka finantsiliselt usaldusväärseid asutusi, kelle suhtes riigi pädev asutus rakendab ELi/EMP ühtlustatud järelevalve tasemega võrreldavat ühtlustamata järelevalvet, nt selliste asutuste euroalal tegutsevad filiaalid, kes on registreeritud väljaspool EMPd.

6

| b) | Kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Asutusel võib olla juurdepääs eurosüsteemi püsivõimalustele ja tavapakkumistel põhinevatele avaturuoperatsioonidele ainult oma tegutsemiskohajärgse liikmesriigi keskpanga kaudu. Kui asutus tegutseb (peakontori või filiaalide kaudu) rohkem kui ühes liikmesriigis, on igal üksusel ligipääs kõnealustele operatsioonidele oma asukohajärgse liikmesriigi keskpanga kaudu, olenemata asjaolust, et asutuse pakkumise võib igas liikmesriigis esitada ainult üks üksus (kas peakontor või määratud filiaal).” |
| --- | --- |

b)

Kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Asutusel võib olla juurdepääs eurosüsteemi püsivõimalustele ja tavapakkumistel põhinevatele avaturuoperatsioonidele ainult oma tegutsemiskohajärgse liikmesriigi keskpanga kaudu. Kui asutus tegutseb (peakontori või filiaalide kaudu) rohkem kui ühes liikmesriigis, on igal üksusel ligipääs kõnealustele operatsioonidele oma asukohajärgse liikmesriigi keskpanga kaudu, olenemata asjaolust, et asutuse pakkumise võib igas liikmesriigis esitada ainult üks üksus (kas peakontor või määratud filiaal).”

8.   Jaotist 2.2 muudetakse järgmiselt.

| a) | Teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Rahapoliitilistel eesmärkidel teostatavate välisvaluuta vahetustehingute puhul peavad osapooled olema suutelised teostama tulemuslikult suuremahulisi valuutaturu operatsioone igasugustes turutingimustes. Välisvaluuta vahetustehingute osapoolte valik vastab euroalal tegutsevatele osapooltele, kes on valitud eurosüsteemi valuutaturu sekkumisoperatsioonideks. Valuutaturul teostatavate sekkumisoperatsioonide osapoolte valimise kriteeriumid ja kord on esitatud liites 3.” |
| --- | --- |

a)

Teine lõik asendatakse järgmisega:

„Rahapoliitilistel eesmärkidel teostatavate välisvaluuta vahetustehingute puhul peavad osapooled olema suutelised teostama tulemuslikult suuremahulisi valuutaturu operatsioone igasugustes turutingimustes. Välisvaluuta vahetustehingute osapoolte valik vastab euroalal tegutsevatele osapooltele, kes on valitud eurosüsteemi valuutaturu sekkumisoperatsioonideks. Valuutaturul teostatavate sekkumisoperatsioonide osapoolte valimise kriteeriumid ja kord on esitatud liites 3.”

| b) | Viies lõik asendatakse järgmisega:
  „EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib kahepoolseid peenhäälestusoperatsioone teostada EKP ise. Kui EKP peaks teostama kahepoolseid operatsioone, valib EKP võrdse juurdepääsu tagamiseks osapooled rotatsiooni korras nende euroalal tegutsevate osapoolte seast, kes on kõlblikud kiirpakkumismenetluste ja kahepoolsete operatsioonide jaoks.” |
| --- | --- |

b)

Viies lõik asendatakse järgmisega:

„EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib kahepoolseid peenhäälestusoperatsioone teostada EKP ise. Kui EKP peaks teostama kahepoolseid operatsioone, valib EKP võrdse juurdepääsu tagamiseks osapooled rotatsiooni korras nende euroalal tegutsevate osapoolte seast, kes on kõlblikud kiirpakkumismenetluste ja kahepoolsete operatsioonide jaoks.”

9.   Jaotist 2.3 muudetakse järgmiselt.

| a) | Kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „See kehtib juhtudel, kui rikutakse a) pakkumiseeskirju, kui osapool ei saa üle kanda piisavalt suurt hulka alusvara või sularaha (7), et katta (arvelduspäeval) likviidsuse lisamise operatsiooni raames talle määratud summa või rahuldada operatsiooni aegumiseni vastavat lisatagatise nõuet, või kui ta ei suuda üle kanda piisavat hulka sularaha, et arveldada talle likviidsuse vähendamise operatsiooni käigus määratud summa; ja b) kahepoolsete tehingute eeskirju, kui osapool ei saa esitada piisavat hulka kõlblikke alusvarasid või kui ta ei saa esitada piisaval hulgal sularaha vastavalt kahepoolse tehingu kokkuleppele, või kui ta ei suuda mis tahes ajal kahepoolse tehingu lõppemiseni rahuldada lisatagatise nõuet. |
| --- | --- |

a)

Kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„See kehtib juhtudel, kui rikutakse a) pakkumiseeskirju, kui osapool ei saa üle kanda piisavalt suurt hulka alusvara või sularaha (7), et katta (arvelduspäeval) likviidsuse lisamise operatsiooni raames talle määratud summa või rahuldada operatsiooni aegumiseni vastavat lisatagatise nõuet, või kui ta ei suuda üle kanda piisavat hulka sularaha, et arveldada talle likviidsuse vähendamise operatsiooni käigus määratud summa; ja b) kahepoolsete tehingute eeskirju, kui osapool ei saa esitada piisavat hulka kõlblikke alusvarasid või kui ta ei saa esitada piisaval hulgal sularaha vastavalt kahepoolse tehingu kokkuleppele, või kui ta ei suuda mis tahes ajal kahepoolse tehingu lõppemiseni rahuldada lisatagatise nõuet.

7

| b) | Viies lõik asendatakse järgmisega:
  „Lisaks osapoolele, kes rikub eeskirju, võib peatamismeetmeid rakendada ka sama asutuse teistes liikmesriikides asuvate filiaalide suhtes. Kui see on erandliku meetmena vajalik rikkumise tõsiduse tõttu, näiteks sagedase või pikaajalise rikkumise puhul, võib teatavaks ajavahemikuks peatada osapoole osaluse kõigis edasistes rahapoliitika operatsioonides.” |
| --- | --- |

b)

Viies lõik asendatakse järgmisega:

„Lisaks osapoolele, kes rikub eeskirju, võib peatamismeetmeid rakendada ka sama asutuse teistes liikmesriikides asuvate filiaalide suhtes. Kui see on erandliku meetmena vajalik rikkumise tõsiduse tõttu, näiteks sagedase või pikaajalise rikkumise puhul, võib teatavaks ajavahemikuks peatada osapoole osaluse kõigis edasistes rahapoliitika operatsioonides.”

10.   Jaotis 2.4 asendatakse järgmisega:

„2.4.   Juurdepääsu peatamine, piiramine või lõpetamine usaldatavusnõuete või kohustuste rikkumise tõttu

Asjaomase liikmesriigi keskpanga (või EKP) rakendatavate lepingute või määruste kohaselt võib eurosüsteem usaldatavusnõuetele viidates peatada või lõpetada osapoolte juurdepääsu rahapoliitika instrumentidele või seada sellele piirangud.

Lisaks võib osapoolte juurdepääsu peatamine, piiramine või lõpetamine olla põhjendatud juhtudel, kui osapool jätab täitmata lepingulised kohustused, mis on määratletud liikmesriikide keskpankade rakendatavates lepingutes või määrustes.

Lõpuks võib eurosüsteem usaldatavusnõuetele viidates ka varasid tagasi lükata, piirata nende kasutamist või kohaldada eurosüsteemi krediiditehingutes teatud osapoolte poolt tagatisena esitatud varade puhul täiendavaid turuväärtuse allahindlusi.”

11.   3. peatüki sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:

„Avaturuoperatsioonidel on eurosüsteemi rahapoliitikas oluline osa. Neid kasutatakse intressimäärade suunamiseks, turu likviidsuse juhtimiseks ja rahapoliitika hoiakust märku andmiseks. Eesmärkide, regulaarsuse ja menetluskorra põhjal võib eurosüsteemi avaturuoperatsioonid jagada nelja kategooriasse: põhilised refinantseerimisoperatsioonid, pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid, peenhäälestusoperatsioonid ja struktuurioperatsioonid. Eurosüsteemi peamised avaturuinstrumendid on pöördtehingud ning neid võib kasutada kõigis neljas operatsioonikategoorias, samal ajal kui EKP võlasertifikaate võib kasutada likviidsust vähendavateks struktuurioperatsioonideks. Struktuurioperatsioone võib teostada ka otsetehingutena, st ostu- või müügitehingutena. Lisaks võib eurosüsteem peenhäälestusoperatsioonide teostamiseks kasutada veel kahte instrumenti: välisvaluuta vahetustehinguid ja tähtajaliste hoiuste kogumist. Järgmistes jaotistes tutvustatakse üksikasjalikult eurosüsteemis kasutatavate eri liiki avaturuinstrumentide konkreetseid omadusi.”

12.   Jaotise 3.1.4 teise lõigu kuues loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„liikmesriikide keskpangad teostavad neid tavaliselt detsentraliseeritult (EKP nõukogu otsustab, kas erandolukorras võib kahepoolseid peenhäälestus-pöördoperatsioone teostada EKP);”

13.   Jaotise 3.2 neljanda lõigu neljas loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„tavaliselt teostavad neid liikmesriikide keskpangad detsentraliseeritult (EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib otsetehinguid teostada EKP);”

14.   Jaotise 3.3 muudetakse järgmiselt.

| a) | Teine lõik asendatakse järgmisega:
  „EKP võlasertifikaadid tähistavad EKP võlakohustust sertifikaadi hoidja ees. Sertifikaate lastakse välja ja hoitakse väärtpaberite registreerimissüsteemi kohaselt euroala väärtpaberidepositooriumides. EKP ei kehtesta piiranguid sertifikaatide võõrandatavusele. Täiendavad sätted EKP võlasertifikaatide kohta esitatakse konkreetsete sertifikaatide tingimustes.” |
| --- | --- |

a)

Teine lõik asendatakse järgmisega:

„EKP võlasertifikaadid tähistavad EKP võlakohustust sertifikaadi hoidja ees. Sertifikaate lastakse välja ja hoitakse väärtpaberite registreerimissüsteemi kohaselt euroala väärtpaberidepositooriumides. EKP ei kehtesta piiranguid sertifikaatide võõrandatavusele. Täiendavad sätted EKP võlasertifikaatide kohta esitatakse konkreetsete sertifikaatide tingimustes.”

| b) | Kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „EKP võlasertifikaate lastakse välja diskontomääraga, st neid lastakse välja alla nominaalväärtuse ja lunastatakse kehtivusaja lõppedes nominaalväärtuses. Väljalaskesumma ja lunastamissumma vahe moodustab väljalaskesummalt sertifikaadi kehtivuse ajal kokkulepitud intressimääraga koguneva intressi. Kohaldatav intressimäär on lihtintressimäär, mis arvutatakse vastavalt intressiarvestusmeetodile „tegelik päevade arv / 360”. Väljalaskesumma arvutamist kirjeldatakse taustinfos 1.” |
| --- | --- |

b)

Kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„EKP võlasertifikaate lastakse välja diskontomääraga, st neid lastakse välja alla nominaalväärtuse ja lunastatakse kehtivusaja lõppedes nominaalväärtuses. Väljalaskesumma ja lunastamissumma vahe moodustab väljalaskesummalt sertifikaadi kehtivuse ajal kokkulepitud intressimääraga koguneva intressi. Kohaldatav intressimäär on lihtintressimäär, mis arvutatakse vastavalt intressiarvestusmeetodile „tegelik päevade arv / 360”. Väljalaskesumma arvutamist kirjeldatakse taustinfos 1.”

| c) | Taustinfo 1 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

c)

Taustinfo 1 asendatakse järgmisega:

15.   Jaotise 3.4 neljanda lõigu viies loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„liikmesriikide keskpangad teostavad neid tavaliselt detsentraliseeritult (EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib kahepoolseid välisvaluuta vahetustehinguid teostada EKP); ja”

16.   Jaotise 3.5 neljanda lõigu viies loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„liikmesriikide keskpangad teostavad hoiuste kogumist tavaliselt detsentraliseeritult (EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib tähtajaliste hoiuste (8) kahepoolset kogumist teostada EKP), ja

17.   Jaotise 4.1 kolmanda lõigu joonealused märkused 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

| „(1) | 19. mail 2008 asendati TARGETi detsentraliseeritud tehniline struktuur TARGET2ga. TARGET2 moodustab ühisplatvorm (milles kõikide maksekorralduste esitamine ja töötlemine ning maksete laekumine toimub ühistel tehnilistel alustel), ja, kui on kohaldatav, RKPde siseseid arvepidamissüsteeme. |
| --- | --- |

„(1)

19. mail 2008 asendati TARGETi detsentraliseeritud tehniline struktuur TARGET2ga. TARGET2 moodustab ühisplatvorm (milles kõikide maksekorralduste esitamine ja töötlemine ning maksete laekumine toimub ühistel tehnilistel alustel), ja, kui on kohaldatav, RKPde siseseid arvepidamissüsteeme.

| (2) | Lisaks saavad laenamise püsivõimalust kasutada ainult osapooled, kellel on ligipääs kontole liikmesriigi keskpangas, kus tehingut teostada, näiteks TARGET2 ühisplatvormi kaudu.” |
| --- | --- |

(2)

Lisaks saavad laenamise püsivõimalust kasutada ainult osapooled, kellel on ligipääs kontole liikmesriigi keskpangas, kus tehingut teostada, näiteks TARGET2 ühisplatvormi kaudu.”

18.   Jaotist 4.2 muudetakse järgmiselt.

| a) | Kolmanda lõigu lõppu (esimesse lõiku alapealkirja „Kasutustingimused” all) lisatakse järgmine joonealune märkus (*):






  „(*) | Lisaks saavad hoiustamise püsivõimalust kasutada ainult osapooled, kellel on ligipääs kontole liikmesriigi keskpangas, kus tehingut teostada, näiteks ühtse TARGET2 jaosplatvormi kaudu.” |
| --- | --- | --- |

a)

Kolmanda lõigu lõppu (esimesse lõiku alapealkirja „Kasutustingimused” all) lisatakse järgmine joonealune märkus (*):

„(*)

Lisaks saavad hoiustamise püsivõimalust kasutada ainult osapooled, kellel on ligipääs kontole liikmesriigi keskpangas, kus tehingut teostada, näiteks ühtse TARGET2 jaosplatvormi kaudu.”

| b) | Joonealune märkus 12 seitsmendas lõigus (teises lõigus alapealkirja „Tähtaeg ja intressitingimused” all) asendatakse järgmisega:






  „(12) | Vaata käesoleva peatüki joonealune märkus 6.” |
| --- | --- | --- |

b)

Joonealune märkus 12 seitsmendas lõigus (teises lõigus alapealkirja „Tähtaeg ja intressitingimused” all) asendatakse järgmisega:

„(12)

12

Vaata käesoleva peatüki joonealune märkus 6.”

19.   Jaotises 5.1.1 asendatakse taustinfo 3 järgmisega:

20.   Jaotist 5.1.3 muudetakse järgmiselt.

| a) | Sissejuhatava osa esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Eurosüsteemi tavapakkumismenetlused kuulutatakse avalikult välja elektrooniliste kanalite ja EKP veebilehe kaudu. Peale selle võivad liikmesriikide keskpangad teatada pakkumisoperatsioonist osapooltele otse, ilma elektroonilisi kanaleid kasutamata. Avalik pakkumismenetluse väljakuulutamise teade sisaldab tavaliselt järgmisi andmeid:”. |
| --- | --- |

a)

Sissejuhatava osa esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Eurosüsteemi tavapakkumismenetlused kuulutatakse avalikult välja elektrooniliste kanalite ja EKP veebilehe kaudu. Peale selle võivad liikmesriikide keskpangad teatada pakkumisoperatsioonist osapooltele otse, ilma elektroonilisi kanaleid kasutamata. Avalik pakkumismenetluse väljakuulutamise teade sisaldab tavaliselt järgmisi andmeid:”.

| b) | Esimese lõigu kümnes loetelupunkt asendatakse järgmisega:
  „operatsiooni alguskuupäev ja tähtaeg (kui kohaldatav) või instrumendi väärtuspäev ja tähtaeg (EKP võlasertifikaatide väljalaskmise puhul);”. |
| --- | --- |

b)

Esimese lõigu kümnes loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„operatsiooni alguskuupäev ja tähtaeg (kui kohaldatav) või instrumendi väärtuspäev ja tähtaeg (EKP võlasertifikaatide väljalaskmise puhul);”.

| c) | Esimese lõigu seitsmeteistkümnes loetelupunkt asendatakse järgmisega:
  „sertifikaatide nimiväärtus (EKP võlasertifikaatide väljalaskmise puhul) ja”. |
| --- | --- |

c)

Esimese lõigu seitsmeteistkümnes loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„sertifikaatide nimiväärtus (EKP võlasertifikaatide väljalaskmise puhul) ja”.

| d) | Esimese lõigu kaheksateistkümnes loetelupunkt asendatakse järgmisega:
  „väljalaske ISIN-kood (EKP võlasertifikaatide väljalaskmise puhul).” |
| --- | --- |

d)

Esimese lõigu kaheksateistkümnes loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„väljalaske ISIN-kood (EKP võlasertifikaatide väljalaskmise puhul).”

21.   Jaotist 5.1.4 muudetakse järgmiselt.

| a) | Kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Muutuva intressimääraga pakkumistes võivad osapooled esitada pakkumisi kuni kümnel erineval intressimäära/hinna/kursivahe tasemel. Erandolukorras võib eurosüsteem kehtestada piirangu muutuva intressimääraga pakkumiste arvule. Osapooled peavad igas pakkumises nimetama summa, mille ulatuses nad soovivad liikmesriikide keskpankadega tehinguid teha, ja vastava intressimäära (9), (10). Intressimäärade pakkumine tuleb väljendada 0,01 protsendipunkti kordajates. Muutuva intressimääraga välisvaluuta vahetustehingu pakkumismenetluse puhul tuleb vahetustehingu kursivahe noteerida vastavalt kehtivale turutavale ning pakkumised tuleb väljendada 0,01 kursivahe kordajates. |
| --- | --- |

a)

Kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Muutuva intressimääraga pakkumistes võivad osapooled esitada pakkumisi kuni kümnel erineval intressimäära/hinna/kursivahe tasemel. Erandolukorras võib eurosüsteem kehtestada piirangu muutuva intressimääraga pakkumiste arvule. Osapooled peavad igas pakkumises nimetama summa, mille ulatuses nad soovivad liikmesriikide keskpankadega tehinguid teha, ja vastava intressimäära (9), (10). Intressimäärade pakkumine tuleb väljendada 0,01 protsendipunkti kordajates. Muutuva intressimääraga välisvaluuta vahetustehingu pakkumismenetluse puhul tuleb vahetustehingu kursivahe noteerida vastavalt kehtivale turutavale ning pakkumised tuleb väljendada 0,01 kursivahe kordajates.

9

10

| b) | Seitsmes lõik asendatakse järgmisega:
  „Eeldatakse, et osapooled suudavad alati katta neile jaotatud summad piisava hulga kõlbliku alusvaraga (11). Vastava liikmesriigi keskpanga rakendatavad lepingud või määrused võimaldavad kehtestada sanktsioone, kui osapoolel ei ole võimalik kanda üle piisaval hulgal alusvara või sularaha, et katta talle pakkumisoperatsioonis jaotatud summa. |
| --- | --- |

b)

Seitsmes lõik asendatakse järgmisega:

„Eeldatakse, et osapooled suudavad alati katta neile jaotatud summad piisava hulga kõlbliku alusvaraga (11). Vastava liikmesriigi keskpanga rakendatavad lepingud või määrused võimaldavad kehtestada sanktsioone, kui osapoolel ei ole võimalik kanda üle piisaval hulgal alusvara või sularaha, et katta talle pakkumisoperatsioonis jaotatud summa.

11

22.   Jaotise 5.1.5 kolmas lõik (teine lõik pealkirja „Eurodes nomineeritud muutuva intressimääraga pakkumismenetlused” all) asendatakse järgmisega:

„Likviidsust vähendavate muutuva intressimääraga pakkumiste (mida võib kasutada EKP võlasertifikaatide väljalaskmiseks ja tähtajaliste hoiuste kogumiseks) jaotamisel järjestatakse pakkumised väikseimast pakutud intressimäärast alates (või suurimast pakutud hinnast alates). Esmajärjekorras rahuldatakse madalaima intressimääraga (kõrgeima hinnaga) pakkumised ning seejärel aktsepteeritakse järgnevaid kõrgema intressimääraga pakkumisi (madalama hinnaga pakkumisi) kuni kogu vähendatav likviidsus on ammendunud. Kui kõrgeima aktsepteeritud intressimäära (madalaima hinna) taseme (st intressi/hinna piirmäära) korral on pakkumiste kogusumma suurem kui ülejäänud jaotatav summa, jaotatakse see summa pakkumiste vahel proportsionaalselt vastavalt ülejäänud jaotatava summa suhtele intressi/hinna piirmääraga pakutud kogusummasse (vt taustinfo 5). EKP võlasertifikaatide väljalaskmisel ümardatakse igale osapoolele jaotatav summa EKP võlasertifikaatide nominaalväärtuse lähima kordajani. Muude likviidsust vähendavate operatsioonide puhul ümardatakse igale osapoolele jaotatav summa lähima euroni.”

23.   Jaotist 5.1.6 muudetakse järgmiselt.

| a) | Sissejuhatava osa esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Tava- ja kiirpakkumismenetluste tulemuste avalikuks väljakuulutamiseks kasutatakse elektroonilisi kanaleid ja EKP veebilehte. Lisaks võivad liikmesriikide keskpangad teatada jaotamistulemustest osapooltele otse, ilma elektroonilisi vahendeid kasutamata. Avalik pakkumistulemuste teade sisaldab tavaliselt järgmisi andmeid:”. |
| --- | --- |

a)

Sissejuhatava osa esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Tava- ja kiirpakkumismenetluste tulemuste avalikuks väljakuulutamiseks kasutatakse elektroonilisi kanaleid ja EKP veebilehte. Lisaks võivad liikmesriikide keskpangad teatada jaotamistulemustest osapooltele otse, ilma elektroonilisi vahendeid kasutamata. Avalik pakkumistulemuste teade sisaldab tavaliselt järgmisi andmeid:”.

| b) | Kolmeteistkümnes loetelupunkt asendatakse järgmisega:
  „operatsiooni alguspäev ja tähtaeg (kui kohaldatav) või instrumendi väärtuspäev ja tähtaeg (EKP võlasertifikaatide väljalaskmise puhul);”. |
| --- | --- |

b)

Kolmeteistkümnes loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„operatsiooni alguspäev ja tähtaeg (kui kohaldatav) või instrumendi väärtuspäev ja tähtaeg (EKP võlasertifikaatide väljalaskmise puhul);”.

| c) | Kuueteistkümnes loetelupunkt asendatakse järgmisega:
  „sertifikaatide nimiväärtus (EKP võlasertifikaatide väljalaskmise puhul) ja”. |
| --- | --- |

c)

Kuueteistkümnes loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„sertifikaatide nimiväärtus (EKP võlasertifikaatide väljalaskmise puhul) ja”.

| d) | Seitsmeteistkümnes loetelupunkt asendatakse järgmisega:
  „väljalaske ISIN-kood (EKP võlasertifikaatide väljalaskmise puhul).” |
| --- | --- |

d)

Seitsmeteistkümnes loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„väljalaske ISIN-kood (EKP võlasertifikaatide väljalaskmise puhul).”

24.   Jaotise 5.2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriikide keskpangad võivad teostada operatsioone kahepoolsete menetluste vormis. Selliseid menetlusi võib kasutada avaturu peenhäälestusoperatsioonideks ja struktuurioperatsioonideks (12). Laiemas tähenduses võib neid määratleda kui menetlusi, mille puhul eurosüsteem teostab tehingu ühe või mitme osapoolega ilma pakkumist läbi viimata. Seoses sellega on võimalik eristada kaht liiki kahepoolseid menetlusi: operatsioonid, mille puhul eurosüsteem võtab otse ühendust osapooltega, ja operatsioonid, mis teostatakse väärtpaberibörside ja turuesindajate kaudu.

25.   Jaotises 5.3.1 asendatakse tabel 3 järgmisega:

„Tabel 3

Eurosüsteemi avaturuoperatsioonide tavapärased arvelduspäevad (13)

| Rahapoliitika instrument | Tavapakkumismenetlustel põhinevate operatsioonide arvelduspäev | Kiirpakkumismenetlustel või kahepoolsetel menetlustel põhinevate operatsioonide arvelduspäev |
| --- | --- | --- |
| Pöördtehingud | T + 1 (14) | T |
| Otsetehingud | — | Alusvara puhul kehtiva turutava kohaselt |
| EKP võlasertifikaatide väljalaskmine | T + 2 | — |
| Välisvaluuta vahetustehingud | — | T, T + 1 või T + 2 |
| Tähtajaliste hoiuste kogumine | — | T |

Rahapoliitika instrument

Tavapakkumismenetlustel põhinevate operatsioonide arvelduspäev

Kiirpakkumismenetlustel või kahepoolsetel menetlustel põhinevate operatsioonide arvelduspäev

Pöördtehingud

T + 1 (14)

T

Otsetehingud

—

Alusvara puhul kehtiva turutava kohaselt

EKP võlasertifikaatide väljalaskmine

T + 2

—

Välisvaluuta vahetustehingud

—

T, T + 1 või T + 2

Tähtajaliste hoiuste kogumine

—

T

26.   Jaotise 5.3.2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Tavapakkumismenetlustel põhinevad avaturuoperatsioonid (st põhilised refinantseerimisoperatsioonid, pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid ja struktuurioperatsioonid) arveldatakse tavaliselt esimesel päeval pärast kauplemispäeva, mil TARGET2 ja kõik asjaomased väärtpaberiarveldussüsteemid on avatud. EKP võlasertifikaatide väljalaskmine arveldatakse teisel päeval pärast kauplemispäeva, mil TARGET2 ja kõik asjaomased väärtpaberiarveldussüsteemid on avatud. Eurosüsteemi põhimõtteline eesmärk on arveldada oma avaturuoperatsioonidega seotud tehingud samal ajal kõigis liikmesriikides kõigi osapooltega, kes on esitanud piisava alusvara. Tulenevalt funktsionaalsetest piirangutest ja väärtpaberiarveldussüsteemide tehnilistest omadustest võib avaturuoperatsioonide arvestuse ajastus euroalal olla päeva lõikes erinev. Põhiliste ja pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide arveldamise aeg langeb tavaliselt kokku vastava tähtajaga eelmise operatsiooni tagasimakseajaga.”

27.   Joonealune märkus jaotise 6.1 teises lõigus kustutatakse.

28.   Jaotist 6.2.1 muudetakse järgmiselt.

| a) | Viies lõik asendatakse järgmisega:
  „Väärtpaberite tagatiseks olevad rahavooge tekitavad varad:






  a) | peavad olema kooskõlas ELi liikmesriigi õigusaktidega; |
| --- | --- | --- |

a)

Viies lõik asendatakse järgmisega:

„Väärtpaberite tagatiseks olevad rahavooge tekitavad varad:

a)

peavad olema kooskõlas ELi liikmesriigi õigusaktidega;

| b) | peavad olema algatajalt või vahendajalt väärtpaberistamise teel omandatud eriotstarbelise finantsettevõtte poolt viisil, mida eurosüsteem käsitleb tegeliku müügina, mis kehtib kolmandate isikute suhtes; sellised varad ei tohi olla kättesaadavad algatajale ja selle võlausaldajatele, või vahendajale ja selle võlausaldajale, kaasa arvatud algataja maksejõuetuse korral; |
| --- | --- |

b)

peavad olema algatajalt või vahendajalt väärtpaberistamise teel omandatud eriotstarbelise finantsettevõtte poolt viisil, mida eurosüsteem käsitleb tegeliku müügina, mis kehtib kolmandate isikute suhtes; sellised varad ei tohi olla kättesaadavad algatajale ja selle võlausaldajatele, või vahendajale ja selle võlausaldajale, kaasa arvatud algataja maksejõuetuse korral;

| c) | olema algatatud ja väljaandjale müüdud algataja või, kui kohaldatav, Euroopa Majanduspiirkonnas tegutseva vahendaja poolt; |
| --- | --- |

c)

olema algatatud ja väljaandjale müüdud algataja või, kui kohaldatav, Euroopa Majanduspiirkonnas tegutseva vahendaja poolt;

| d) | ei tohi koosneda osaliselt ega täielikult, tegelikult ega potentsiaalselt muude tagatisega väärtpaberite rühmadest (15). Lisaks ei tohi need koosneda osaliselt ega täielikult, tegelikult ega potentsiaalselt krediidiriskiga seotud väärtpaberitest, vahetuslepingutest või muudest tuletisinstrumentidest (16), (17) ega ka sünteetilistest väärtpaberitest; ja |
| --- | --- |

d)

ei tohi koosneda osaliselt ega täielikult, tegelikult ega potentsiaalselt muude tagatisega väärtpaberite rühmadest (15). Lisaks ei tohi need koosneda osaliselt ega täielikult, tegelikult ega potentsiaalselt krediidiriskiga seotud väärtpaberitest, vahetuslepingutest või muudest tuletisinstrumentidest (16), (17) ega ka sünteetilistest väärtpaberitest; ja

15

16

17

| e) | krediidinõuete puhul peavad võlgnikud ja võlausaldajad tegutsema (või kui tegu on füüsiliste isikutega, resideerima) Euroopa Majanduspiirkonnas ning kui asjakohane, peab Euroopa Majanduspiirkonnas asuma ka seotud väärtpaber. Selliseid krediidinõudeid peab reguleerima Euroopa Majanduspiirkonda kuuluva riigi õigus. Võlakirjade puhul peavad väljaandjad tegutsema Euroopa Majanduspiirkonnas, võlakirjad peavad olema välja antud vastavalt Euroopa Majanduspiirkonda kuuluva riigi õigusele ning Euroopa Majanduspiirkonnas peab asuma ka mis tahes seotud väärtpaber (17).
  Kui algatajad või, kui see on asjakohane, vahendajad tegutsevad euroalal või Ühendkuningriigis, peab eurosüsteem kontrollima, et neis jurisdiktsioonides ei kehti rangeid tagasinõudmisega seotud sätteid. Kui algataja või, kui see on asjakohane, vahendaja tegutseb mõnes muus Euroopa Majanduspiirkonna riigis, loetakse varaga tagatud väärtpabereid kõlblikeks üksnes juhul, kui eurosüsteem veendub, et tema õigused on vastava Euroopa Majanduspiirkonda kuuluva riigi seaduste kohaselt ja eurosüsteemile vastuvõetavalt tagasinõudmisega seotud sätete vastu kaitstud. Seepärast tuleb enne varaga tagatud väärtpaberite (17) kõlblikuks tunnistamist eurosüsteemile esitada sellele vormilt ja sisult vastuvõetav sõltumatu õiguslik hinnang, kus tuuakse välja riigis kohaldatavad tagasinõudmise eeskirjad. Otsustamaks kas tema õigused on tagasinõudmise eeskirjade suhtes piisavalt kaitstud, võib eurosüsteem nõuda kahtlusperioodi kohta muid dokumente, sealhulgas tunnistust vastuvõtja maksejõulise kohta. Tagasinõudmise eeskirjade hulka, mida eurosüsteem peab rangeks ja seega vastuvõetamatuks, kuuluvad eeskirjad, mille alusel likvideerija võib alusvara müügi kehtetuks kuulutada ainuüksi selle baasil, et tehing teostati teatud perioodil (kahtlusperioodil) enne müüja (algataja/vahendaja) maksejõuetuks kuulutamist, või mille alusel vastuvõtja saab kehtetuks kuulutamist vältida üksnes tõestades, et ta ei olnud müügitehingu teostamise ajal müüja (algataja/vahendaja) maksejõuetusest teadlik. |
| --- | --- |

e)

krediidinõuete puhul peavad võlgnikud ja võlausaldajad tegutsema (või kui tegu on füüsiliste isikutega, resideerima) Euroopa Majanduspiirkonnas ning kui asjakohane, peab Euroopa Majanduspiirkonnas asuma ka seotud väärtpaber. Selliseid krediidinõudeid peab reguleerima Euroopa Majanduspiirkonda kuuluva riigi õigus. Võlakirjade puhul peavad väljaandjad tegutsema Euroopa Majanduspiirkonnas, võlakirjad peavad olema välja antud vastavalt Euroopa Majanduspiirkonda kuuluva riigi õigusele ning Euroopa Majanduspiirkonnas peab asuma ka mis tahes seotud väärtpaber (17).

17

Kui algatajad või, kui see on asjakohane, vahendajad tegutsevad euroalal või Ühendkuningriigis, peab eurosüsteem kontrollima, et neis jurisdiktsioonides ei kehti rangeid tagasinõudmisega seotud sätteid. Kui algataja või, kui see on asjakohane, vahendaja tegutseb mõnes muus Euroopa Majanduspiirkonna riigis, loetakse varaga tagatud väärtpabereid kõlblikeks üksnes juhul, kui eurosüsteem veendub, et tema õigused on vastava Euroopa Majanduspiirkonda kuuluva riigi seaduste kohaselt ja eurosüsteemile vastuvõetavalt tagasinõudmisega seotud sätete vastu kaitstud. Seepärast tuleb enne varaga tagatud väärtpaberite (17) kõlblikuks tunnistamist eurosüsteemile esitada sellele vormilt ja sisult vastuvõetav sõltumatu õiguslik hinnang, kus tuuakse välja riigis kohaldatavad tagasinõudmise eeskirjad. Otsustamaks kas tema õigused on tagasinõudmise eeskirjade suhtes piisavalt kaitstud, võib eurosüsteem nõuda kahtlusperioodi kohta muid dokumente, sealhulgas tunnistust vastuvõtja maksejõulise kohta. Tagasinõudmise eeskirjade hulka, mida eurosüsteem peab rangeks ja seega vastuvõetamatuks, kuuluvad eeskirjad, mille alusel likvideerija võib alusvara müügi kehtetuks kuulutada ainuüksi selle baasil, et tehing teostati teatud perioodil (kahtlusperioodil) enne müüja (algataja/vahendaja) maksejõuetuks kuulutamist, või mille alusel vastuvõtja saab kehtetuks kuulutamist vältida üksnes tõestades, et ta ei olnud müügitehingu teostamise ajal müüja (algataja/vahendaja) maksejõuetusest teadlik.

17

| b) | Kuues lõik asendatakse järgmisega:
  „Struktureeritud väljalaske korral ei või rühmad (või allrühmad) selleks, et neid loetaks kõlblikeks, olla allutatud sama väljalaske teistele rühmadele. Rühma (või allrühma) ei loeta sama emissiooni teiste rühmade (või allrühmade) suhtes allutatuks, kui pärast täitmisele pööramise teate saatmist tehakse sellele rühmale või allrühmale kooskõlas emissiooniprospektis sätestatud maksehierarhiaga makseid (põhisumma ja intressi osas) enne teisi rühmi (või allrühmi) ning see rühm (või allrühm) on viimane vara, mille suhtes täidetakse kahjunõuet. Struktureeritud emissiooni puhul, kus emissiooniprospekt näeb ette aktseleratsiooni ja täitmisele pööramise teate saatmist, tuleb rühma (või allrühma) mitteallutatus tagada nii aktseleratsiooni kui ka täitmisele pööramise teatega seotud maksehierarhias.” |
| --- | --- |

b)

Kuues lõik asendatakse järgmisega:

„Struktureeritud väljalaske korral ei või rühmad (või allrühmad) selleks, et neid loetaks kõlblikeks, olla allutatud sama väljalaske teistele rühmadele. Rühma (või allrühma) ei loeta sama emissiooni teiste rühmade (või allrühmade) suhtes allutatuks, kui pärast täitmisele pööramise teate saatmist tehakse sellele rühmale või allrühmale kooskõlas emissiooniprospektis sätestatud maksehierarhiaga makseid (põhisumma ja intressi osas) enne teisi rühmi (või allrühmi) ning see rühm (või allrühm) on viimane vara, mille suhtes täidetakse kahjunõuet. Struktureeritud emissiooni puhul, kus emissiooniprospekt näeb ette aktseleratsiooni ja täitmisele pööramise teate saatmist, tuleb rühma (või allrühma) mitteallutatus tagada nii aktseleratsiooni kui ka täitmisele pööramise teatega seotud maksehierarhias.”

| c) | Üheksandas lõigus (pealkirja „Väljalaskmiskoht” all) asendatakse joonealune märkus 7 (kõnealuse lõigu esimene joonealune märkus) järgmisega:






  „(7) | 1. jaanuaril 2007 või pärast seda rahvusvaheliste väärtpaberite keskdepositooriumide Euroclear Banki (Belgia) ja Cleastream Banking Luxembourg’i poolt üleilmse esitaja vormis välja lastud rahvusvahelised võlakirjad peavad selleks, et neid loetaks kõlblikeks, olema välja lastud uue üleilmse võlakirja kujul ning hoiustatud ühises hoiuasutuses, mis on kas rahvusvaheline väärtpaberite keskdepositoorium või keskdepositoorium, mis vastab EKP kehtestatud miinimumnõuetele. Rahvusvahelised esitajavõlakirjad, mis on emiteeritud klassikaliste üleilmsete võlakirjadena enne 1. jaanuari 2007 ning sama vahetatavate sama ISIN-koodiga väärtpaberitena samal kuupäeval või pärast seda, jäävad kõlblikeks kuni oma tähtaja lõppemiseni. Pärast 30. septembrit 2010 rahvusvaheliste väärtpaberite keskdepositooriumide Euroclear Banki (Belgia) ja Clearstream Banking Luxembourg’i poolt registreeritud üleilmsete võlakirjadena välja lastud rahvusvahelised võlakirjad peavad selleks, et neid loetaks kõlblikeks, olema emiteeritud rahvusvaheliste võlakirjade uue hoidmisstruktuuri raames. Mainitud kuupäeval või enne seda registreeritud üleilmsete võlakirjadena välja lastud rahvusvahelised võlakirjad jäävad kõlblikuks kuni oma tähtaja lõppemiseni. Individuaalsete võlakirjadena välja lastud rahvusvahelised võlakirjad kaotavad kõlblikkuse, kui need on emiteeritud pärast 30. septembrit 2010. Mainitud kuupäeval või enne seda individuaalsete võlakirjadena välja lastud rahvusvahelised võlakirjad jäävad kõlblikuks kuni oma tähtaja lõppemiseni.” |
| --- | --- | --- |

c)

Üheksandas lõigus (pealkirja „Väljalaskmiskoht” all) asendatakse joonealune märkus 7 (kõnealuse lõigu esimene joonealune märkus) järgmisega:

„(7)

7

1. jaanuaril 2007 või pärast seda rahvusvaheliste väärtpaberite keskdepositooriumide Euroclear Banki (Belgia) ja Cleastream Banking Luxembourg’i poolt üleilmse esitaja vormis välja lastud rahvusvahelised võlakirjad peavad selleks, et neid loetaks kõlblikeks, olema välja lastud uue üleilmse võlakirja kujul ning hoiustatud ühises hoiuasutuses, mis on kas rahvusvaheline väärtpaberite keskdepositoorium või keskdepositoorium, mis vastab EKP kehtestatud miinimumnõuetele. Rahvusvahelised esitajavõlakirjad, mis on emiteeritud klassikaliste üleilmsete võlakirjadena enne 1. jaanuari 2007 ning sama vahetatavate sama ISIN-koodiga väärtpaberitena samal kuupäeval või pärast seda, jäävad kõlblikeks kuni oma tähtaja lõppemiseni. Pärast 30. septembrit 2010 rahvusvaheliste väärtpaberite keskdepositooriumide Euroclear Banki (Belgia) ja Clearstream Banking Luxembourg’i poolt registreeritud üleilmsete võlakirjadena välja lastud rahvusvahelised võlakirjad peavad selleks, et neid loetaks kõlblikeks, olema emiteeritud rahvusvaheliste võlakirjade uue hoidmisstruktuuri raames. Mainitud kuupäeval või enne seda registreeritud üleilmsete võlakirjadena välja lastud rahvusvahelised võlakirjad jäävad kõlblikuks kuni oma tähtaja lõppemiseni. Individuaalsete võlakirjadena välja lastud rahvusvahelised võlakirjad kaotavad kõlblikkuse, kui need on emiteeritud pärast 30. septembrit 2010. Mainitud kuupäeval või enne seda individuaalsete võlakirjadena välja lastud rahvusvahelised võlakirjad jäävad kõlblikuks kuni oma tähtaja lõppemiseni.”

| d) | Kümnes lõik (esimene lõik pealkirja „Arvelduskord” all) asendatakse järgmisega:
  „Võlainstrument peab olema väärtpaberite registreerimissüsteemis ülekantav. Seda tuleb hoida ja sellega arveldada euroalal eurosüsteemi konto kaudu või EKP kehtestatud standarditele vastava väärtpaberiarveldussüsteemi kaudu selliselt, et realiseerimise suhtes kehtib liikmesriigi õigus.” |
| --- | --- |

d)

Kümnes lõik (esimene lõik pealkirja „Arvelduskord” all) asendatakse järgmisega:

„Võlainstrument peab olema väärtpaberite registreerimissüsteemis ülekantav. Seda tuleb hoida ja sellega arveldada euroalal eurosüsteemi konto kaudu või EKP kehtestatud standarditele vastava väärtpaberiarveldussüsteemi kaudu selliselt, et realiseerimise suhtes kehtib liikmesriigi õigus.”

| e) | Kaheteistkümnendas lõigus (ainsas lõigus pealkirja „Vastuvõetavad turud” all) asendatakse joonealune märkus 13 (viimane joonealune märkus) järgmisega:






  „(13) | Teise astme varadeks liigitatud turustatavad varad, mis on välja lastud enne 31. maid 2007 ja millega kaubeldakse reguleerimata turgudel, mis vastavad eurosüsteemi määratletud ohutuse ja juurdepääsetavuse nõuetele, on kõlblikud kuni 31. detsembrini 2010, tingimusel et need varad vastavad teistele kõlblikkuskriteeriumidele. See ei kehti krediidiasutuste välja lastud, teise astme varadeks liigitatud tagamata turustatavate varade puhul, mis muutusid kõlbmatuks 31. mail 2007.” |
| --- | --- | --- |

e)

Kaheteistkümnendas lõigus (ainsas lõigus pealkirja „Vastuvõetavad turud” all) asendatakse joonealune märkus 13 (viimane joonealune märkus) järgmisega:

„(13)

13

Teise astme varadeks liigitatud turustatavad varad, mis on välja lastud enne 31. maid 2007 ja millega kaubeldakse reguleerimata turgudel, mis vastavad eurosüsteemi määratletud ohutuse ja juurdepääsetavuse nõuetele, on kõlblikud kuni 31. detsembrini 2010, tingimusel et need varad vastavad teistele kõlblikkuskriteeriumidele. See ei kehti krediidiasutuste välja lastud, teise astme varadeks liigitatud tagamata turustatavate varade puhul, mis muutusid kõlbmatuks 31. mail 2007.”

| f) | Viieteistkümnes lõik (teine lõik pealkirja „Väljalaskja/garandi tegutsemiskoht” all) asendatakse järgmisega:
  „Garandi tegutsemiskoht peab olema Euroopa Majanduspiirkonnas, v.a juhul, kui garantii ei ole vajalik turustatavate varade krediidistandardite vastavuse osas (vt jaotis 6.3.2).” |
| --- | --- |

f)

Viieteistkümnes lõik (teine lõik pealkirja „Väljalaskja/garandi tegutsemiskoht” all) asendatakse järgmisega:

„Garandi tegutsemiskoht peab olema Euroopa Majanduspiirkonnas, v.a juhul, kui garantii ei ole vajalik turustatavate varade krediidistandardite vastavuse osas (vt jaotis 6.3.2).”

29.   Jaotist 6.2.2 muudetakse järgmiselt.

| a) | Teise lõigu teine loetelupunkt (esimeses lõigus pealkirja „Krediidinõuded” all) asendatakse järgmisega:
  „Võlgniku/garandi tüüp: Kõlblikeks võlgnikeks või garantideks loetakse kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (18), avaliku sektori asutused ning rahvusvahelised ja riigiülesed institutsioonid. Iga võlgnik vastutab asjaomase krediidinõude täieliku lunastamise eest ise ja teistest eraldi (kaasvõlgnike ühisvastutus on välistatud). |
| --- | --- |

a)

Teise lõigu teine loetelupunkt (esimeses lõigus pealkirja „Krediidinõuded” all) asendatakse järgmisega:

„Võlgniku/garandi tüüp: Kõlblikeks võlgnikeks või garantideks loetakse kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (18), avaliku sektori asutused ning rahvusvahelised ja riigiülesed institutsioonid. Iga võlgnik vastutab asjaomase krediidinõude täieliku lunastamise eest ise ja teistest eraldi (kaasvõlgnike ühisvastutus on välistatud).

Võlgniku/garandi tüüp

18

| b) | Teise lõigu kolmas loetelupunkt asendatakse järgmisega:
  „Võlgniku/garandi tegutsemiskoht: Võlgnik peab olema asutatud euroalal. Garant peab olema samuti asutatud euroalal, kui garantii ei pea vastama turustamatutele varadele kehtestatud kõrgetele krediidistandarditele (vt jaotis 6.3.3). See nõue ei kehti rahvusvaheliste ja riigiüleste institutsioonide puhul.” |
| --- | --- |

b)

Teise lõigu kolmas loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„Võlgniku/garandi tegutsemiskoht: Võlgnik peab olema asutatud euroalal. Garant peab olema samuti asutatud euroalal, kui garantii ei pea vastama turustamatutele varadele kehtestatud kõrgetele krediidistandarditele (vt jaotis 6.3.3). See nõue ei kehti rahvusvaheliste ja riigiüleste institutsioonide puhul.”

Võlgniku/garandi tegutsemiskoht

| c) | Teise lõigu neljas loetelupunkt asendatakse järgmisega:
  „Krediidistandardid. Krediidinõuete kvaliteeti hinnatakse võlgnike/garantide krediidivõime põhjal. Krediidinõuded peavad vastama kõrgetele krediidistandarditele, mis on sätestatud eurosüsteemi laenutagatiste hindamisraamistiku eeskirjades turustamatute varade kohta (vt jaotis 6.3.3).” |
| --- | --- |

c)

Teise lõigu neljas loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„Krediidistandardid. Krediidinõuete kvaliteeti hinnatakse võlgnike/garantide krediidivõime põhjal. Krediidinõuded peavad vastama kõrgetele krediidistandarditele, mis on sätestatud eurosüsteemi laenutagatiste hindamisraamistiku eeskirjades turustamatute varade kohta (vt jaotis 6.3.3).”

Krediidistandardid

| d) | Teise lõigu seitsmes loetelupunkt asendatakse järgmisega:
  „Reguleeriv õigus: Krediidinõude lepingu ning osapoole ja riigi keskpanga vahelise lepingu suhtes krediidinõude tagatiseks seadmise kohta (krediidinõude mobiliseerimise leping) peab kehtima liikmesriigi õigus. Peale selle ei tohi a) osapoole, b) krediidiandja, c) võlgniku, d) garandi (kui asjakohane), e) krediidinõude lepingu ja f) krediidinõude mobiliseerimise lepingu suhtes kehtida rohkem kui kaks erinevat reguleerivat õigust.” |
| --- | --- |

d)

Teise lõigu seitsmes loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„Reguleeriv õigus: Krediidinõude lepingu ning osapoole ja riigi keskpanga vahelise lepingu suhtes krediidinõude tagatiseks seadmise kohta (krediidinõude mobiliseerimise leping) peab kehtima liikmesriigi õigus. Peale selle ei tohi a) osapoole, b) krediidiandja, c) võlgniku, d) garandi (kui asjakohane), e) krediidinõude lepingu ja f) krediidinõude mobiliseerimise lepingu suhtes kehtida rohkem kui kaks erinevat reguleerivat õigust.”

Reguleeriv õigus

| e) | Teise lõigu kaheksandas loetelupunktis asendatakse joonealune märkus 20 järgmisega:






  „(20) | Vt käesoleva peatüki joonealune märkus 20.” |
| --- | --- | --- |

e)

Teise lõigu kaheksandas loetelupunktis asendatakse joonealune märkus 20 järgmisega:

„(20)

20

Vt käesoleva peatüki joonealune märkus 20.”

| f) | Kolmanda lõigu neljas loetelupunkt (esimeses lõigus pealkirja „Hüpoteegitagatisega turustamatud võlainstrumendid” all) asendatakse järgmisega:
  „Väljalaskja asutamiskoht. Väljalaskja asutamiskoht peab olema euroalal.” |
| --- | --- |

f)

Kolmanda lõigu neljas loetelupunkt (esimeses lõigus pealkirja „Hüpoteegitagatisega turustamatud võlainstrumendid” all) asendatakse järgmisega:

„Väljalaskja asutamiskoht. Väljalaskja asutamiskoht peab olema euroalal.”

Väljalaskja asutamiskoht

| g) | Kolmanda lõigu kuuenda loetelupunkti joonealune märkus 22 asendatakse järgmisega:






  „(22) | Vt käesoleva peatüki joonealune märkus 20.” |
| --- | --- | --- |

g)

Kolmanda lõigu kuuenda loetelupunkti joonealune märkus 22 asendatakse järgmisega:

„(22)

22

Vt käesoleva peatüki joonealune märkus 20.”

30.   Jaotist 6.2.3 muudetakse järgmiselt.

| a) | Pärast viiendat lõiku (kolmandat lõiku pealkirja „Kõlblike varade kasutamise eeskirjad” all) sisestatakse järgmine lõik:
  „Rahapoliitika rakendamiseks, eelkõige lähedase sidemega seotud kõlblike varade kasutamise eeskirjade järgimise järelevalveks, jagavad vastavat eesmärki kandvad järelevalveasutused eurosüsteemi siseselt teavet kapitalihoiuste kohta. Sellele teabele kehtivad samad konfidentsiaalsusstandardid, mida järgivad järelevalveasutused.” |
| --- | --- |

a)

Pärast viiendat lõiku (kolmandat lõiku pealkirja „Kõlblike varade kasutamise eeskirjad” all) sisestatakse järgmine lõik:

„Rahapoliitika rakendamiseks, eelkõige lähedase sidemega seotud kõlblike varade kasutamise eeskirjade järgimise järelevalveks, jagavad vastavat eesmärki kandvad järelevalveasutused eurosüsteemi siseselt teavet kapitalihoiuste kohta. Sellele teabele kehtivad samad konfidentsiaalsusstandardid, mida järgivad järelevalveasutused.”

| b) | Kuues lõik (neljas lõik pealkirja „Kõlblike varade kasutamise eeskirjad” all) asendatakse järgmisega:
  „Need lähedast sidet käsitlevad sätted ei kehti järgmistel juhtudel: a) kui tegemist on lähedase sidemega osapoole ning maksustamisõigusega EMP avaliku sektori üksuse vahel, kui võlainstrumendi garandiks on maksustamisõigusega EMP avaliku sektori üksus; b) kui tegemist on kaetud pangavõlakirjadega, mis on välja lastud vastavalt avatud investeerimisfondide direktiivi artikli 22 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele või c) kui võlainstrumendid on kaitstud spetsiaalsete õiguslike meetmetega, mille kaitse on võrreldav punktis b) osutatud instrumentide kaitsega, näiteks järgmise korral: i) hüpoteegitagatisega turustamatud võlainstrumendid, mis ei ole väärtpaberid, või ii) elamukinnisvaralaenuga tagatud kattega struktureeritud võlakirjad (st teatud kattega võlakirjad, mida Euroopa Komisjon ei ole kuulutanud avatud investeerimisfondidele vastavaks), mis täidavad kõiki varadega tagatud väärtpaberite kriteeriume (vt jaotised 6.2 ja 6.3), ja järgmisi lisakriteeriume (19):






  — | kattega struktureeritud võlakirjade alusvaraks olevad elamukinnisvaralaenud peavad olema vääringustatud eurodes; väljalaskja (ning võlgnik ja garant, kui tegemist on juriidiliste isikutega), peavad olema registreeritud liikmesriigis, alusvarad peavad asuma liikmesriigis ning laenu tingimusi peab reguleerima liikmesriigi õigus; |
| --- | --- | --- |

b)

Kuues lõik (neljas lõik pealkirja „Kõlblike varade kasutamise eeskirjad” all) asendatakse järgmisega:

„Need lähedast sidet käsitlevad sätted ei kehti järgmistel juhtudel: a) kui tegemist on lähedase sidemega osapoole ning maksustamisõigusega EMP avaliku sektori üksuse vahel, kui võlainstrumendi garandiks on maksustamisõigusega EMP avaliku sektori üksus; b) kui tegemist on kaetud pangavõlakirjadega, mis on välja lastud vastavalt avatud investeerimisfondide direktiivi artikli 22 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele või c) kui võlainstrumendid on kaitstud spetsiaalsete õiguslike meetmetega, mille kaitse on võrreldav punktis b) osutatud instrumentide kaitsega, näiteks järgmise korral: i) hüpoteegitagatisega turustamatud võlainstrumendid, mis ei ole väärtpaberid, või ii) elamukinnisvaralaenuga tagatud kattega struktureeritud võlakirjad (st teatud kattega võlakirjad, mida Euroopa Komisjon ei ole kuulutanud avatud investeerimisfondidele vastavaks), mis täidavad kõiki varadega tagatud väärtpaberite kriteeriume (vt jaotised 6.2 ja 6.3), ja järgmisi lisakriteeriume (19):

19

—

kattega struktureeritud võlakirjade alusvaraks olevad elamukinnisvaralaenud peavad olema vääringustatud eurodes; väljalaskja (ning võlgnik ja garant, kui tegemist on juriidiliste isikutega), peavad olema registreeritud liikmesriigis, alusvarad peavad asuma liikmesriigis ning laenu tingimusi peab reguleerima liikmesriigi õigus;

| — | elamukinnisvaralaenud on kõlblikud asjaomaste kattega struktureeritud võlakirjade tagatiste kogumis jaoks, kui neil on kõlblik tagatis või neid tagab hüpoteek. Täitmatajätmise korral peab kõlblik garantii olema väljamakstav 24 kuu jooksul. Selliste tagatud laenude kõlblikke garantiisid saab esitada eri lepingulises vormis, sealhulgas kindlustuslepingutena, eeldusel et nende väljaandjaks on avaliku sektori üksus või finantseerimisasutus, kelle suhtes kohaldatakse riiklikku järelevalvet. Selliste tagatud laenude puhul ei tohi garandil olla kattega võlakirjade väljalaskjaga lähedast sidet ning vastuvõetav reitinguagentuur peab tehingu jooksul andma talle vähemalt hinnangu A+/A1/AH; |
| --- | --- |

—

elamukinnisvaralaenud on kõlblikud asjaomaste kattega struktureeritud võlakirjade tagatiste kogumis jaoks, kui neil on kõlblik tagatis või neid tagab hüpoteek. Täitmatajätmise korral peab kõlblik garantii olema väljamakstav 24 kuu jooksul. Selliste tagatud laenude kõlblikke garantiisid saab esitada eri lepingulises vormis, sealhulgas kindlustuslepingutena, eeldusel et nende väljaandjaks on avaliku sektori üksus või finantseerimisasutus, kelle suhtes kohaldatakse riiklikku järelevalvet. Selliste tagatud laenude puhul ei tohi garandil olla kattega võlakirjade väljalaskjaga lähedast sidet ning vastuvõetav reitinguagentuur peab tehingu jooksul andma talle vähemalt hinnangu A+/A1/AH;

| — | vastuvõetavaks peetakse kõrgekvaliteedilist asendustagatist, mis moodustab kuni 10 % tagatiste kogumist. Seda künnist võib ületada ainult pärast asjaomase liikmesriigi teostatud põhjalikku hindamist; |
| --- | --- |

—

vastuvõetavaks peetakse kõrgekvaliteedilist asendustagatist, mis moodustab kuni 10 % tagatiste kogumist. Seda künnist võib ületada ainult pärast asjaomase liikmesriigi teostatud põhjalikku hindamist;

| — | üksikut kõlblikku laenu võib kattega struktureeritud võlakirjade väljalaskmisega rahastada maksimaalselt laenude ja tagatisvara suhte 80 % ulatuses. Laenude ja tagatisvara suhte arvutamine peab põhinema konservatiivsel turuhinnangul; |
| --- | --- |

—

üksikut kõlblikku laenu võib kattega struktureeritud võlakirjade väljalaskmisega rahastada maksimaalselt laenude ja tagatisvara suhte 80 % ulatuses. Laenude ja tagatisvara suhte arvutamine peab põhinema konservatiivsel turuhinnangul;

| — | minimaalne kohustuslik ületagamine on 8 %; |
| --- | --- |

—

minimaalne kohustuslik ületagamine on 8 %;

| — | elamukinnisvaralaenude maksimaalne laenusumma on 1 miljon eurot; |
| --- | --- |

—

elamukinnisvaralaenude maksimaalne laenusumma on 1 miljon eurot;

| — | tagatiste kogumi eraldi krediidihinnang peab vastama 10-baaspunktisele aastasele võrdlustõenäosusele, mis on kooskõlas hinnangu „üks A” künnisega (vt punkt 6.3.1); |
| --- | --- |

—

tagatiste kogumi eraldi krediidihinnang peab vastama 10-baaspunktisele aastasele võrdlustõenäosusele, mis on kooskõlas hinnangu „üks A” künnisega (vt punkt 6.3.1);

| — | väljalaskjale ja temaga seotud üksustele, mis osalevad kattega struktureeritud võlakirjadega tehtavas tehingus või on sellega seotud, tuleb kohaldada pikaajalist miinimumkünnist, mis vastab hinnangule „üks A” („A-” reiting Fitchi või Standard & Poor’si puhul või „AL” DBRSi puhul). |
| --- | --- |

—

väljalaskjale ja temaga seotud üksustele, mis osalevad kattega struktureeritud võlakirjadega tehtavas tehingus või on sellega seotud, tuleb kohaldada pikaajalist miinimumkünnist, mis vastab hinnangule „üks A” („A-” reiting Fitchi või Standard & Poor’si puhul või „AL” DBRSi puhul).

| — | Lisaks peavad osapooled esitama usaldusväärse advokaadibüroo välja antud õigusliku kinnituse järgmistele tingimustele vastamise kohta: |
| --- | --- |

—

Lisaks peavad osapooled esitama usaldusväärse advokaadibüroo välja antud õigusliku kinnituse järgmistele tingimustele vastamise kohta:

| — | võlakirjade väljalaskja on ELi liikmesriigis tegutsev krediidiasutus ega ole eriotstarbeline finantsettevõte, isegi kui sellised võlakirjad on garanteeritud ELi liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt; |
| --- | --- |

—

võlakirjade väljalaskja on ELi liikmesriigis tegutsev krediidiasutus ega ole eriotstarbeline finantsettevõte, isegi kui sellised võlakirjad on garanteeritud ELi liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt;

| — | võlakirjade väljalaskja/emissiooni suhtes kohaldatakse vastavalt väljalaskja registreerimiskoha või võlakirjade emiteerimiskoha liikmesriigi seadusele võlakirjade omanike kaitseks kavandatud avalikku erijärelevalvet; |
| --- | --- |

—

võlakirjade väljalaskja/emissiooni suhtes kohaldatakse vastavalt väljalaskja registreerimiskoha või võlakirjade emiteerimiskoha liikmesriigi seadusele võlakirjade omanike kaitseks kavandatud avalikku erijärelevalvet;

| — | väljalaskja maksejõuetuse puhul on võlakirjade omanikel põhisumma tagasimaksmisel ja kõlblike varade (alusvarade) kogutud intressi tasumisel eelisõigus; |
| --- | --- |

—

väljalaskja maksejõuetuse puhul on võlakirjade omanikel põhisumma tagasimaksmisel ja kõlblike varade (alusvarade) kogutud intressi tasumisel eelisõigus;

| — | võlakirjade väljalaskmisest saadud summad tuleb (vastavalt võlakirjade dokumentatsioonis sätestatud investeerimiseeskirjadele) investeerida kooskõlas kattega võlakirjadega seotud asjaomase riigi seadustega või muude kõnealuste varade puhul kohaldatavate seadustega. |
| --- | --- |

—

võlakirjade väljalaskmisest saadud summad tuleb (vastavalt võlakirjade dokumentatsioonis sätestatud investeerimiseeskirjadele) investeerida kooskõlas kattega võlakirjadega seotud asjaomase riigi seadustega või muude kõnealuste varade puhul kohaldatavate seadustega.

| c) | Tabel 4 asendatakse järgmisega:
  „Tabel 4
  Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonideks kõlblikud varad








  Kõlblikkuskriteeriumid | Turustatavad varad (20) | Turustamatud varad (21) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vara liik | EKP võlasertifikaadid
  Muud turustatavad võlainstrumendid (22) | Krediidinõuded | Hüpoteegitagatisega turustamatud võlainstrumendid |
| Krediidistandardid | Vara peab vastama kõrgetele krediidistandarditele. Kõrgeid krediidistandardeid hinnatakse ECAFi turustatavaid varasid käsitlevate eeskirjade kohaselt. (22) | Võlgnik/garant peab vastama kõrgetele krediidistandarditele. Krediidivõimet hinnatakse ECAFi krediidinõudeid käsitlevate eeskirjade kohaselt. | Vara peab vastama kõrgetele krediidistandarditele. Kõrgeid krediidistandardeid hinnatakse ECAFi hüpoteegitagatisega turustamatuid võlainstrumente käsitlevate eeskirjade kohaselt. |
| Väljalaskmiskoht | EMP (22) | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Arveldamise/töötlemise kord | Arvelduskoht: euroala.
  Instrumendid peavad olema tsentraalselt hoiustatud (väärtpaberite registreerimissüsteemi kohaselt) keskpangas või EKP miinimumnõuetele vastavas väärtpaberiarveldussüsteemis. | Eurosüsteemis kehtiv kord | Eurosüsteemis kehtiv kord |
| Väljalaskja/võlgniku/garandi tüüp | Keskpangad
  Avalik sektor
  Erasektor
  Rahvusvahelised ja riigiülesed institutsioonid | Avalik sektor
  Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted
  Rahvusvahelised ja riigiülesed institutsioonid | Krediidiasutused |
| Väljalaskja/võlgniku/garandi tegevuskoht | Väljalaskja (22): EMP või EMP-välised G10 riigid
  Võlgnik: EMP
  Garant (22): EMP | Euroala | Euroala |
| Vastuvõetavad turud | Reguleeritud turud
  EKP-le vastuvõetavad reguleerimata turud | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Vääring | Euro | Euro | Euro |
| Minimaalne suurus | Ei kohaldata | Krediidinõude esitamise ajal kehtiv madalaim lävi.
  Ajavahemikus 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2011:






  — | riigisisese kasutuse korral: riigi keskpanga valikul, |

c)

Tabel 4 asendatakse järgmisega:

„Tabel 4

Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonideks kõlblikud varad

Kõlblikkuskriteeriumid

Turustatavad varad (20)

20

Turustamatud varad (21)

21

Vara liik

EKP võlasertifikaadid

Muud turustatavad võlainstrumendid (22)

22

Krediidinõuded

Hüpoteegitagatisega turustamatud võlainstrumendid

Krediidistandardid

Vara peab vastama kõrgetele krediidistandarditele. Kõrgeid krediidistandardeid hinnatakse ECAFi turustatavaid varasid käsitlevate eeskirjade kohaselt. (22)

22

Võlgnik/garant peab vastama kõrgetele krediidistandarditele. Krediidivõimet hinnatakse ECAFi krediidinõudeid käsitlevate eeskirjade kohaselt.

Vara peab vastama kõrgetele krediidistandarditele. Kõrgeid krediidistandardeid hinnatakse ECAFi hüpoteegitagatisega turustamatuid võlainstrumente käsitlevate eeskirjade kohaselt.

Väljalaskmiskoht

EMP (22)

22

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Arveldamise/töötlemise kord

Arvelduskoht: euroala.

Instrumendid peavad olema tsentraalselt hoiustatud (väärtpaberite registreerimissüsteemi kohaselt) keskpangas või EKP miinimumnõuetele vastavas väärtpaberiarveldussüsteemis.

Eurosüsteemis kehtiv kord

Eurosüsteemis kehtiv kord

Väljalaskja/võlgniku/garandi tüüp

Keskpangad

Avalik sektor

Erasektor

Rahvusvahelised ja riigiülesed institutsioonid

Avalik sektor

Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted

Rahvusvahelised ja riigiülesed institutsioonid

Krediidiasutused

Väljalaskja/võlgniku/garandi tegevuskoht

Väljalaskja (22): EMP või EMP-välised G10 riigid

22

Võlgnik: EMP

Garant (22): EMP

22

Euroala

Euroala

Vastuvõetavad turud

Reguleeritud turud

EKP-le vastuvõetavad reguleerimata turud

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Vääring

Euro

Euro

Euro

Minimaalne suurus

Ei kohaldata

Krediidinõude esitamise ajal kehtiv madalaim lävi.

Ajavahemikus 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2011:

—

riigisisese kasutuse korral: riigi keskpanga valikul,

| — | piiriülese kasutuse korral: ühine lävi 500 000 eurot. |
| --- | --- |

—

piiriülese kasutuse korral: ühine lävi 500 000 eurot.

Alates 1. jaanuarist 2012:

kogu euroalale ühine lävi 500 000 eurot.

Ei kohaldata

Reguleeriv õigus

Varaga tagatud väärtpaberite korral reguleerib alusvara omandamist ELi liikmesriigi õigus. Kehtivaid krediidinõudeid peab reguleerima EMPsse kuuluva riigi õigus.

Krediidinõude lepingut ja krediidinõude mobiliseerimise lepingut reguleeriv õigus: liikmesriigi õigus.

Eri õigusi, mida kohaldatakse

| a) | osapoole, |
| --- | --- |

a)

osapoole,

| b) | krediidiandja, |
| --- | --- |

b)

krediidiandja,

| c) | krediidisaaja, |
| --- | --- |

c)

krediidisaaja,

| d) | garandi (kui asjakohane), |
| --- | --- |

d)

garandi (kui asjakohane),

| e) | krediidinõude lepingu ja |
| --- | --- |

e)

krediidinõude lepingu ja

| f) | krediidinõude mobiliseerimise lepingu suhtes, ei tohi olla rohkem kui kaks. |
| --- | --- |

f)

krediidinõude mobiliseerimise lepingu suhtes, ei tohi olla rohkem kui kaks.

Ei kohaldata

Piiriülene kasutus

Jah

Jah

Jah

31.   Jaotist 6.3.1 muudetakse järgmiselt.

| a) | Neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Reitinguagentuurist pärinevad hinnangud peavad põhinema avalikul reitingul. Eurosüsteem jätab endale õiguse küsida vajaduse korral selgitusi. Varaga tagatud väärtpaberite puhul tuleb reitinguid selgitada üldsusele kättesaadavas reitinguaruandes (milleks võib olla üksikasjalik müügieelne aruanne või uut väljalaset kajastav aruanne), mis hõlmab muu hulgas struktuuriliste ja õiguslike aspektide põhjalikku analüüsi, tagatiste kogumi üksikasjalikku hinnangut, tehinguosaliste analüüsi ning tehingu muude oluliste erisuste analüüsi. Lisaks peavad reitinguagentuurid avaldama varaga tagatud väärtpaberite kohta korrapäraseid seirearuandeid. Nende aruannete avaldamine peaks olema kooskõlas kupongimaksete sageduse ja ajastusega. Aruandes tuleb esitada vähemalt tehingute ajakohastatud põhiandmed (nt tagatiste kogumi koosseis, tehinguosalised, kapitali struktuur) ning tulemusandmed.” |
| --- | --- |

a)

Neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Reitinguagentuurist pärinevad hinnangud peavad põhinema avalikul reitingul. Eurosüsteem jätab endale õiguse küsida vajaduse korral selgitusi. Varaga tagatud väärtpaberite puhul tuleb reitinguid selgitada üldsusele kättesaadavas reitinguaruandes (milleks võib olla üksikasjalik müügieelne aruanne või uut väljalaset kajastav aruanne), mis hõlmab muu hulgas struktuuriliste ja õiguslike aspektide põhjalikku analüüsi, tagatiste kogumi üksikasjalikku hinnangut, tehinguosaliste analüüsi ning tehingu muude oluliste erisuste analüüsi. Lisaks peavad reitinguagentuurid avaldama varaga tagatud väärtpaberite kohta korrapäraseid seirearuandeid. Nende aruannete avaldamine peaks olema kooskõlas kupongimaksete sageduse ja ajastusega. Aruandes tuleb esitada vähemalt tehingute ajakohastatud põhiandmed (nt tagatiste kogumi koosseis, tehinguosalised, kapitali struktuur) ning tulemusandmed.”

| b) | Viies lõik asendatakse järgmisega:
  „Eurosüsteemi kõrgetele krediidistandarditele vastavuse miinimumnõue (krediidikvaliteedi künnis) on laenutagatisele antud hinnang „üks A” (23). Eurosüsteem käsitleb ühe aasta jooksul püsivat maksejõuetuse tõenäosust 0,10 % samaväärsena laenutagatisele antud hinnanguga „üks A”. Seda hinnangut vaadatakse läbi korrapäraselt. ECAFi raames kasutatakse ELi kapitalinõuete direktiivis antud maksejõuetuse juhtumite määratlust (24). Eurosüsteem avaldab iga vastuvõetava reitinguagentuuri kohta madalaima reitinguklassi, mis vastab nõutavale krediidikvaliteedi künnisele, võtmata asutusele antud hinnangu eest vastutust. Ka seda hinnangut vaadatakse korrapäraselt läbi. Varaga tagatud väärtpaberite puhul määratletakse eurosüsteemi kõrgetele krediidistandarditele vastavuse miinimumnõude künnis laenutagatisele emiteerimisel antud hinnangu „kolm A-d” (25) kaudu. Varaga tagatud väärtpaberi kehtimisaja jooksul tuleb säilitada „üks A” madalaim lävi. |
| --- | --- |

b)

Viies lõik asendatakse järgmisega:

„Eurosüsteemi kõrgetele krediidistandarditele vastavuse miinimumnõue (krediidikvaliteedi künnis) on laenutagatisele antud hinnang „üks A” (23). Eurosüsteem käsitleb ühe aasta jooksul püsivat maksejõuetuse tõenäosust 0,10 % samaväärsena laenutagatisele antud hinnanguga „üks A”. Seda hinnangut vaadatakse läbi korrapäraselt. ECAFi raames kasutatakse ELi kapitalinõuete direktiivis antud maksejõuetuse juhtumite määratlust (24). Eurosüsteem avaldab iga vastuvõetava reitinguagentuuri kohta madalaima reitinguklassi, mis vastab nõutavale krediidikvaliteedi künnisele, võtmata asutusele antud hinnangu eest vastutust. Ka seda hinnangut vaadatakse korrapäraselt läbi. Varaga tagatud väärtpaberite puhul määratletakse eurosüsteemi kõrgetele krediidistandarditele vastavuse miinimumnõude künnis laenutagatisele emiteerimisel antud hinnangu „kolm A-d” (25) kaudu. Varaga tagatud väärtpaberi kehtimisaja jooksul tuleb säilitada „üks A” madalaim lävi.

23

24

25

| c) | Seitsmes lõik asendatakse järgmisega:
  „Kõlblike varade loetelust võib välja jätta varad, mille on välja lasknud või mille garandiks on üksused, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite külmutamist ja/või teisi meetmeid, mille Euroopa Ühendus või liikmesriik on kehtestanud ELi toimimise lepingu artikli 75 alusel nende vahendite kasutamise piiramiseks, või üksused, mille kohta EKP nõukogu on vastu võtnud otsuse peatada või välistada nende juurdepääs avaturuoperatsioonidele või eurosüsteemi püsivõimalustele.” |
| --- | --- |

c)

Seitsmes lõik asendatakse järgmisega:

„Kõlblike varade loetelust võib välja jätta varad, mille on välja lasknud või mille garandiks on üksused, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite külmutamist ja/või teisi meetmeid, mille Euroopa Ühendus või liikmesriik on kehtestanud ELi toimimise lepingu artikli 75 alusel nende vahendite kasutamise piiramiseks, või üksused, mille kohta EKP nõukogu on vastu võtnud otsuse peatada või välistada nende juurdepääs avaturuoperatsioonidele või eurosüsteemi püsivõimalustele.”

32.   Jaotist 6.3.2 muudetakse järgmiselt.

| a) | Esimese lõigu teine loetelupunkt asendatakse järgmisega:
  „Reitinguagentuuri krediidihinnang varaga tagatud väärtpaberitele. Varaga tagatud väärtpaberite puhul, mis on välja lastud 1. märtsil 2010 või pärast seda, nõuab eurosüsteem emissioonile vähemalt kahte mis tahes vastuvõetavaks tunnistatud reitinguagentuuri krediidihinnangut. Nende väärtpaberite kõlblikkuse kontrollimiseks rakendatakse paremuselt teise reeglit, mille kohaselt mitte ainult parim, vaid ka paremuselt teine kättesaadav reitinguagentuuri krediidihinnang peab vastama varaga tagatud väärtpaberitele sätestatud krediidikvaliteedi künnisele. Sellest reeglist tulenevalt nõuab eurosüsteem kõlblikult väärtpaberilt mõlema krediidihinnangu põhjal taset „AAA”/„Aaa” emiteerimisel ja „üks A” väärtpaberi kehtivusaja jooksul.
  Alates 1. märtsist 2011 tuleb kõigile varaga tagatud väärtpaberitele olenemata väljalaskmise kuupäevast anda kaks vastuvõetavaks tunnistatud reitinguagentuuri krediidihinnangut ning kõlblikkuse säilitamiseks peavad need vastama paremuselt teise reeglile.
  Varaga tagatud väärtpaberitele, mis on välja lastud enne 1. märtsi 2010 ja millele on antud ainult üks krediidihinnang, tuleb enne 1. märtsi 2011 saada ka teine hinnang. Enne 1. märtsi 2009 välja lastud varaga tagatud väärtpaberite puhul peavad mõlemad krediidihinnangud vastama väärtpaberi kehtivusajal tasemele „üks A”. Varaga tagatud väärtpaberid, mis on välja lastud ajavahemikus 1. märtsist 2009 kuni 28. veebruarini 2010, peavad mõlema krediidihinnangu põhjal vastama tasemele „AAA”/„Aaa” emiteerimisel ja tasemele „üks A” väärtpaberi kehtivusaja jooksul, samas kui teise krediidihinnangu põhjal peavad väärtpaberid vastama tasemele „üks A” nii emiteerimisel (26) kui ka kehtivusaja jooksul.
  Varaga tagatud vahetatavate väärtpaberite emissiooni (fungible tap issuance) loetakse varaga tagatud väärtpaberite uusemissiooniks. Kõik varaga tagatud väärtpaberid, mis on välja lastud sama ISIN-koodiga, peavad vastama kõige viimase vahetatavate väärtpaberite emissiooni kuupäeval kehtinud kõlblikkuskriteeriumidele. Kui emiteeritud varaga tagatud vahetatavad väärtpaberid ei vasta kõige viimase vahetatavate väärtpaberite emissiooni ajal kehtinud kõlblikkuskriteeriumidele, loetakse kõik sama identifitseerimisnumbriga välja lastud varaga tagatud väärtpaberid kõlbmatuks. See reegel ei kehti selliste vahetatavate varaga tagatud väärtpaberite emissiooni puhul, mis kuulusid 10. oktoober 2010 seisuga eurosüsteemi kõlblike varade nimekirja, juhul kui viimane vahetatav emissioon toimus enne nimetatud kuupäeva. Mittevahetatavaid väljalaskeid käsitletakse teistsuguste varaga tagatud väärtpaberitena. |
| --- | --- |

a)

Esimese lõigu teine loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„Reitinguagentuuri krediidihinnang varaga tagatud väärtpaberitele. Varaga tagatud väärtpaberite puhul, mis on välja lastud 1. märtsil 2010 või pärast seda, nõuab eurosüsteem emissioonile vähemalt kahte mis tahes vastuvõetavaks tunnistatud reitinguagentuuri krediidihinnangut. Nende väärtpaberite kõlblikkuse kontrollimiseks rakendatakse paremuselt teise reeglit, mille kohaselt mitte ainult parim, vaid ka paremuselt teine kättesaadav reitinguagentuuri krediidihinnang peab vastama varaga tagatud väärtpaberitele sätestatud krediidikvaliteedi künnisele. Sellest reeglist tulenevalt nõuab eurosüsteem kõlblikult väärtpaberilt mõlema krediidihinnangu põhjal taset „AAA”/„Aaa” emiteerimisel ja „üks A” väärtpaberi kehtivusaja jooksul.

Reitinguagentuuri krediidihinnang varaga tagatud väärtpaberitele

Alates 1. märtsist 2011 tuleb kõigile varaga tagatud väärtpaberitele olenemata väljalaskmise kuupäevast anda kaks vastuvõetavaks tunnistatud reitinguagentuuri krediidihinnangut ning kõlblikkuse säilitamiseks peavad need vastama paremuselt teise reeglile.

Varaga tagatud väärtpaberitele, mis on välja lastud enne 1. märtsi 2010 ja millele on antud ainult üks krediidihinnang, tuleb enne 1. märtsi 2011 saada ka teine hinnang. Enne 1. märtsi 2009 välja lastud varaga tagatud väärtpaberite puhul peavad mõlemad krediidihinnangud vastama väärtpaberi kehtivusajal tasemele „üks A”. Varaga tagatud väärtpaberid, mis on välja lastud ajavahemikus 1. märtsist 2009 kuni 28. veebruarini 2010, peavad mõlema krediidihinnangu põhjal vastama tasemele „AAA”/„Aaa” emiteerimisel ja tasemele „üks A” väärtpaberi kehtivusaja jooksul, samas kui teise krediidihinnangu põhjal peavad väärtpaberid vastama tasemele „üks A” nii emiteerimisel (26) kui ka kehtivusaja jooksul.

26

Varaga tagatud vahetatavate väärtpaberite emissiooni (fungible tap issuance) loetakse varaga tagatud väärtpaberite uusemissiooniks. Kõik varaga tagatud väärtpaberid, mis on välja lastud sama ISIN-koodiga, peavad vastama kõige viimase vahetatavate väärtpaberite emissiooni kuupäeval kehtinud kõlblikkuskriteeriumidele. Kui emiteeritud varaga tagatud vahetatavad väärtpaberid ei vasta kõige viimase vahetatavate väärtpaberite emissiooni ajal kehtinud kõlblikkuskriteeriumidele, loetakse kõik sama identifitseerimisnumbriga välja lastud varaga tagatud väärtpaberid kõlbmatuks. See reegel ei kehti selliste vahetatavate varaga tagatud väärtpaberite emissiooni puhul, mis kuulusid 10. oktoober 2010 seisuga eurosüsteemi kõlblike varade nimekirja, juhul kui viimane vahetatav emissioon toimus enne nimetatud kuupäeva. Mittevahetatavaid väljalaskeid käsitletakse teistsuguste varaga tagatud väärtpaberitena.

fungible tap issuance

| b) | Esimese lõigu kolmanda loetelupunkti kolmas taane asendatakse järgmisega:
  „Garantii peab kuuluma mõne ELi liikmesriigi jurisdiktsiooni alla ning olema õiguslikult kehtiv, siduv ja garandi suhtes täitmisele pööratav.” |
| --- | --- |

b)

Esimese lõigu kolmanda loetelupunkti kolmas taane asendatakse järgmisega:

„Garantii peab kuuluma mõne ELi liikmesriigi jurisdiktsiooni alla ning olema õiguslikult kehtiv, siduv ja garandi suhtes täitmisele pööratav.”

| c) | Teise lõigu esimese loetelupunkti sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „Euroala avaliku sektori väljalaskjad või garandid. Kui turustatava vara väljalaskja või garant on euroalal asutatud kapitalinõuete direktiivis määratletud piirkondlik või kohalik omavalitsus või avaliku sektori üksus, kehtib järgmine kord:” |
| --- | --- |

c)

Teise lõigu esimese loetelupunkti sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Euroala avaliku sektori väljalaskjad või garandid. Kui turustatava vara väljalaskja või garant on euroalal asutatud kapitalinõuete direktiivis määratletud piirkondlik või kohalik omavalitsus või avaliku sektori üksus, kehtib järgmine kord:”

Euroala avaliku sektori väljalaskjad või garandid

| d) | Teise lõigu teine loetelupunkt asendatakse järgmisega:
  „Euroala kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatest ettevõtetest väljalaskjad või garandid. Kui turustatava vara väljalaskja või garant on euroalal asutatud kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuv ettevõte (27) ning selle vara vastavust kõrgetele krediidistandarditele ei ole võimalik kindlaks määrata reitinguagentuuri poolt väljalaskele, väljalaskjale või garandile antud hinnangu põhjal, kohaldatakse eurosüsteemi laenutagatiste hindamisraamistiku eeskirju krediidinõuete kohta ning osapooltel lubatakse kasutada oma reitingupõhiseid sisesüsteeme, liikmesriikide keskpankade laenutagatiste hindamise sisesüsteeme või kolmandate poolte reitinguvahendeid. Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete emiteeritud reitinguta turustatavad võlainstrumendid ei ole arvatud kõlblike turustatavate varade avalikku loetellu. |
| --- | --- |

d)

Teise lõigu teine loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„Euroala kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatest ettevõtetest väljalaskjad või garandid. Kui turustatava vara väljalaskja või garant on euroalal asutatud kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuv ettevõte (27) ning selle vara vastavust kõrgetele krediidistandarditele ei ole võimalik kindlaks määrata reitinguagentuuri poolt väljalaskele, väljalaskjale või garandile antud hinnangu põhjal, kohaldatakse eurosüsteemi laenutagatiste hindamisraamistiku eeskirju krediidinõuete kohta ning osapooltel lubatakse kasutada oma reitingupõhiseid sisesüsteeme, liikmesriikide keskpankade laenutagatiste hindamise sisesüsteeme või kolmandate poolte reitinguvahendeid. Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete emiteeritud reitinguta turustatavad võlainstrumendid ei ole arvatud kõlblike turustatavate varade avalikku loetellu.

Euroala kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatest ettevõtetest väljalaskjad või garandid

27

33.   Jaotist 6.3.3 muudetakse järgmiselt.

| a) | Viienda lõigu esimese loetelupunkti taandes ii („Avaliku sektori üksustest võlgnikud või garandid”) asendatakse joonealune märkus 35 järgmisega:






  „(35) | Vt käesoleva peatüki joonealune märkus 34.” |
| --- | --- | --- |

a)

Viienda lõigu esimese loetelupunkti taandes ii („Avaliku sektori üksustest võlgnikud või garandid”) asendatakse joonealune märkus 35 järgmisega:

„(35)

35

Vt käesoleva peatüki joonealune märkus 34.”

| b) | Viienda lõigu esimese loetelupunkti taandes iii asendatakse joonealune märkus 36 järgmisega:






  „(36) | Vt käesoleva peatüki joonealune märkus 39.” |
| --- | --- | --- |

b)

Viienda lõigu esimese loetelupunkti taandes iii asendatakse joonealune märkus 36 järgmisega:

„(36)

36

Vt käesoleva peatüki joonealune märkus 39.”

| c) | Viienda lõigu teises loetelupunktis („Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatest ettevõtetest võlgnikud või garandid”) asendatakse joonealune märkus 37 (loetelupunkti esimene joonealune märkus) järgmisega:






  „(37) | Kui osapool on oma laenutagatiste hindamise allikaks valinud reitinguagentuuri, võib ta lähtuda esimese parima reeglist (vt käesoleva peatüki joonealune märkus 34).” |
| --- | --- | --- |

c)

Viienda lõigu teises loetelupunktis („Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatest ettevõtetest võlgnikud või garandid”) asendatakse joonealune märkus 37 (loetelupunkti esimene joonealune märkus) järgmisega:

„(37)

37

Kui osapool on oma laenutagatiste hindamise allikaks valinud reitinguagentuuri, võib ta lähtuda esimese parima reeglist (vt käesoleva peatüki joonealune märkus 34).”

| d) | Kuuenda lõigu kolmas loetelupunkt asendatakse järgmisega:
  „Garantii peab kuuluma mõne ELi liikmesriigi jurisdiktsiooni alla ning olema õiguslikult kehtiv, siduv ja garandi suhtes täitmisele pööratav.” |
| --- | --- |

d)

Kuuenda lõigu kolmas loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„Garantii peab kuuluma mõne ELi liikmesriigi jurisdiktsiooni alla ning olema õiguslikult kehtiv, siduv ja garandi suhtes täitmisele pööratav.”

34.   Jaotises 6.3.4 asendatakse neljateistkümnes lõik (esimene lõik pealkirja „Kolmandate poolte reitinguvahendid” all) järgmisega:

„Reitinguvahendite hulka kuuluvad üksused, kes hindavad võlgnike krediidikvaliteeti, kasutades eelkõige süstemaatilisel ja mehaanilisel viisil kvantitatiivseid mudeleid ning tuginedes muu teabe hulgas auditeeritud aruannetele, ja kelle hinnangud laenutagatistele ei ole mõeldud üldsusele avaldamiseks. Reitinguvahendi pakkuja, kes soovib osaleda eurosüsteemi laenutagatiste hindamisraamistikus, peab eurosüsteemi asjakohasel plangil esitama vastava liikmesriigi keskpangale taotluse ning lisama taotlusele plangil näidatud täiendavad dokumendid. Kui osapool soovib eurosüsteemi laenutagatiste hindamisraamistikus kasutada mõnda konkreetset reitinguvahendi pakkujat, keda eurosüsteem ei ole vastuvõetavaks arvanud, peab ta eurosüsteemi asjakohasel plangil esitama vastava liikmesriigi keskpangale taotluse ning lisama taotlusele plangil näidatud täiendavad dokumendid. Taotletud reitinguvahendi pakkuja vastuvõetavuse üle otsustab eurosüsteem selle põhjal, kuivõrd reitinguvahendi pakkuja vastab eurosüsteemi kehtestatud vastuvõetavuskriteeriumidele (28).

35.   Jaotises 6.4.1 asendatakse taustinfo 7 järgmisega:

36.   Jaotist 6.4.2 muudetakse järgmiselt.

| a) | Kolmas loetelupunkt asendatakse järgmisega:
  „Eurosüsteem piirab selliste tagamata võlainstrumentide kasutamist, mille on välja lasknud krediidiasutus või mis tahes muu üksus, millega krediidiasutusel on lähedane side (vt jaotist 6.2.3). Osapool võib kasutada selliseid varasid tagatisena ainult juhul, kui väärtus, mille eurosüsteem pärast allahindluse rakendamist tagatisele määrab, ei ületa allahindluse rakendamise järel 10 % osapoole esitatud tagatise koguväärtusest. See piirang ei kehti varade puhul, mille garandiks on maksustamisõigusega avaliku sektori üksus või kui varade väärtus ei ületa allahindluse järel 50 miljonit eurot. Selliste varade kahe või enama väljalaskja ühinemisel või väljalaskjate vahelise lähedase sideme tekkimisel käsitletakse väljalaskjaid kõnealuse piirangu raames väljalaskjate grupina ühe aasta jooksul pärast ühinemist või lähedase sideme tekkimist.” |
| --- | --- |

a)

Kolmas loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„Eurosüsteem piirab selliste tagamata võlainstrumentide kasutamist, mille on välja lasknud krediidiasutus või mis tahes muu üksus, millega krediidiasutusel on lähedane side (vt jaotist 6.2.3). Osapool võib kasutada selliseid varasid tagatisena ainult juhul, kui väärtus, mille eurosüsteem pärast allahindluse rakendamist tagatisele määrab, ei ületa allahindluse rakendamise järel 10 % osapoole esitatud tagatise koguväärtusest. See piirang ei kehti varade puhul, mille garandiks on maksustamisõigusega avaliku sektori üksus või kui varade väärtus ei ületa allahindluse järel 50 miljonit eurot. Selliste varade kahe või enama väljalaskja ühinemisel või väljalaskjate vahelise lähedase sideme tekkimisel käsitletakse väljalaskjaid kõnealuse piirangu raames väljalaskjate grupina ühe aasta jooksul pärast ühinemist või lähedase sideme tekkimist.”

| b) | Tabelis 6 asendatakse joonealune märkus 4 järgmisega:






  „(4) | II likviidsusklassi kuuluvad ainult sellised turustatavad varad, mille on emiteerinud EKP poolt asutusteks liigitatud emitendid. Muude asutuste emiteeritud turustatavad varad kuuluvad III või IV likviidsusklassi, sõltuvalt väljalaskjast ja vara liigist.” |
| --- | --- | --- |

b)

Tabelis 6 asendatakse joonealune märkus 4 järgmisega:

„(4)

4

II likviidsusklassi kuuluvad ainult sellised turustatavad varad, mille on emiteerinud EKP poolt asutusteks liigitatud emitendid. Muude asutuste emiteeritud turustatavad varad kuuluvad III või IV likviidsusklassi, sõltuvalt väljalaskjast ja vara liigist.”

37.   Jaotist 6.6.1 muudetakse järgmiselt.

| a) | Teises lõigus asendatakse joonealune märkus 52 järgmisega:






  „(52) | Vt käesoleva peatüki joonealune märkus 57.” |
| --- | --- | --- |

a)

Teises lõigus asendatakse joonealune märkus 52 järgmisega:

„(52)

52

Vt käesoleva peatüki joonealune märkus 57.”

| b) | Kolmandas lõigus asendatakse joonealune märkus 53 järgmisega:






  „(53) | Vt käesoleva peatüki joonealune märkus 57.” |
| --- | --- | --- |

b)

Kolmandas lõigus asendatakse joonealune märkus 53 järgmisega:

„(53)

53

Vt käesoleva peatüki joonealune märkus 57.”

38.   Jaotise 6.7 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kõnealuseid varasid ei tohi tagatisena kasutada osapooled, kes on Euroopa Majanduspiirkonnast või Šveitsist väljaspool registreeritud krediidiasutuste filiaalid.”

39.   Jaotise 7.1 neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Kohustusliku reservi rakendamisel peab EKP toimima vastavalt eurosüsteemi eesmärkidele, mis on määratud ELi toimimise lepingu artiklis 127 ja EKPSi põhikirja artiklis 2; see tähendab muu hulgas, et püütakse vältida krediidiasutuste soovimatut paigutamist väljapoole euroala või euroala pangasüsteemi.”

40.   Jaotis 7.2 asendatakse järgmisega:

„Vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 19.1 kehtestab EKP liikmesriikides tegutsevate krediidiasutuste suhtes kohustusliku reservi nõude. See tähendab, et eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem kehtib ka väljaspool euroala asuvate krediidiasutuste euroalal registreeritud filiaalide suhtes. Euroalal registreeritud krediidiasutuste väljaspool euroala asutatud filiaalide suhtes kõnealust süsteemi ei kohaldata.

Asutused vabastatakse kohustusliku reservi nõudest automaatselt alates selle hoidmisperioodi algusest, mil nende tegevusluba tühistatakse või loovutatakse, või mille jooksul liikmesriigi kohus või muu pädev asutus teeb otsuse käivitada asutuse suhtes likvideerimismenetlus. Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2531/98 ja määrusele EKP/2003/9 võib EKP võrdse kohtlemise põhimõtet järgides vabastada asutused eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi nõudest, kui asutuse suhtes on võetud saneerimismeetmeid või nende vahendid on külmutatud ja/või nende suhtes on võetud teisi meetmeid, mille Euroopa Liit või liikmesriik on kehtestanud ELi toimimise lepingu artikli 75 alusel nende vahendite kasutamise piiramiseks, või kelle kohta EKP nõukogu on vastu võtnud otsuse peatada või välistada nende juurdepääs avaturuoperatsioonidele või eurosüsteemi püsivõimalustele või kui reservinõude kehtestamine nendele asutustele ei vastaks selle süsteemi eesmärkidele. Kui nimetatud reservinõudest vabastamise otsused tehakse eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi eesmärkidest lähtudes, võtab EKP arvesse üht või mitut järgmist tingimust:

| — | asutusel on ainult eriotstarbelise tegevuse luba; |
| --- | --- |

—

asutusel on ainult eriotstarbelise tegevuse luba;

| — | asutusel on keelatud konkureerida pangandustegevuse alal muude krediidiasutustega; ja/või |
| --- | --- |

—

asutusel on keelatud konkureerida pangandustegevuse alal muude krediidiasutustega; ja/või

| — | vastavalt seadusjärgsele kohustusele on kõik asutuse hoiused märgistatud piirkondlikuks ja/või rahvusvaheliseks arenguabiks kasutamiseks. |
| --- | --- |

—

vastavalt seadusjärgsele kohustusele on kõik asutuse hoiused märgistatud piirkondlikuks ja/või rahvusvaheliseks arenguabiks kasutamiseks.

EKP koostab nimekirja asutustest, kelle kohta kehtib eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem, ning haldab seda. Lisaks avaldab EKP nimekirja asutustest, kes on vabastatud kõnealuse süsteemiga kaasnevatest nõuetest muudel põhjustel, kui et nende suhtes on võetud saneerimismeetmeid või nende vahendid on külmutatud ja/või nende suhtes on võetud teisi meetmeid, mille Euroopa Liit või liikmesriik on kehtestanud ELi toimimise lepingu artikli 75 alusel nende vahendite kasutamise piiramiseks või kelle kohta EKP nõukogu on vastu võtnud otsuse peatada või välistada nende juurdepääs avaturuoperatsioonidele või eurosüsteemi püsivõimalustele (29). Osapooled saavad nimekirjade põhjal kindlaks teha, kas neil on kohustusi mõne asutuse ees, kelle suhtes kohaldatakse reservinõuet. Nimekirju, mis tehakse avalikkusele kättesaadavaks pärast iga kalendrikuu eurosüsteemi viimase pangapäeva lõppu, kasutatakse ülejärgmises kalendrikuus algava reservide hoidmisperioodi reservibaasi arvutamiseks. Näiteks veebruari lõpus avaldatud nimekirja kasutatakse aprillis algava hoidmisperioodi reservibaasi arvutamiseks.

29

41.   Jaotist 7.3 muudetakse järgmiselt.

| a) | Seitsmendas lõigus (teises lõigus pealkirja „Reservinõuete arvutamine” all) asendatakse joonealune märkus 7 järgmisega:






  „(7) | Asutuste puhul, kellel on EKP rahandus- ja pangandusstatistika aruandlussüsteemi (vt liide 4) sätete kohaselt lubatud esitada statistilisi andmeid kontsernina, lubatakse kontsernil tervikuna teha ainult üks selline vähendus, kui asutused ei esita andmeid reservibaasi ja reservihoiuste kohta piisavalt üksikasjalikult, et eurosüsteem saaks kontrollida nende täpsust ja kvaliteeti ning määrata kindlaks iga üksiku kontserni kuuluva asutuse reservinõude.” |
| --- | --- | --- |

a)

Seitsmendas lõigus (teises lõigus pealkirja „Reservinõuete arvutamine” all) asendatakse joonealune märkus 7 järgmisega:

„(7)

7

Asutuste puhul, kellel on EKP rahandus- ja pangandusstatistika aruandlussüsteemi (vt liide 4) sätete kohaselt lubatud esitada statistilisi andmeid kontsernina, lubatakse kontsernil tervikuna teha ainult üks selline vähendus, kui asutused ei esita andmeid reservibaasi ja reservihoiuste kohta piisavalt üksikasjalikult, et eurosüsteem saaks kontrollida nende täpsust ja kvaliteeti ning määrata kindlaks iga üksiku kontserni kuuluva asutuse reservinõude.”

| b) | Taustinfos 9 asendatakse joonealune märkus (*) järgmisega:






  „(*) | Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuestisõnastamine) (EKP/2008/32) (ELT L 15, 20.1.2009, lk 14) on selgesõnaliselt sätestatud, et hoiuste kohustusi tuleb aruandluses kajastada nimiväärtusega. Nimiväärtus on põhisumma, mille võlgnik peab lepingu kohaselt võlausaldajale tagasi maksma. See muudatus osutus vajalikuks sellepärast, et nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1) oli muudetud nii, et teatavate finantsinstrumentide hinda saaks kindlaks määrata õiglase väärtuse põhimõttel.” |
| --- | --- | --- |

b)

Taustinfos 9 asendatakse joonealune märkus (*) järgmisega:

„(*)

Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuestisõnastamine) (EKP/2008/32) (ELT L 15, 20.1.2009, lk 14) on selgesõnaliselt sätestatud, et hoiuste kohustusi tuleb aruandluses kajastada nimiväärtusega. Nimiväärtus on põhisumma, mille võlgnik peab lepingu kohaselt võlausaldajale tagasi maksma. See muudatus osutus vajalikuks sellepärast, et nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1) oli muudetud nii, et teatavate finantsinstrumentide hinda saaks kindlaks määrata õiglase väärtuse põhimõttel.”

42.   Jaotise 7.4 teine lõik (esimene lõik pealkirja „Reservihoiused” all) asendatakse järgmisega:

„Iga asutus peab hoidma oma kohustuslikku reservi ühel või mitmel reservikontol oma tegutsemiskohajärgse liikmesriigi keskpangas. Kui asutusel on liikmesriigis mitu üksust, vastutab peakontor asutuse kõigi omamaiste üksuste kohustusliku reservi koondnõuete täitmise eest (30). Kui asutusel on üksused mitmes liikmesriigis, peab ta hoidma iga sellise liikmesriigi keskpangas, kus ta üksus tegutseb, kohustuslikku reservi, mis määratakse kindlaks vastavalt tema reservibaasile vastavas liikmesriigis.

43.   Liidet 2 muudetakse järgmiselt.

| a) | Mõiste „lähedane side” määratlus asendatakse järgmisega:
  „Lähedane side: olukord, kus osapool on seotud kõlblike varade väljalaskjaga/võlgnikuga/garandiga põhjusel, et: a) osapoolele kuulub kas otseselt või kaudselt ühe või mitme ettevõtja kaudu 20 % või rohkem väljalaskja/võlgniku/garandi kapitalist või b) väljalaskjale/võlgnikule/garandile kuulub kas otseselt või kaudselt ühe või mitme ettevõtja kaudu 20 % või rohkem osapoole kapitalist või c) rohkem kui 20 % nii osapoole kui ka väljalaskja/võlgniku/garandi kapitalist kuulub kas otseselt või kaudselt ühe või mitme ettevõtja kaudu kolmandale isikule.” |
| --- | --- |

a)

Mõiste „lähedane side” määratlus asendatakse järgmisega:

„Lähedane side: olukord, kus osapool on seotud kõlblike varade väljalaskjaga/võlgnikuga/garandiga põhjusel, et: a) osapoolele kuulub kas otseselt või kaudselt ühe või mitme ettevõtja kaudu 20 % või rohkem väljalaskja/võlgniku/garandi kapitalist või b) väljalaskjale/võlgnikule/garandile kuulub kas otseselt või kaudselt ühe või mitme ettevõtja kaudu 20 % või rohkem osapoole kapitalist või c) rohkem kui 20 % nii osapoole kui ka väljalaskja/võlgniku/garandi kapitalist kuulub kas otseselt või kaudselt ühe või mitme ettevõtja kaudu kolmandale isikule.”

Lähedane side

osapool

| b) | Mõiste „krediidiasutus” määratlus asendatakse järgmisega:
  „Krediidiasutus: vastavalt artiklile 2 ja artikli 4 lõikele 1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (31) siseriikliku õiguse kohaselt krediidiasutus, kelle suhtes rakendatakse pädevate asutuste järelevalvet; või vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 123 lõikele 2 muu krediidiasutus, kelle suhtes rakendatakse pädevate riiklike asutuste järelevalvega võrreldavat järelevalvet. |
| --- | --- |

b)

Mõiste „krediidiasutus” määratlus asendatakse järgmisega:

„Krediidiasutus: vastavalt artiklile 2 ja artikli 4 lõikele 1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (31) siseriikliku õiguse kohaselt krediidiasutus, kelle suhtes rakendatakse pädevate asutuste järelevalvet; või vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 123 lõikele 2 muu krediidiasutus, kelle suhtes rakendatakse pädevate riiklike asutuste järelevalvega võrreldavat järelevalvet.

Krediidiasutus

31

| c) | Mõiste „elektrooniline raha” määratlus jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

Mõiste „elektrooniline raha” määratlus jäetakse välja.

| d) | Lisatakse mõiste „likviidsuse suurendamine varaga tagatud väärtpaberite tehingus” määratlus:
  „Likviidsuse suurendamine varaga tagatud väärtpaberite tehingus: mis tahes struktuurirakendus, mida saab kasutada tehingu jooksul esineva rahavoogude ajutise puudujäägi katmiseks.” |
| --- | --- |

d)

Lisatakse mõiste „likviidsuse suurendamine varaga tagatud väärtpaberite tehingus” määratlus:

„Likviidsuse suurendamine varaga tagatud väärtpaberite tehingus: mis tahes struktuurirakendus, mida saab kasutada tehingu jooksul esineva rahavoogude ajutise puudujäägi katmiseks.”

Likviidsuse suurendamine varaga tagatud väärtpaberite tehingus

| e) | Mõiste „reitinguvahendid” määratlus asendatakse järgmisega:
  „Reitinguvahendid: eurosüsteemi laenutagatiste hindamisraamistikus ette nähtud hindamise allikad, mida pakuvad üksused, kes hindavad võlgnike krediidikvaliteeti, kasutades eelkõige süstemaatilisel ja mehaanilisel viisil kvantitatiivseid mudeleid ning tuginedes muu teabe hulgas auditeeritud aruannetele, ja kelle hinnangud laenutagatistele ei ole mõeldud üldsusele avaldamiseks. Enne raamistikku lisamist peab eurosüsteem iga rakenduse kinnitama.” |
| --- | --- |

e)

Mõiste „reitinguvahendid” määratlus asendatakse järgmisega:

„Reitinguvahendid: eurosüsteemi laenutagatiste hindamisraamistikus ette nähtud hindamise allikad, mida pakuvad üksused, kes hindavad võlgnike krediidikvaliteeti, kasutades eelkõige süstemaatilisel ja mehaanilisel viisil kvantitatiivseid mudeleid ning tuginedes muu teabe hulgas auditeeritud aruannetele, ja kelle hinnangud laenutagatistele ei ole mõeldud üldsusele avaldamiseks. Enne raamistikku lisamist peab eurosüsteem iga rakenduse kinnitama.”

Reitinguvahendid

| f) | Mõiste „asutamisleping” määratlus asendatakse järgmisega:
  „ELi toimimise leping: Euroopa Liidu toimimise leping.” |
| --- | --- |

f)

Mõiste „asutamisleping” määratlus asendatakse järgmisega:

„ELi toimimise leping: Euroopa Liidu toimimise leping.”

ELi toimimise leping

44.   Liidet 4 muudetakse järgmiselt.

| a) | Jaotises 1 lisatakse määruse (EÜ) 2533/98 nimetuse järel järgmine joonealune märkus (*):






  „(*) | EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.” |
| --- | --- | --- |

a)

Jaotises 1 lisatakse määruse (EÜ) 2533/98 nimetuse järel järgmine joonealune märkus (*):

„(*)

EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.”

| b) | Jaotise 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuestisõnastamine) (EKP/2008/32) (32) eesmärk on võimaldada EKP-l ja EKPSi põhikirja artikli 5.2 kohaselt ka riikide keskpankadel, kes täidavad ülesandeid võimaluse piires, koguda statistilisi andmeid, mis on EKPSile vajalikud oma ülesannete teostamiseks ja eelkõige selleks, et EKPS saaks määratleda ja rakendada liidu rahapoliitikat vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõike 2 esimesele taandele. Määruse EKP/2008/32 kohaselt kogutud statistilisi andmeid kasutatakse rahaloomeasutuste sektori koondbilansi koostamiseks peamiselt eesmärgiga anda EKP-le terviklik statistiline ülevaade rahapoliitilise keskkonna arengust osalevates liikmesriikides asuvate rahaloomeasutuste koondfinantsvarade ja -kohustuste põhjal. |
| --- | --- |

b)

Jaotise 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuestisõnastamine) (EKP/2008/32) (32) eesmärk on võimaldada EKP-l ja EKPSi põhikirja artikli 5.2 kohaselt ka riikide keskpankadel, kes täidavad ülesandeid võimaluse piires, koguda statistilisi andmeid, mis on EKPSile vajalikud oma ülesannete teostamiseks ja eelkõige selleks, et EKPS saaks määratleda ja rakendada liidu rahapoliitikat vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõike 2 esimesele taandele. Määruse EKP/2008/32 kohaselt kogutud statistilisi andmeid kasutatakse rahaloomeasutuste sektori koondbilansi koostamiseks peamiselt eesmärgiga anda EKP-le terviklik statistiline ülevaade rahapoliitilise keskkonna arengust osalevates liikmesriikides asuvate rahaloomeasutuste koondfinantsvarade ja -kohustuste põhjal.

32

| c) | Jaotise 2 neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Teiseks tuleb määruses EKP/2008/32 sätestatud aruandekohustuste puhul pidada kinni läbipaistvuse ja õiguskindluse põhimõtetest. Seda tuleb teha seetõttu, et kõnealune määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kogu euroalal. Sellega nähakse vahetult ette kohustused füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kelle suhtes EKP võib kehtestada sanktsioone, kui EKP kehtestatud aruandekohustust ei täideta (vt määruse (EÜ) nr 2533/98 artikkel 7). Seega on aruandekohustus selgelt määratletud ja kõigil juhtudel, kui EKP kasutab oma õigust kontrollida statistilisi andmeid või neid kohustuslikult koguda, järgitakse selgeid põhimõtteid. Kolmandaks peab EKP muutma EKPSi statistika väljatöötamise, koostamise ja levitamise põhimõtete järgimisega seotud aruandekoormuse võimalikult väikeseks (vt määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 3 punkt a). Neid põhimõtteid määratletakse täpsemalt EKPSi avalikus kohustuses seoses Euroopa statistilise aruandlusega, mis on avaldatud EKP veebilehel.” |
| --- | --- |

c)

Jaotise 2 neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Teiseks tuleb määruses EKP/2008/32 sätestatud aruandekohustuste puhul pidada kinni läbipaistvuse ja õiguskindluse põhimõtetest. Seda tuleb teha seetõttu, et kõnealune määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kogu euroalal. Sellega nähakse vahetult ette kohustused füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kelle suhtes EKP võib kehtestada sanktsioone, kui EKP kehtestatud aruandekohustust ei täideta (vt määruse (EÜ) nr 2533/98 artikkel 7). Seega on aruandekohustus selgelt määratletud ja kõigil juhtudel, kui EKP kasutab oma õigust kontrollida statistilisi andmeid või neid kohustuslikult koguda, järgitakse selgeid põhimõtteid. Kolmandaks peab EKP muutma EKPSi statistika väljatöötamise, koostamise ja levitamise põhimõtete järgimisega seotud aruandekoormuse võimalikult väikeseks (vt määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 3 punkt a). Neid põhimõtteid määratletakse täpsemalt EKPSi avalikus kohustuses seoses Euroopa statistilise aruandlusega, mis on avaldatud EKP veebilehel.”

| d) | Jaotise 2 viies lõik asendatakse järgmisega:
  „Seepärast kasutatakse riikide keskpankade poolt määruse EKP/2008/32 alusel kogutud statistilist teavet ka reservibaasi arvutamiseks vastavalt Euroopa Keskpanga 12. septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1745/2003 kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9) (33). |
| --- | --- |

d)

Jaotise 2 viies lõik asendatakse järgmisega:

„Seepärast kasutatakse riikide keskpankade poolt määruse EKP/2008/32 alusel kogutud statistilist teavet ka reservibaasi arvutamiseks vastavalt Euroopa Keskpanga 12. septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1745/2003 kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9) (33).

33

| e) | Jaotise 2 kuues lõik asendatakse järgmisega:
  „Määruses EKP/2008/32 sätestatakse ainult üldiselt tegeliku andmete esitamise koosseisu määratlus, aruandekohustus ja põhimõtted, mille kohaselt EKP ja riikide keskpangad tavaliselt rakendavad oma volitusi kontrollida statistilisi andmeid või neid kohustuslikult koguda. EKP statistiliste andmete esitamise nõuete ja kehtestatud standardite täitmiseks esitatavate statistiliste andmete üksikasjad on sätestatud määruse EKP/2008/32 I–IV lisas.” |
| --- | --- |

e)

Jaotise 2 kuues lõik asendatakse järgmisega:

„Määruses EKP/2008/32 sätestatakse ainult üldiselt tegeliku andmete esitamise koosseisu määratlus, aruandekohustus ja põhimõtted, mille kohaselt EKP ja riikide keskpangad tavaliselt rakendavad oma volitusi kontrollida statistilisi andmeid või neid kohustuslikult koguda. EKP statistiliste andmete esitamise nõuete ja kehtestatud standardite täitmiseks esitatavate statistiliste andmete üksikasjad on sätestatud määruse EKP/2008/32 I–IV lisas.”

| f) | Jaotis 3 asendatakse järgmisega:
  „Rahaloomeasutused hõlmavad liidu õiguse kohaselt liidu residentidest krediidiasutusi ning teisi residentidest finantsasutusi, mis võtavad muudelt üksustelt kui rahaloomeasutused vastu hoiuseid ja/või nende lähedasi asendajaid ning annavad (vähemalt majanduslikus mõttes) enda arvel ja nimel laenu ja/või investeerivad väärtpaberitesse. EKP koostab määruse EKP/2008/13 I lisas sätestatud liigitamispõhimõtteid järgides selle määratluse kohaste asutuste nimekirja ja haldab seda. Rahaloomeasutuste statistilise nimekirja koostamine ja haldamine kuulub EKP juhatuse pädevusse. Euroala residentidest rahaloomeasutused moodustavad tegeliku andmete esitajate üldkogumi. Liikmesriikide keskpankadel on õigus teha erandeid väikestele rahaloomeasutustele kooskõlas määruse EKP/2008/32 artikliga 8. Sellised erandid võimaldavad liikmesriikide keskpankadel kasutada väikeste rahaloomeasutuste väljajätmist (cutting-off the tail).” |
| --- | --- |

f)

Jaotis 3 asendatakse järgmisega:

„Rahaloomeasutused hõlmavad liidu õiguse kohaselt liidu residentidest krediidiasutusi ning teisi residentidest finantsasutusi, mis võtavad muudelt üksustelt kui rahaloomeasutused vastu hoiuseid ja/või nende lähedasi asendajaid ning annavad (vähemalt majanduslikus mõttes) enda arvel ja nimel laenu ja/või investeerivad väärtpaberitesse. EKP koostab määruse EKP/2008/13 I lisas sätestatud liigitamispõhimõtteid järgides selle määratluse kohaste asutuste nimekirja ja haldab seda. Rahaloomeasutuste statistilise nimekirja koostamine ja haldamine kuulub EKP juhatuse pädevusse. Euroala residentidest rahaloomeasutused moodustavad tegeliku andmete esitajate üldkogumi. Liikmesriikide keskpankadel on õigus teha erandeid väikestele rahaloomeasutustele kooskõlas määruse EKP/2008/32 artikliga 8. Sellised erandid võimaldavad liikmesriikide keskpankadel kasutada väikeste rahaloomeasutuste väljajätmist (cutting-off the tail).”

cutting-off the tail

| g) | Jaotis 4 asendatakse järgmisega:
  „Koondbilansi koostamiseks peab residentidest andmete esitajate tegelik üldkogum esitama statistilise teabe oma bilansi kohta kord kuus. Täiendavad andmed tuleb esitada kord kvartalis. Statistilised andmed, mis tuleb esitada, on täpsemalt määratletud määruse EKP/2008/32 I lisas. Asjaomaseid statistilisi andmeid koguvad liikmesriikide keskpangad, kes peavad määratlema aruandluskorra.
  Määrus EKP/2008/32 ei takista riikide keskpanku kogumast tegelikult andmete esitajate üldkogumilt EKP statistiliste nõuete rahuldamiseks vajalikku statistilist teavet osana laiemast statistilise aruandluse raamistikust, mille riikide keskpangad loovad omal vastutusel liidu või siseriikliku õiguse või kehtiva tava kohaselt ning mis täidab muid statistilisi eesmärke. See ei tohiks siiski piirata määruses EKP/2008/32 sätestatud statistilise teabega seotud nõuete täitmist. Erijuhtudel võib EKP oma nõuete täitmiseks kasutada statistilisi andmeid, mis on kogutud sellistel muudel eesmärkidel.
  Riigi keskpanga tehtud eespool määratletud erandi tagajärg on see, et asjaomaste väikeste rahaloomeasutuste suhtes rakendatakse andmete esitamise vähendatud nõudeid (st muu hulgas andmete esitamist vaid kord kvartalis), mis on kohustuslikud seoses kohustusliku reserviga ja mis on sätestatud määruse EKP/2008/32 III lisas. Kui väikesed rahaloomeasutused ei ole krediidiasutused, kehtivad nende suhtes kõnealuse määruse artiklis 8 sätestatud nõuded. Rahaloomeasutused, kelle suhtes on tehtud erand, võivad siiski täita kõiki aruandlusnõudeid.” |
| --- | --- |

g)

Jaotis 4 asendatakse järgmisega:

„Koondbilansi koostamiseks peab residentidest andmete esitajate tegelik üldkogum esitama statistilise teabe oma bilansi kohta kord kuus. Täiendavad andmed tuleb esitada kord kvartalis. Statistilised andmed, mis tuleb esitada, on täpsemalt määratletud määruse EKP/2008/32 I lisas. Asjaomaseid statistilisi andmeid koguvad liikmesriikide keskpangad, kes peavad määratlema aruandluskorra.

Määrus EKP/2008/32 ei takista riikide keskpanku kogumast tegelikult andmete esitajate üldkogumilt EKP statistiliste nõuete rahuldamiseks vajalikku statistilist teavet osana laiemast statistilise aruandluse raamistikust, mille riikide keskpangad loovad omal vastutusel liidu või siseriikliku õiguse või kehtiva tava kohaselt ning mis täidab muid statistilisi eesmärke. See ei tohiks siiski piirata määruses EKP/2008/32 sätestatud statistilise teabega seotud nõuete täitmist. Erijuhtudel võib EKP oma nõuete täitmiseks kasutada statistilisi andmeid, mis on kogutud sellistel muudel eesmärkidel.

Riigi keskpanga tehtud eespool määratletud erandi tagajärg on see, et asjaomaste väikeste rahaloomeasutuste suhtes rakendatakse andmete esitamise vähendatud nõudeid (st muu hulgas andmete esitamist vaid kord kvartalis), mis on kohustuslikud seoses kohustusliku reserviga ja mis on sätestatud määruse EKP/2008/32 III lisas. Kui väikesed rahaloomeasutused ei ole krediidiasutused, kehtivad nende suhtes kõnealuse määruse artiklis 8 sätestatud nõuded. Rahaloomeasutused, kelle suhtes on tehtud erand, võivad siiski täita kõiki aruandlusnõudeid.”

| h) | Jaotise 5 esimene kuni kaheksas lõik asendatakse järgmisega:
  „Aruandluskoormuse vähendamiseks ja statistiliste andmete kogumise dubleerimise vältimiseks, kasutatakse rahaloomeasutuste poolt määruse EKP/2008/32 kohaselt esitatud bilansi statistilist teavet ka reservibaasi arvutamiseks vastavalt määrusele EKP/2003/9.
  Seega peavad RKPd esitama statistilisi andmeid vastavalt allpool toodud tabelile 1, mis on toodud määruse EKP/2008/32 III lisas. Andmeesitajad kasutavad tabelis 1 tärniga (*) tähistatud lahtreid oma reservibaasi arvutamiseks (vt 7. peatüki taustinfo 9).
  Õige reservibaasi arvutamiseks, mille suhtes kohaldatakse positiivset reservimäära, tuleb esitada üksikasjalikud andmed üle kaheaastase tähtajaga tähtajaliste hoiuste kohta, üle kaheaastase etteteatamisajaga lõpetatavate hoiuste kohta ning krediidiasutuste repotehingutega seotud kohustuste kohta järgmistes („euroala” ja „teiste osalevate liikmesriikide”) sektorites: „rahaloomeasutused”, „krediidiasutused, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõuet, EKP ja liikmesriikide keskpangad”, „keskvalitsus” ja „välismaailm”.
  Olenevalt andmete kogumise riiklikust süsteemist ning ilma et see piiraks määruses EKP/2008/32 sätestatud mõistete ning rahaloomeasutuste bilansi liigituspõhimõtete täielikku järgimist, võivad krediidiasutused, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõuet, esitada reservibaasi arvutamiseks vajalikud andmed (välja arvatud andmed kaubeldavate instrumentide kohta) tabeli 1a kohaselt, tingimusel et see ei mõjuta tabeli 1 rasvases kirjas esitatud andmeid.
  Määruse EKP/2008/32 III lisas on sätestatud kohustusliku reservi süsteemi kohaldamisega seotud eri- ja üleminekusätted ning sätted krediidiasutusi hõlmavate ühinemiste kohta.
  Määruse EKP/2008/32 III lisas on toodud eelkõige lihtsustatud aruandlusega väikeste krediidiasutuste puhul kasutatav aruandlusvorm. Lihtsustatud aruandlusega väikesed krediidiasutused peavad esitama vähemalt kord kvartalis andmed, mis on vajalikud reservibaasi arvutamiseks vastavalt tabelile 1a. Need asutused tagavad, et tabeli 1a kohaselt esitatud andmed vastavad täielikult tabelis 1 kohaldatavatele määrustele ja liigitusele. Lihtsustatud aruandlusega väikeste krediidiasutuste reservibaase käsitlevad andmed kolme kohustusliku reservi hoidmisperioodi kohta põhinevad liikmesriikide keskpankade kogutavatel kvartali lõpu andmetel.
  III lisa sisaldab ka sätteid krediidiasutuste andmete esitamiseks kontsernina. Kohustusliku reservi süsteemi kuuluvad krediidiasutused võivad EKP loal esitada konsolideeritud statistilise aruande kohustusliku reservi süsteemi kuuluvate krediidiasutuste kontserni kohta, kes asuvad ühe riigi territooriumil, tingimusel et kõik asjaomased institutsioonid on loobunud õigusest kindlasummaliseks mahaarvamiseks kohustuslikust reservist. Kontsernile kui tervikule jääb siiski kindlasummalise mahaarvamise õigus alles. Kui krediidiasutuste kontsernile on antud luba hoida kohustuslikku reservi vahendaja kaudu, kuid aruande esitamine kontsernina ei ole talle kasulik, võib asjaomane liikmesriigi keskpank lubada vahendajal krediidiasutuste kontserni nimel esitada statistilise koondaruande (välja arvatud seoses reservibaasiga). Sellisel juhul jääb igale kontserni liikmele kindlasummalise mahaarvamise õigus alles. Kõik asjaomased asutused on ükshaaval esitatud EKP rahaloomeasutuste nimekirjas.
  Lisa sisaldab ka sätteid krediidiasutusi hõlmavate ühinemiste kohta. Mõisteid „ühinemine”, „ühinevad asutused” ja „ühendav asutus” kasutatakse määruse EKP/2003/9 artiklis 1 määratletud tähenduses. Arvestusperioodil, mille jooksul ühinemine jõustub, arvutatakse ühendava asutuse kohustusliku reservi nõue ja seda tuleb täita kõnealuse määruse artikli 13 kohaselt. Järgmisteks kohustusliku reservi hoidmisperioodideks arvutatakse ühendava asutuse reservi nõue reservibaasi ja statistilise teabe alusel vastavalt erieeskirjadele (vt määruse EKP/2008/32 III lisas olev tabel), kui need on kohaldatavad. Muul juhul kohaldatakse määruse EKP/2003/9 artiklis 3 sätestatud tavapäraseid statistilise teabe esitamise ja kohustusliku reservi nõude arvutamise eeskirju. Peale selle võib riigi keskpank lubada ühendaval asutusel täita oma kohustust edastada statistilist teavet ajutise korra kohaselt. See erand tavalisest andmeesitamiskorrast peab olema võimalikult lühiajaline ega tohi mingil juhul ületada kuut kuud pärast ühinemise jõustumist. See erand ei piira ühendava asutuse kohustust esitada andmeid määruse EKP/2008/32 kohaselt ja, kui kohaldatav, tema kohustust võtta endale ühinevate asutuste andmete esitamise kohustused.” |
| --- | --- |

h)

Jaotise 5 esimene kuni kaheksas lõik asendatakse järgmisega:

„Aruandluskoormuse vähendamiseks ja statistiliste andmete kogumise dubleerimise vältimiseks, kasutatakse rahaloomeasutuste poolt määruse EKP/2008/32 kohaselt esitatud bilansi statistilist teavet ka reservibaasi arvutamiseks vastavalt määrusele EKP/2003/9.

Seega peavad RKPd esitama statistilisi andmeid vastavalt allpool toodud tabelile 1, mis on toodud määruse EKP/2008/32 III lisas. Andmeesitajad kasutavad tabelis 1 tärniga (*) tähistatud lahtreid oma reservibaasi arvutamiseks (vt 7. peatüki taustinfo 9).

Õige reservibaasi arvutamiseks, mille suhtes kohaldatakse positiivset reservimäära, tuleb esitada üksikasjalikud andmed üle kaheaastase tähtajaga tähtajaliste hoiuste kohta, üle kaheaastase etteteatamisajaga lõpetatavate hoiuste kohta ning krediidiasutuste repotehingutega seotud kohustuste kohta järgmistes („euroala” ja „teiste osalevate liikmesriikide”) sektorites: „rahaloomeasutused”, „krediidiasutused, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõuet, EKP ja liikmesriikide keskpangad”, „keskvalitsus” ja „välismaailm”.

Olenevalt andmete kogumise riiklikust süsteemist ning ilma et see piiraks määruses EKP/2008/32 sätestatud mõistete ning rahaloomeasutuste bilansi liigituspõhimõtete täielikku järgimist, võivad krediidiasutused, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõuet, esitada reservibaasi arvutamiseks vajalikud andmed (välja arvatud andmed kaubeldavate instrumentide kohta) tabeli 1a kohaselt, tingimusel et see ei mõjuta tabeli 1 rasvases kirjas esitatud andmeid.

Määruse EKP/2008/32 III lisas on sätestatud kohustusliku reservi süsteemi kohaldamisega seotud eri- ja üleminekusätted ning sätted krediidiasutusi hõlmavate ühinemiste kohta.

Määruse EKP/2008/32 III lisas on toodud eelkõige lihtsustatud aruandlusega väikeste krediidiasutuste puhul kasutatav aruandlusvorm. Lihtsustatud aruandlusega väikesed krediidiasutused peavad esitama vähemalt kord kvartalis andmed, mis on vajalikud reservibaasi arvutamiseks vastavalt tabelile 1a. Need asutused tagavad, et tabeli 1a kohaselt esitatud andmed vastavad täielikult tabelis 1 kohaldatavatele määrustele ja liigitusele. Lihtsustatud aruandlusega väikeste krediidiasutuste reservibaase käsitlevad andmed kolme kohustusliku reservi hoidmisperioodi kohta põhinevad liikmesriikide keskpankade kogutavatel kvartali lõpu andmetel.

III lisa sisaldab ka sätteid krediidiasutuste andmete esitamiseks kontsernina. Kohustusliku reservi süsteemi kuuluvad krediidiasutused võivad EKP loal esitada konsolideeritud statistilise aruande kohustusliku reservi süsteemi kuuluvate krediidiasutuste kontserni kohta, kes asuvad ühe riigi territooriumil, tingimusel et kõik asjaomased institutsioonid on loobunud õigusest kindlasummaliseks mahaarvamiseks kohustuslikust reservist. Kontsernile kui tervikule jääb siiski kindlasummalise mahaarvamise õigus alles. Kui krediidiasutuste kontsernile on antud luba hoida kohustuslikku reservi vahendaja kaudu, kuid aruande esitamine kontsernina ei ole talle kasulik, võib asjaomane liikmesriigi keskpank lubada vahendajal krediidiasutuste kontserni nimel esitada statistilise koondaruande (välja arvatud seoses reservibaasiga). Sellisel juhul jääb igale kontserni liikmele kindlasummalise mahaarvamise õigus alles. Kõik asjaomased asutused on ükshaaval esitatud EKP rahaloomeasutuste nimekirjas.

Lisa sisaldab ka sätteid krediidiasutusi hõlmavate ühinemiste kohta. Mõisteid „ühinemine”, „ühinevad asutused” ja „ühendav asutus” kasutatakse määruse EKP/2003/9 artiklis 1 määratletud tähenduses. Arvestusperioodil, mille jooksul ühinemine jõustub, arvutatakse ühendava asutuse kohustusliku reservi nõue ja seda tuleb täita kõnealuse määruse artikli 13 kohaselt. Järgmisteks kohustusliku reservi hoidmisperioodideks arvutatakse ühendava asutuse reservi nõue reservibaasi ja statistilise teabe alusel vastavalt erieeskirjadele (vt määruse EKP/2008/32 III lisas olev tabel), kui need on kohaldatavad. Muul juhul kohaldatakse määruse EKP/2003/9 artiklis 3 sätestatud tavapäraseid statistilise teabe esitamise ja kohustusliku reservi nõude arvutamise eeskirju. Peale selle võib riigi keskpank lubada ühendaval asutusel täita oma kohustust edastada statistilist teavet ajutise korra kohaselt. See erand tavalisest andmeesitamiskorrast peab olema võimalikult lühiajaline ega tohi mingil juhul ületada kuut kuud pärast ühinemise jõustumist. See erand ei piira ühendava asutuse kohustust esitada andmeid määruse EKP/2008/32 kohaselt ja, kui kohaldatav, tema kohustust võtta endale ühinevate asutuste andmete esitamise kohustused.”

| i) | Jaotis 6 asendatakse järgmisega:
  „EKP ja liikmesriikide keskpangad kasutavad tavaliselt oma õigust kontrollida statistilisi andmeid või neid kohustuslikult koguda, kui edastamise, täpsuse, mõistelise vastavuse ja läbivaatamise miinimumnõudeid ei ole täidetud. Kõnealused miinimumnõuded on sätestatud määruse EKP/2008/32 IV lisas.” |
| --- | --- |

i)

Jaotis 6 asendatakse järgmisega:

„EKP ja liikmesriikide keskpangad kasutavad tavaliselt oma õigust kontrollida statistilisi andmeid või neid kohustuslikult koguda, kui edastamise, täpsuse, mõistelise vastavuse ja läbivaatamise miinimumnõudeid ei ole täidetud. Kõnealused miinimumnõuded on sätestatud määruse EKP/2008/32 IV lisas.”

| j) | Jaotis 7 asendatakse järgmisega:
  „EKPSi põhikirja 34.1 kohane määrus ei anna õigusi ega määra kohustusi liikmesriikidele, kelle suhtes kehtib erand (EKPSi põhikirja artikkel 42.1), ega Taanile (teatavaid Taaniga seotud sätteid käsitleva protokolli artikkel 2) ning seda ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes (teatavaid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga seotud sätteid käsitleva protokolli artikkel 8) ning seepärast kohaldatakse määrust EKP/2008/32 üksnes osalevate liikmesriikide suhtes.
  EKPSi põhikirja artiklit 5, mis käsitleb EKP ja liikmesriikide keskpankade pädevust statistika valdkonnas, ja määrust (EÜ) nr 2533/98 kohaldatakse siiski kõigis liikmesriikides. Koos Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 3 teise ja kolmanda taandega osutab see mitteosalevate liikmesriikide kohustusele kavandada ja rakendada riiklikul tasandil kõiki meetmeid, mida nad peavad vajalikuks selleks, et koguda EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks vajalikku statistilist teavet ning teha statistika valdkonnas õigeaegselt ettevalmistusi, et saada osalevateks liikmesriikideks. See kohustus on selgelt sätestatud määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 4 ja põhjenduses 17. Läbipaistvuse huvides on nimetatud erikohustust meenutatud määruse EKP/2008/32 põhjendustes.” |
| --- | --- |

j)

Jaotis 7 asendatakse järgmisega:

„EKPSi põhikirja 34.1 kohane määrus ei anna õigusi ega määra kohustusi liikmesriikidele, kelle suhtes kehtib erand (EKPSi põhikirja artikkel 42.1), ega Taanile (teatavaid Taaniga seotud sätteid käsitleva protokolli artikkel 2) ning seda ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes (teatavaid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga seotud sätteid käsitleva protokolli artikkel 8) ning seepärast kohaldatakse määrust EKP/2008/32 üksnes osalevate liikmesriikide suhtes.

EKPSi põhikirja artiklit 5, mis käsitleb EKP ja liikmesriikide keskpankade pädevust statistika valdkonnas, ja määrust (EÜ) nr 2533/98 kohaldatakse siiski kõigis liikmesriikides. Koos Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 3 teise ja kolmanda taandega osutab see mitteosalevate liikmesriikide kohustusele kavandada ja rakendada riiklikul tasandil kõiki meetmeid, mida nad peavad vajalikuks selleks, et koguda EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks vajalikku statistilist teavet ning teha statistika valdkonnas õigeaegselt ettevalmistusi, et saada osalevateks liikmesriikideks. See kohustus on selgelt sätestatud määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 4 ja põhjenduses 17. Läbipaistvuse huvides on nimetatud erikohustust meenutatud määruse EKP/2008/32 põhjendustes.”

| k) | Tabel asendatakse järgmisega:
  „Tabel 1
  Kuuseisud (34)



































  BILANSIKIRJED | A. Euroala | B. Muud osalevad liikmesriigid | C. Valismaailm | D. Määratlemata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahaloomeasutused (36) | Mitterahaloomeasutused | Rahaloomeasutused (36) | Mitterahaloomeasutused | Kokku | Pangad | Mittepangad |
| | Krediidiasutused | of which: millest krediidiasutused, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõuet, EKP ja riikide keskpangad | Valitsussektor (S.13) | Muud residentidest sektorid | | Krediidiasutused | millest krediidiasutused, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõuet, EKP ja riikide keskpangad | Valitsussektor (S.13) | Muud residentidest sektorid |
| Keskvalitsus (S.1311) | Muu valitsussektor | Kokku | Muud finantsvahendajad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124) | Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125) | Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11) | Kodumajapidamised + neid teenindavad mittetulundusühingud (S.14 + S.15) | Keskvalitsus (S.1311) | Muu valitsussektor | Kokku | Muud finantsvahendajad + finanstvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124) | Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125) | Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11) | Kodumajapidamised ja neid teenindavad mittetulundusühingud (S.14 + S.15) |
| | millest kesksed osapooled (37) | millest finantsvahendusettevõtted | | millest kesksed tehingupooled (37) | millest finantsvahendusettevõtted |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) | (g) | (h) | (i) | (j) | (k) | (l) | (m) | (n) | (o) | (p) | (q) | (r) | (s) | (t) |
| KOHUSTUSED | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 8 | Ringluses olev raha |

k)

Tabel asendatakse järgmisega:

„Tabel 1

Kuuseisud (34)

34

BILANSIKIRJED

BILANSIKIRJED

A. Euroala

A. Euroala

B. Muud osalevad liikmesriigid

B. Muud osalevad liikmesriigid

C. Valismaailm

C. Valismaailm

D. Määratlemata

D. Määratlemata

Rahaloomeasutused (36)

36

Mitterahaloomeasutused

Rahaloomeasutused (36)

36

Mitterahaloomeasutused

Kokku

Kokku

Pangad

Pangad

Mittepangad

Mittepangad

Krediidiasutused

of which: millest krediidiasutused, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõuet, EKP ja riikide keskpangad

Valitsussektor (S.13)

Muud residentidest sektorid

Krediidiasutused

millest krediidiasutused, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõuet, EKP ja riikide keskpangad

Valitsussektor (S.13)

Muud residentidest sektorid

Keskvalitsus (S.1311)

Muu valitsussektor

Kokku

Muud finantsvahendajad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + neid teenindavad mittetulundusühingud (S.14 + S.15)

Keskvalitsus (S.1311)

Muu valitsussektor

Kokku

Muud finantsvahendajad + finanstvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised ja neid teenindavad mittetulundusühingud (S.14 + S.15)

millest kesksed osapooled (37)

37

millest finantsvahendusettevõtted

millest kesksed tehingupooled (37)

37

millest finantsvahendusettevõtted

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j)

(k)

(l)

(m)

(n)

(o)

(p)

(q)

(r)

(s)

(t)

KOHUSTUSED

KOHUSTUSED

8

8

Ringluses olev raha

| 9 | Hoiused |
| --- | --- |

9

9

Hoiused

*

*

*

*

*

*

*

kuni üks aasta

üle ühe aasta

millest ülekantavad hoiused

millest kuni kaks aastat

millest sündikaatlaenud

| 9e | Euro |
| --- | --- |

9e

9e

Euro

*

*

*

*

| 9.1e | Üleööhoiused |
| --- | --- |

9.1e

9.1e

Üleööhoiused

*

*

*

*

millest ülekantavad hoiused

| 9.2e | Kokkulepitud tähtajaga |
| --- | --- |

9.2e

9.2e

Kokkulepitud tähtajaga

kuni üks aasta

*

*

*

*

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

*

*

*

*

üle kahe aasta

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3e | Lõpetatavad etteteatamistähtajaga |
| --- | --- |

9.3e

9.3e

Lõpetatavad etteteatamistähtajaga

kuni kolm kuud

*

*

*

*

üle kolme kuu

*

*

*

*

millest üle kahe aasta (35)

35

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4e | Repod |
| --- | --- |

9.4e

9.4e

Repod

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9x | Välisvääringud |
| --- | --- |

9x

9x

Välisvääringud

| 9.1x | Üleööhoiused |
| --- | --- |

9.1x

9.1x

Üleööhoiused

*

*

*

*

| 9.2x | Kokkulepitud tähtajaga |
| --- | --- |

9.2x

9.2x

Kokkulepitud tähtajaga

kuni üks aasta

*

*

*

*

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

*

*

*

*

üle kahe aasta

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3x | Lõpetatavad etteteatamistähtajaga |
| --- | --- |

9.3x

9.3x

Lõpetatavad etteteatamistähtajaga

kuni kolm kuud

*

*

*

*

üle kolme kuu

*

*

*

*

millest üle kahe aasta (35)

35

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4x | Repod |
| --- | --- |

9.4x

9.4x

Repod

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 10 | Rahaturufondide aktsiad/osakud
   (36) |
| --- | --- |

10

10

Rahaturufondide aktsiad/osakud

36

| 11 | Emiteeritud võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

11

11

Emiteeritud võlaväärtpaberid

| 11e | Euro |
| --- | --- |

11e

Euro

kuni üks aasta

*

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

*

millest kuni kaks aastat ja nominaalse kapitaligarantiiga alla 100 %

üle kahe aasta

*

| 11x | Välisvääringud |
| --- | --- |

11x

Välisvääringud

kuni üks aasta

*

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

*

millest kuni kaks aastat ja nominaalse kapitaligarantiiga alla 100 %

üle kahe aasta

*

| 12 | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

12

12

Kapital ja reservid

| 13 | Muud kohustused |
| --- | --- |

13

13

Muud kohustused

| BILANSIKIRJED | A. Euroala | B. Teised osalevad liikmesriigid | C. Välismaailm | D. Määratlemata |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahaloomeasutused | Mitterahaloomeasutused | Rahaloomeasutused | Mitterahaloomeasutused |
| Valitsussektor (S.13) | Muud residentidest sektorid | Valitsussektor (S.13) | Muud residentidest sektorid |
| Kokku (e) | Muud finantsvahendajad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124) (f) | Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125) | Kaupu ja mittefinansteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11) | Kodumajapidamised + neid teenindavad mittetulundusühingud (S.14 + S.15) | Kokku (p) | Muud finantsvahendajad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124) (f) | Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125) | Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11) | Kodumajapidamised + neid teenindavad mittetulundusühingud (S.14 + S.15) |
| | millest kesksed tehingupooled CCP (37) | millest finantsvahendusettevõtted | Kokku | Tarbija krediit | Eluasemelaenud | Muud laenud | | millest CCP (37) | millest finantsvahendusettevõtted | Kokku | Tarbija krediit | Eluasemelaenud | Muud laenud |
| | millest FIEd/juriidilise isiku õigusteta ühendused (38) | | millest FIEd/juriidilise isiku õigusteta ühendused (38) |
| VARAD | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1 | Sularaha |

BILANSIKIRJED

BILANSIKIRJED

A. Euroala

A. Euroala

B. Teised osalevad liikmesriigid

B. Teised osalevad liikmesriigid

C. Välismaailm

C. Välismaailm

D. Määratlemata

D. Määratlemata

Rahaloomeasutused

Mitterahaloomeasutused

Rahaloomeasutused

Mitterahaloomeasutused

Valitsussektor (S.13)

Muud residentidest sektorid

Valitsussektor (S.13)

Muud residentidest sektorid

Kokku (e)

Muud finantsvahendajad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124) (f)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinansteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + neid teenindavad mittetulundusühingud (S.14 + S.15)

Kokku (p)

Muud finantsvahendajad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124) (f)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + neid teenindavad mittetulundusühingud (S.14 + S.15)

millest kesksed tehingupooled CCP (37)

37

millest finantsvahendusettevõtted

Kokku

Tarbija krediit

Eluasemelaenud

Muud laenud

millest CCP (37)

37

millest finantsvahendusettevõtted

Kokku

Tarbija krediit

Eluasemelaenud

Muud laenud

millest FIEd/juriidilise isiku õigusteta ühendused (38)

38

millest FIEd/juriidilise isiku õigusteta ühendused (38)

38

VARAD

VARAD

1

1

Sularaha

| 1e | millest euro |
| --- | --- |

1e

millest euro

| 2 | Laenud |
| --- | --- |

2

2

Laenud

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni viis aastat

üle viie aasta

millest sündikaatlaenud

millest repod

| 2e | millest euro |
| --- | --- |

2e

millest euro

| — | millest vaba tagasimaksega laenud ja arvelduslaenud |
| --- | --- |

—

millest vaba tagasimaksega laenud ja arvelduslaenud

| — | millest tavaline krediitkaardikrediit |
| --- | --- |

—

millest tavaline krediitkaardikrediit

| — | millest pikendatud krediitkaardikrediit |
| --- | --- |

—

millest pikendatud krediitkaardikrediit

| 3 | Väärtpaberid, v.a aktsiad |
| --- | --- |

3

3

Väärtpaberid, v.a aktsiad

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

| 3x | Välisvääringud |
| --- | --- |

3x

Välisvääringud

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

| 4 | Rahaturufondide aktsiad/osakud |
| --- | --- |

4

4

Rahaturufondide aktsiad/osakud

| 5 | Aktsiad ja muud osakud |
| --- | --- |

5

5

Aktsiad ja muud osakud

| 6 | Põhivara |
| --- | --- |

6

6

Põhivara

| 7 | Muu vara |
| --- | --- |

7

7

Muu vara

45.   Liidet 6 muudetakse järgmiselt.

| a) | Jaotise 1 sissejuhatava osa joonealused märkused 1 ja 2 asendatakse järgmisega:






  „(1) | See kehtib juhul, kui osapool ei suuda üle kanda piisavalt suurt hulka tagatisvara või sularaha (kui asjakohane lisatagatise nõude puhul), et arveldada arvelduspäeval või anda tagatist talle likviidsust lisava toimingu käigus talle eraldatud likviiduse katmiseks enne toimingu tähtaja lõppu lisatagatise nõude alusel või kui ta ei suuda üle kanda piisavat hulka sularaha, et arveldada talle likviidsuse vähendamise toimingu käigus eraldatud summat. |
| --- | --- | --- |

a)

Jaotise 1 sissejuhatava osa joonealused märkused 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„(1)

1

See kehtib juhul, kui osapool ei suuda üle kanda piisavalt suurt hulka tagatisvara või sularaha (kui asjakohane lisatagatise nõude puhul), et arveldada arvelduspäeval või anda tagatist talle likviidsust lisava toimingu käigus talle eraldatud likviiduse katmiseks enne toimingu tähtaja lõppu lisatagatise nõude alusel või kui ta ei suuda üle kanda piisavat hulka sularaha, et arveldada talle likviidsuse vähendamise toimingu käigus eraldatud summat.

| (2) | See kehtib juhul, kui osapool ei suuda üle kanda piisavalt suurt hulka tagatisvara või sularaha, et arveldada kahepoolses tehingus kokkulepitud summat, või ta ei suuda tagada lõpetamata kahepoolset tehingut mis tahes ajal selle kestel lisatagatise nõude alusel.” |
| --- | --- |

(2)

2

See kehtib juhul, kui osapool ei suuda üle kanda piisavalt suurt hulka tagatisvara või sularaha, et arveldada kahepoolses tehingus kokkulepitud summat, või ta ei suuda tagada lõpetamata kahepoolset tehingut mis tahes ajal selle kestel lisatagatise nõude alusel.”

| b) | Jaotise 1(a) kolmas taane asendatakse järgmisega:
  „Alusvara (39) kasutamisega seotud eeskirjade rikkumise korral arvutatakse rahatrahv vastavalt sellele mittekõlblike varade (või varade, mida osapool ei või kasutada) hulgale: i) mille osapool on esitanud riigi keskpangale või EKP-le, või ii) mida osapool ei ole kõrvaldanud 20 tööpäeva jooksul pärast sündmust, mille tagajärjel kõlblikud varad muutusid mittekõlblikeks või mille tagajärjel ei võinud osapool neid enam kasutada, ning see korrutatakse koefitsiendiga 1/360. |
| --- | --- |

b)

Jaotise 1(a) kolmas taane asendatakse järgmisega:

„Alusvara (39) kasutamisega seotud eeskirjade rikkumise korral arvutatakse rahatrahv vastavalt sellele mittekõlblike varade (või varade, mida osapool ei või kasutada) hulgale: i) mille osapool on esitanud riigi keskpangale või EKP-le, või ii) mida osapool ei ole kõrvaldanud 20 tööpäeva jooksul pärast sündmust, mille tagajärjel kõlblikud varad muutusid mittekõlblikeks või mille tagajärjel ei võinud osapool neid enam kasutada, ning see korrutatakse koefitsiendiga 1/360.

39

| c) | Jaotise 2.1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Nimetatud rahatrahve ja peatamismeetmeid kohaldatakse ka muude 12 kuu jooksul toimuvate järjestikuste rikkumiste suhtes, ilma et see piiraks jaotise 2.3 sätteid.” |
| --- | --- |

c)

Jaotise 2.1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Nimetatud rahatrahve ja peatamismeetmeid kohaldatakse ka muude 12 kuu jooksul toimuvate järjestikuste rikkumiste suhtes, ilma et see piiraks jaotise 2.3 sätteid.”

| d) | Jaotise 2.2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Nimetatud rahatrahve ja peatamismeetmeid kohaldatakse ka muude 12 kuu jooksul toimuvate järjestikuste rikkumiste suhtes, ilma et see piiraks jaotise 2.3 sätteid.” |
| --- | --- |

d)

Jaotise 2.2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Nimetatud rahatrahve ja peatamismeetmeid kohaldatakse ka muude 12 kuu jooksul toimuvate järjestikuste rikkumiste suhtes, ilma et see piiraks jaotise 2.3 sätteid.”

---

(1)  Tuleks märkida, et nende liikmesriikide keskpankadel, kes ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt ühisraha kasutusele võtnud, säilivad rahapoliitika valdkonnas siseriikliku õiguse kohased volitused ning seega ei ole nad seotud ühtse rahapoliitika teostamisega.

1

(2)  Käesolevas dokumendis tähistatakse terminiga „liikmesriikide keskpangad” ELi toimimise lepingu kohaselt ühisraha kasutusele võtnud liikmesriikide keskpankasid.

2

(3)  Sellise teabe kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 37.

3

(4)  Käesolevas dokumendis tähistatakse terminiga „liikmesriik” liikmesriiki, kes on ELi toimimise lepingu kohaselt võtnud kasutusele ühisraha.”

4

(5)  Eurosüsteemi avaturuoperatsioonide teostamiseks kasutatavaid menetlusi, st tavapakkumismenetlusi, kiirpakkumismenetlusi ja kahepoolseid menetlusi kirjeldatakse täpsemalt 5. peatükis. Tavapakkumismenetluste puhul kulub pakkumise väljakuulutamisest kuni jaotamise tulemuse kinnitamiseni kõige rohkem 24 tundi. Tavapakkumismenetlustes võivad osaleda kõik osapooled, kes vastavad jaotises 2.1 sätestatud üldistele kõlblikkuskriteeriumidele. Kiirpakkumismenetlused teostatakse üldjuhul 90 minuti jooksul. Eurosüsteem võib valida kiirpakkumismenetlustes osalema piiratud arvu osapooli. Terminiga „kahepoolsed menetlused” tähistatakse kõiki juhtumeid, mil eurosüsteem teostab ühe või mitme osapoolega tehingu ilma pakkumismenetlust kasutamata. Kahepoolsete menetluste hulka kuuluvad väärtpaberibörside ja turuesindajate vahendusel teostatavad operatsioonid.”

5

Tavapakkumismenetluste

Kiirpakkumismenetlused

(6)  Krediidiasutuste ühtlustatud järelevalve aluseks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 177, 30.6.2006, lk 1).”

6

(7)  Kui on kohaldatav seoses lisatagatise nõuetega.”

7

(8)  Tähtajalisi hoiuseid hoitakse liikmesriikide keskpankades asuvatel kontodel; seda tehtaks ka siis, kui EKP teostaks selliseid operatsioone detsentraliseeritult.”

8

(9)  Seoses EKP võlasertifikaatide väljalaskmisega võib EKP otsustada, et pakkumisi tuleb väljendada pigem hinna kui intressimäära kujul. Sellistel juhtudel tuleb hinnad noteerida protsendina nominaalsummast.

9

(10)  Muutuva intressimääraga välisvaluuta vahetustehingute puhul tuleb nimetada fikseeritud summa ja vastav kursivahe, mille ulatuses osapool on valmis eurosüsteemiga tehinguid tegema.”

10

(11)  Või esitada piisavalt sularaha, kui tegemist on likviidsust vähendavate operatsioonidega.”

11

(12)  EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib neid operatsioone teostada ka EKP ise.”

12

(13)  T – kauplemispäev. Arvelduspäev – eurosüsteemi pangapäev.

13

(14)  Kui põhilise või pikemaajalise refinantseerimisoperatsiooni tavapärane arvelduspäev langeb kokku pangapühaga, võib EKP otsustada kasutada teist arvelduspäeva, muu hulgas võimalust arveldada samal päeval. Põhiliste ja pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide arvelduspäevad määratakse eelnevalt kindlaks eurosüsteemi pakkumisoperatsioonide kalendris (vt jaotis 5.1.2).”

14

(15)  Selle nõude alt ei ole vabastatud varaga tagatud väärtpaberid, mille emiteerimisstruktuur hõlmab kaht eriotstarbelist finantsettevõtet, mille suhtes täidetakse tõelise müügi nõuet, nii et teise eriotstarbelise finantsettevõtte väljalastud võlainstrumendid on otseselt või kaudselt kaetud algse tagatiste kogumiga ja kõik varade tekitatud rahavood kantakse esimeselt eriotstarbeliselt finantsettevõttelt üle teisele.

15

(16)  See piirang ei hõlma varaga tagatud väärtpaberite tehingutes kasutatavaid, ainult turbe-eesmärkidel tehtavaid vahetustehinguid.

16

(17)  Varaga tagatud väärtpaberid, mis kuuluvad 10. oktoober 2010 seisuga turukõlblike varade nimekirja, on sellest nõudest vabastatud ja kõlblikud kuni 9. oktoober 2011.

17

(18)  Vastavalt ESA 95 määratlusele.”

18

(19)  Kattega struktureeritud võlakirju, mis on esitatud enne 10. oktoober 2010 ja mis ei vasta nendele kriteeriumidele, võib kasutada kuni 31. märtsini 2011.”

19

(20)  Täpsem teave jaotises 6.2.1.

20

(21)  Täpsem teave jaotises 6.2.2.

21

(22)  Kui reitinguta turustatava võlainstrumendi väljalaskja või garant on kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuv ettevõte, määratakse selle krediidistandard sellise krediidi hindamise allika põhjal, kelle osapool on valinud kooskõlas ECAFi krediidinõudeid käsitlevate eeskirjadega (vt jaotis 6.3.3). Selliste turustatavate võlainstrumentide puhul on muudetud järgmisi kõlblikkuskriteeriume: väljalaskja/garandi tegevuskoht: euroala; väljalaskmiskoht: euroala.”

22

(23)  „Üks A” – minimaalne pikaajaline reiting „A-” Fitch’i või Standard & Poor’si puhul või „A3” Moody’se puhul või „AL” DBRSi puhul.

23

(24)  Kapitalinõuete direktiiv hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 177, 30.6.2006, lk 1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 177, 30.6.2006, lk 201).

24

(25)  „Kolm A-d” – pikaajaline reiting „AAA” Fitch'i, Standard & Poor’si ja DBRSi puhul või „Aaa” Moody’se puhul, või kui see ei ole kättesaadav, siis lühiajaline reiting „F1+” Fitch’i puhul, „A-1+” Standard & Poor’si puhul või „R-1H” DBRSi puhul.”

25

(26)  Reitinguagentuuri teise hinnangu puhul tähendab krediidihinnang emiteerimise kohta krediidihinnangut selle kuupäeva seisuga, mil reitinguagentuur selle esmakordselt esitab või avaldab.”

26

(27)  Vt käesoleva peatüki joonealune märkus 12.”

27

(28)  Eurosüsteemi vastuvõetavuskriteeriumid on avaldatud EKP veebilehel (www.ecb.europa.eu).”

28

(29)  Need nimekirjad on üldsusele kättesaadavad EKP veebilehel (www.ecb.europa.eu).”

29

(30)  Kui asutusel ei ole tegusemiskoha liikmesriigis peakontorit, peab ta määrama põhifiliaali, kes vastutab asutuse kõigi asjaomases liikmesriigis asuvate üksuste kohustusliku reservi koondnõuete täitmise eest.”

30

(31)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.”

31

(32)  ELT L 15, 20.1.2009, lk 14.”

32

(33)  ELT L 250, 2.10.2003, lk 10.”

33

(34)  Tärniga „*” märgitud väljasid kasutatakse reservibaasi arvutamiseks. Võlakirjade puhul peavad krediidiasutused kas tõendama reservibaasist maha arvatavaid kohustusi või kohaldama EKP poolt protsentides kindlaks määratud standardset mahaarvestust. Peenejoonelises kirjas väljad tuleb täita ainult krediidiasutustel, mille suhtes kohaldatakse kohustuslike reservide nõuet. Vt ka kohustuslike reservide kohaldamise eeskirju III lisas määruse EKP/2008/32.

34

Tärniga „*” märgitud väljasid kasutatakse reservibaasi arvutamiseks

(35)  Nende andmete esitamine on kuni edaspidise teatamiseni vabatahtlik.

35

(36)  Selle kirjega seotud andmeid võib koguda teistsuguse statistilise kogumiskorra kohaselt, mille kohta riigi keskpank teeb otsuse I lisa 2. osas sätestatud korra alusel määruse EKP/2008/32.

36

(37)  Kesksed tehingupooled.

37

(38)  Füüsilisest isikust ettevõtjad/juriidilise isiku õigusteta ühendused.”

38

(39)  Järgnevaid sätteid kohaldatakse ka siis, kui a) osapool on kasutanud mittekõlblikke varasid või on esitanud tagatise väärtust negatiivselt mõjutanud teavet, näiteks teavet kasutatud krediidinõude summa kohta, mis on või on olnud väär või aegunud, või b) osapool kasutab varasid, mis on mittekõlblikud väljalaskja/garandi ja osapoole vahelise lähedase sideme tõttu.”

39

---

II LISA

Suunise EKP/2000/7 I lisa jaotist 6.3 ja 6.4 ja liidet 2 muudetakse järgmiselt.

1.   Jaotise 6.3.1 viies lõik asendatakse järgmisega:

„Eurosüsteemi kõrgetele krediidistandarditele vastavuse miinimumnõue (krediidikvaliteedi künnis) määratletakse eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaalal krediidikvaliteedi astmena 3 (1). Eurosüsteem käsitleb ühe aasta jooksul püsivat maksejõuetuse tõenäosust 0,40 % samaväärsena krediidikvaliteedi astmega 3. Seda hinnangut vaadatakse läbi korrapäraselt. ECAFi raames kasutatakse ELi kapitalinõuete direktiivis antud maksejõuetuse juhtumite määratlust (2). Eurosüsteem avaldab iga vastuvõetava reitinguagentuuri kohta madalaima reitinguklassi, mis vastab nõutavale krediidikvaliteedi künnisele, võtmata nimetatud asutusele antud hinnangu eest mingisugust vastutust. Ka seda hinnangut vaadatakse korrapäraselt läbi. Varaga tagatud väärtpaberite puhul määratletakse eurosüsteemi kõrgetele krediidistandarditele vastavuse miinimumnõude künnisena emiteerimisel antud hinnangut „kolm A-d” (3). Varaga tagatud väärtpaberi kehtivuse ajal tuleb säilitada eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaalal krediidikvaliteedi astme 2 miinimumkünnis („üks A”) (4). RMBD osas on eurosüsteemi kõrgetele krediidistandarditele vastavuse miinimumnõue määratletud krediidihinnanguga, mis vastab astme 2 krediidikvaliteedile eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaalal („üks A”). Eurosüsteem käsitleb ühe aasta jooksul püsivat maksejõuetuse tõenäosust 0,10 % samaväärsena laenutagatisele antud kreiididhinnanguga, mis vastab astme 2 krediidikvaliteedile, kohaldades regulaarset ümbervaatamist.

2.   Jaotise 6.3.3 seitsmes lõik (ainus lõik pealkirja „Hüpoteegitagatisega turustamatud võlainstrumendid” all) asendatakse järgmisega:

„Hüpoteegitagatisega turustamatute võlainstrumentide kõrged krediidistandardid peavad vastama eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaala (5) krediidikvaliteedi astmele 2. Nende võlainstrumentide puhul täpsustatakse laenutagatiste hindamisraamistiku riigisisesed eripärad kohaldatavas dokumentatsioonis liikmesriikide keskpankade poolt.

3.   Jaotise 6.3.5 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kõigepealt on krediidihindamise süsteemi pakkuja antud aasta kõikide kõlblike võlgnike staatilised kogumid need, kuhu kuuluvad kõik nii era- kui ka avaliku sektori üksustest võlgnikud, kes on süsteemilt saanud ühele järgmisest tingimustest vastava krediidihinnangu:

| Staatiline kogum | Tingimus |
| --- | --- |
| Staatiline kogum krediidikvaliteedi astmete 1 ja 2 osas | PD(i,t) (6) ≤ 0,10 % |
| Staatiline kogum krediidikvaliteedi astme 3 osas | 0,10 % < PD(i,t) ≤ 0,40 % |

Staatiline kogum

Tingimus

Staatiline kogum krediidikvaliteedi astmete 1 ja 2 osas

PD(i,t) (6) ≤ 0,10 %

Staatiline kogum krediidikvaliteedi astme 3 osas

0,10 % < PD(i,t) ≤ 0,40 %

Kõik krediidikvaliteedi astme r võlgnikud, kes vastavad perioodi t alguses ühele nendest tingimustest, moodustavad staatilise kogumi ajal t. Ettenähtud 12-kuulise perioodi möödudes arvutatakse välja võlgnike staatiliste kogumite realiseerunud kohustuste mittetäitmise määr perioodil t. Reitingusüsteemi pakkuja peab iga aasta esitama eurosüsteemile perioodil t staatilistesse kogumitesse kuulunud kõlblike võlgnike arvu ning nende võlgnike arvu, kes ei täitnud sellel perioodil oma kohustusi.”

4.   Jaotist 6.4.2 muudetakse järgmiselt.

| a) | Ainsa lõigu neljas loetelupunkt asendatakse järgmisega:
  „V klassi kuuluvate võlainstrumentide suhtes kohaldatakse 16 % allahindlust, olenemata tähtajast ja kupongi struktuurist.” |
| --- | --- |

a)

Ainsa lõigu neljas loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„V klassi kuuluvate võlainstrumentide suhtes kohaldatakse 16 % allahindlust, olenemata tähtajast ja kupongi struktuurist.”

| b) | Ainsa lõigu viies loetelupunkt asendatakse järgmisega:
  „Üksikutele varaga tagatud väärtpaberitele, kaetud pangavõlakirjadele (Jumbo-tüüpi, traditsioonilistele ja muudele kaetud pangavõlakirjadele) ning katmata krediidiasutuste võlainstrumentidele, mida hinnatakse teoreetiliselt vastavalt jaotisele 6.5, kohaldatakse täiendavat allahindlust. Võlainstrumendi suhtes kohaldatakse 5 %-list allahindlust otse teoreetilise hindamise käigus.” |
| --- | --- |

b)

Ainsa lõigu viies loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„Üksikutele varaga tagatud väärtpaberitele, kaetud pangavõlakirjadele (Jumbo-tüüpi, traditsioonilistele ja muudele kaetud pangavõlakirjadele) ning katmata krediidiasutuste võlainstrumentidele, mida hinnatakse teoreetiliselt vastavalt jaotisele 6.5, kohaldatakse täiendavat allahindlust. Võlainstrumendi suhtes kohaldatakse 5 %-list allahindlust otse teoreetilise hindamise käigus.”

| c) | Tabel 6 asendatakse järgmisega:
  „Tabel 6
  Turustatavate varade likviidsusklassid (7)










  I klass | II klass | III klass | IV klass | V klass |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskvalitsuse võlainstrumendid | Piirkondade ja kohalike omavalitsuste võlainstrumendid | Traditsioonilised kaetud pangavõlakirjad | Krediidiasutuste võlainstrumendid (tagamata) | Varaga tagatud väärtpaberid |
| Keskpankade emiteeritud võlainstrumendid (8) | Jumbo-tüüpi kaetud pangavõlakirjad (9) | Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete jt emiteeritud võlainstrumendid (10) | Finantsinstitutsioonide (v.a krediidiasutused) emiteeritud võlainstrumendid (tagamata) | |
| | Asutuste võlainstrumendid (10) | Muud kaetud pangavõlakirjad (11) | | |
| | Riigiülesed võlainstrumendid | | | |

c)

Tabel 6 asendatakse järgmisega:

„Tabel 6

Turustatavate varade likviidsusklassid (7)

7

I klass

II klass

III klass

IV klass

V klass

Keskvalitsuse võlainstrumendid

Piirkondade ja kohalike omavalitsuste võlainstrumendid

Traditsioonilised kaetud pangavõlakirjad

Krediidiasutuste võlainstrumendid (tagamata)

Varaga tagatud väärtpaberid

Keskpankade emiteeritud võlainstrumendid (8)

8

Jumbo-tüüpi kaetud pangavõlakirjad (9)

9

Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete jt emiteeritud võlainstrumendid (10)

10

Finantsinstitutsioonide (v.a krediidiasutused) emiteeritud võlainstrumendid (tagamata)

Asutuste võlainstrumendid (10)

10

Muud kaetud pangavõlakirjad (11)

11

Riigiülesed võlainstrumendid

| d) | Ainsa lõigu seitsmes loetelupunkt asendatakse järgmisega:
  „I–IV klassi kuuluvate muutuva kupongimääraga turustatavate võlainstrumentide (12) suhtes kohaldatakse selles likviidsusklassis, kuhu need intressid kuuluvad, samasugust turuväärtuse allahindlust nagu fikseeritud kupongimääraga instrumentide nullist ühe aastani kestva tähtajaklassi suhtes. |
| --- | --- |

d)

Ainsa lõigu seitsmes loetelupunkt asendatakse järgmisega:

„I–IV klassi kuuluvate muutuva kupongimääraga turustatavate võlainstrumentide (12) suhtes kohaldatakse selles likviidsusklassis, kuhu need intressid kuuluvad, samasugust turuväärtuse allahindlust nagu fikseeritud kupongimääraga instrumentide nullist ühe aastani kestva tähtajaklassi suhtes.

12

| e) | Tabel 7 asendatakse järgmisega:
  „Tabel 7
  Kõlblike turustatavate varade suhtes rakendatavate turuväärtuse allahindluste tasemed | | Likviidsusklassid |
| --- | --- | --- | --- |
| Krediidikvaliteet | Järelejäänud tähtaeg (aastad) | I klass | II klass (13) | III klass (13) | IV klass (13) | V klass (13) |
| fikseeritud kupong | nullkupong | fikseeritud kupong | nullkupong | fikseeritud kupong | nullkupong | fikseeritud kupong | nullkupong | |
| Astmed 1 ja 2 (AAA kuni A-) (14) | 0–1 | 0,5 | 0,5 | 1,0 | 1,0 | 1,5 | 1,5 | 6,5 | 6,5 | 16 |
| 1–3 | 1,5 | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 3,0 | 3,0 | 8,5 | 9,0 |
| 3–5 | 2,5 | 3,0 | 3,5 | 4,0 | 5,0 | 5,5 | 11,0 | 11,5 |
| 5–7 | 3,0 | 3,5 | 4,5 | 5,0 | 6,5 | 7,5 | 12,5 | 13,5 |
| 7–10 | 4,0 | 4,5 | 5,5 | 6,5 | 8,5 | 9,5 | 14,0 | 15,5 |
| > 10 | 5,5 | 8,5 | 7,5 | 12,0 | 11,0 | 16,5 | 17,0 | 22,5 |
| Aste 3 (BBB+ kuni BBB-) (14) | 0–1 | 5,5 | 5,5 | 6,0 | 6,0 | 8,0 | 8,0 | 15,0 | 15,0 | Mittekõlblik |
| 1–3 | 6,5 | 6,5 | 10,5 | 11,5 | 18,0 | 19,5 | 27,5 | 29,5 |
| 3–5 | 7,5 | 8,0 | 15,5 | 17,0 | 25,5 | 28,0 | 36,5 | 39,5 |
| 5–7 | 8,0 | 8,5 | 18,0 | 20,5 | 28,0 | 31,5 | 38,5 | 43,0 |
| 7–10 | 9,0 | 9,5 | 19,5 | 22,5 | 29,0 | 33,5 | 39,0 | 44,5 |
| > 10 | 10,5 | 13,5 | 20,0 | 29,0 | 29,5 | 38,0 | 39,5 | 46,0 |

e)

Tabel 7 asendatakse järgmisega:

„Tabel 7

Kõlblike turustatavate varade suhtes rakendatavate turuväärtuse allahindluste tasemed

Likviidsusklassid

Krediidikvaliteet

Järelejäänud tähtaeg (aastad)

I klass

II klass (13)

13

III klass (13)

13

IV klass (13)

13

V klass (13)

13

fikseeritud kupong

nullkupong

fikseeritud kupong

nullkupong

fikseeritud kupong

nullkupong

fikseeritud kupong

nullkupong

Astmed 1 ja 2 (AAA kuni A-) (14)

14

0–1

0,5

0,5

1,0

1,0

1,5

1,5

6,5

6,5

16

1–3

1,5

1,5

2,5

2,5

3,0

3,0

8,5

9,0

3–5

2,5

3,0

3,5

4,0

5,0

5,5

11,0

11,5

5–7

3,0

3,5

4,5

5,0

6,5

7,5

12,5

13,5

7–10

4,0

4,5

5,5

6,5

8,5

9,5

14,0

15,5

> 10

5,5

8,5

7,5

12,0

11,0

16,5

17,0

22,5

Aste 3 (BBB+ kuni BBB-) (14)

14

0–1

5,5

5,5

6,0

6,0

8,0

8,0

15,0

15,0

Mittekõlblik

1–3

6,5

6,5

10,5

11,5

18,0

19,5

27,5

29,5

3–5

7,5

8,0

15,5

17,0

25,5

28,0

36,5

39,5

5–7

8,0

8,5

18,0

20,5

28,0

31,5

38,5

43,0

7–10

9,0

9,5

19,5

22,5

29,0

33,5

39,0

44,5

> 10

10,5

13,5

20,0

29,0

29,5

38,0

39,5

46,0

| f) | Tabel 8 asendatakse järgmisega:
  „Tabel 8
  I–IV klassi kuuluvate turustatavate vastassuunaliselt liikuva intressimääraga võlainstrumentide suhtes rakendatavate turuväärtuse allahindluste tasemed







  Krediidikvaliteet | Järelejäänud tähtaeg (aastad) | Vastassuunaliselt liikuva intressimääraga kupong |
| --- | --- | --- | --- |
| Astmed 1 ja 2 (AAA kuni A–) | 0–1 | 7,5 |
| 1–3 | 11,5 |
| 3–5 | 16,0 |
| 5–7 | 19,5 |
| 7–10 | 22,5 |
| > 10 | 28,0 |
| Aste 3 (BBB+ kuni BBB–) | 0–1 | 21,0 |
| 1–3 | 46,5 |
| 3–5 | 63,5 |
| 5–7 | 68,0 |
| 7–10 | 69,0 |
| > 10 | 69,5” |

f)

Tabel 8 asendatakse järgmisega:

„Tabel 8

I–IV klassi kuuluvate turustatavate vastassuunaliselt liikuva intressimääraga võlainstrumentide suhtes rakendatavate turuväärtuse allahindluste tasemed

Krediidikvaliteet

Järelejäänud tähtaeg (aastad)

Vastassuunaliselt liikuva intressimääraga kupong

Astmed 1 ja 2 (AAA kuni A–)

0–1

7,5

1–3

11,5

3–5

16,0

5–7

19,5

7–10

22,5

> 10

28,0

Aste 3 (BBB+ kuni BBB–)

0–1

21,0

1–3

46,5

3–5

63,5

5–7

68,0

7–10

69,0

> 10

69,5”

5.   Jaotist 6.4.3 muudetakse järgmiselt.

| a) | Esimese lõigu kaks esimest loetelupunkti asendatakse järgmisega:
  „Krediidinõuete suhtes kohaldatakse eraldi turuväärtuse allahindlusi. Need sõltuvad krediidinõude järelejäänud tähtajast, intressimaksete liigist (fikseeritud või muutuv) ning liikmesriigi keskpanga hindamismetoodikast (vt jaotis 6.5), nagu on kirjeldatud tabelis 9. (15)

  Muutuva määraga intressimaksetega krediidinõuete turuväärtuse allahindlus on sama suur kui nullist ühe aastani kestvasse tähtajaklassi kuuluvate fikseeritud määrata intressimaksetega krediidinõuete puhul, mille krediidikvaliteet on sama ja mille suhtes rakendatakse samasugust hindamismetoodikat (keskpanga määratud teoreetilisel summal või keskpanga määratud tasumata summal põhinev hindlus). Intressimakse loetakse muutuva määraga makseks, kui see on seotud viitintressimääraga ja tema uuestimääratlemise tähtaeg ei ole üle ühe aasta. Intressimakseid, mille uuestimääratlemise tähtaeg on üle ühe aasta, koheldakse fikseeritud intressimääraga maksetena, kusjuures turuväärtuse allahindluse tähtajaks loetakse krediidinõude järelejäänud tähtaeg. |
| --- | --- |

a)

Esimese lõigu kaks esimest loetelupunkti asendatakse järgmisega:

„Krediidinõuete suhtes kohaldatakse eraldi turuväärtuse allahindlusi. Need sõltuvad krediidinõude järelejäänud tähtajast, intressimaksete liigist (fikseeritud või muutuv) ning liikmesriigi keskpanga hindamismetoodikast (vt jaotis 6.5), nagu on kirjeldatud tabelis 9. (15)

15

Muutuva määraga intressimaksetega krediidinõuete turuväärtuse allahindlus on sama suur kui nullist ühe aastani kestvasse tähtajaklassi kuuluvate fikseeritud määrata intressimaksetega krediidinõuete puhul, mille krediidikvaliteet on sama ja mille suhtes rakendatakse samasugust hindamismetoodikat (keskpanga määratud teoreetilisel summal või keskpanga määratud tasumata summal põhinev hindlus). Intressimakse loetakse muutuva määraga makseks, kui see on seotud viitintressimääraga ja tema uuestimääratlemise tähtaeg ei ole üle ühe aasta. Intressimakseid, mille uuestimääratlemise tähtaeg on üle ühe aasta, koheldakse fikseeritud intressimääraga maksetena, kusjuures turuväärtuse allahindluse tähtajaks loetakse krediidinõude järelejäänud tähtaeg.

| b) | Tabel 9 asendatakse järgmisega:
  „Tabel 9
  Fikseeritud intressimaksetega krediidinõuete suhtes rakendatavate turuväärtuse allahindluste tasemed | | Hindamismetoodika |
| --- | --- | --- | --- |
| Krediidikvaliteet | Järelejäänud tähtaeg (aastad) | Fikseeritud intressimääraga makse ja keskpanga määratud teoreetilisel summal põhinev hindlus | Fikseeritud intressimääraga makse ja keskpanga määratud tasumata summal põhinev hindlus |
| Astmed 1 ja 2
  (AAA kuni A-) | 0–1 | 8,0 | 10,0 |
| 1–3 | 11,5 | 17,5 |
| 3–5 | 15,0 | 24,0 |
| 5–7 | 17,0 | 29,0 |
| 7–10 | 18,5 | 34,5 |
| > 10 | 20,5 | 44,5 |
| Aste 3
  (BBB+ kuni BBB-) | 0–1 | 15,5 | 17,5 |
| 1–3 | 28,0 | 34,0 |
| 3–5 | 37,0 | 46,0 |
| 5–7 | 39,0 | 51,0 |
| 7–10 | 39,5 | 55,5 |
| > 10 | 40,5 | 64,5” |

b)

Tabel 9 asendatakse järgmisega:

„Tabel 9

Fikseeritud intressimaksetega krediidinõuete suhtes rakendatavate turuväärtuse allahindluste tasemed

Hindamismetoodika

Krediidikvaliteet

Järelejäänud tähtaeg (aastad)

Fikseeritud intressimääraga makse ja keskpanga määratud teoreetilisel summal põhinev hindlus

Fikseeritud intressimääraga makse ja keskpanga määratud tasumata summal põhinev hindlus

Astmed 1 ja 2

(AAA kuni A-)

0–1

8,0

10,0

1–3

11,5

17,5

3–5

15,0

24,0

5–7

17,0

29,0

7–10

18,5

34,5

> 10

20,5

44,5

Aste 3

(BBB+ kuni BBB-)

0–1

15,5

17,5

1–3

28,0

34,0

3–5

37,0

46,0

5–7

39,0

51,0

7–10

39,5

55,5

> 10

40,5

64,5”

| c) | Teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Hüpoteegitagatisega turustamatute võlainstrumentide turuväärtuse allahindlus on 24 %.” |
| --- | --- |

c)

Teine lõik asendatakse järgmisega:

„Hüpoteegitagatisega turustamatute võlainstrumentide turuväärtuse allahindlus on 24 %.”

6)   Liidet 2 muudetakse järgmiselt.

Mõiste „Turuväärtuse vähendamine” asendatakse järgmisega:

Turuväärtuse vähendamine

„Turuväärtuse vähendamine: pöördtehingute alusvara suhtes rakendatav riskiohjemeede, mille kohaselt keskpank vähendab alusvarade teoreetilist turuväärtust teatud protsendi võrra enne turuväärtuse allahindluse rakendamist.”

---

(1)  Eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaala on avaldatud EKP veebilehel (www.ecb.europa.eu). Krediidikvaliteedi aste 3 – minimaalne pikaajaline reiting „BBB-” Fitch’i või Standard & Poor’si puhul, „Baa3” Moody’se puhul või „BBB” DBRSi puhul.

1

(2)  Kapitalinõuete direktiiv hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 177, 30.6.2006, lk 1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 177, 30.6.2006, lk 201).

2

(3)  „Kolm A-d” – minimaalne pikaajaline reiting „AAA” Fitch'i, Standard & Poor’si ja DBRSi puhul või „Aaa” Moody’se puhul, või kui see ei ole kättesaadav, siis lühiajaline reiting „F1+” Fitch’i puhul, „A-1+” Standard & Poor’si puhul või „R-1H” DBRSi puhul.

3

(4)  „Üks A” – minimaalne pikaajaline reiting „A-” Fitch’i või Standard & Poor’si puhul või „A3” Moody’se puhul või „AL” DBRSi puhul.”

4

(5)  Vastavalt eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaalale, mis on avaldatud EKP veebilehel (www.ecb.europa.eu).”

5

(6)  PD(i,t) – maksejõuetuse tõenäosus, mille on krediidi hindamise süsteem andnud võlgnikule i ajal t

6

(7)  Üldiselt määrab likviidsusklassi väljalaskja liigitus. Sellele vaatamata kuuluvad kõik varaga tagatud väärtpaberid väljalaskja liigitusest olenemata V klassi ning Jumbo-tüüpi kaetud pangavõlakirjad II klassi. Krediidiasutuste emiteeritud traditsioonilised kaetud pangavõlakirjad, muud kaetud pangavõlakirjad ja muud võlainstrumendid kuuluvad III ja IV klassi.

7

(8)  EKP emiteeritud võlasertifikaadid ning liikmesriikide keskpankade poolt enne euro kasutuselevõttu emiteeritud võlainstrumendid kuuluvad I likviidsusklassi.

8

(9)  Jumbo-tüüpi kaetud pangavõlakirjade hulka kuuluvad ainult sellised instrumendid, mille väljalaskemaht on vähemalt 1 miljard eurot ning millele vähemalt kolm turutagajat annavad korrapäraselt ostu- ja müüginoteeringuid.

9

(10)  II likviidsusklassi kuuluvad ainult sellised turustatavad varad, mille on emiteerinud EKP poolt asutusteks liigitatud emitendid. Muude asutuste emiteeritud turustatavad varad kuuluvad III või IV likviidsusklassi, sõltuvalt emitendist ja vara liigist.

10

(11)  Avatud investeerimisfondidele mitte vastavad kaetud võlakirjad, sealhulgas kattega struktureeritud võlakirjad ja mitme emitendi väljalastud kaetud võlakirjad kuuluvad III likviidsusklassi.”

11

(12)  Kupongimakse loetakse muutuva intressimääraga makseks, kui kupong on seotud viitintressimääraga ja tema uuestimääratlemise tähtaeg ei ole üle ühe aasta. Kupongimakseid, mille uuestimääratlemise tähtaeg on üle ühe aasta, koheldakse fikseeritud intressimääraga maksetena, kusjuures turuväärtuse allahindluse tähtajaks loetakse võlainstrumendi järelejäänud tähtaeg.”

12

(13)  Üksikutele varaga tagatud väärtpaberitele, kaetud pangavõlakirjadele (Jumbo-tüüpi, traditsioonilistele ja muudele kaetud pangavõlakirjadele) ning katmata pangavõlakirjadele, mida hinnatakse teoreetiliselt vastavalt Jaotisele 6.5, kohaldatakse täiendavat allahindlust. Võlainstrumendi suhtes kohaldatakse 5 %-list allahindlust otse teoreetilise hindamise käigus.

13

(14)  Hinnangud vastavalt eurosüsteemi ühtlustatud hindamisskaalale, mis on avaldatud EKP veebilehel (www.ecb.europa.eu).”

14

(15)  Fikseeritud määraga intressimaksetega krediidinõuete suhtes rakendatavaid turuväärtuse allahindlusi rakendatakse ka krediidinõuete suhtes, mille intressimaksed on seotud inflatsioonimääraga.”

15

---

III LISA

Suunise EKP/2000/7 II lisa muudetakse järgmiselt.

I jaotist muudetakse järgmiselt.

| 1. | Punkti 6 alapunkt p asendatakse järgmisega:
  „osapoole vahendid on külmutatud ja/või tema suhtes on võetud teisi meetmeid, mille EL on kehtestanud ELi toimimise lepingu artikli 75 alusel, seades osapoolele piirangu tema vahendite kasutamisel, või”. |
| --- | --- |

1.

Punkti 6 alapunkt p asendatakse järgmisega:

„osapoole vahendid on külmutatud ja/või tema suhtes on võetud teisi meetmeid, mille EL on kehtestanud ELi toimimise lepingu artikli 75 alusel, seades osapoolele piirangu tema vahendite kasutamisel, või”.

| 2. | Punkti 6 alapunkt q asendatakse järgmisega:
  „osapoole vahendid on külmutatud ja/või tema suhtes on võetud teisi meetmeid, mille liikmesriik on kehtestanud, seades osapoolele piirangu tema vahendite kasutamisel, või”. |
| --- | --- |

2.

Punkti 6 alapunkt q asendatakse järgmisega:

„osapoole vahendid on külmutatud ja/või tema suhtes on võetud teisi meetmeid, mille liikmesriik on kehtestanud, seades osapoolele piirangu tema vahendite kasutamisel, või”.

| 3. | Punkt 7 asendatakse järgmisega:
  „RKP poolt kohaldatavad asjakohased lepingud või õigusaktid peavad tagama, et kohustuste rikkumise korral on RKP-l õigus rakendada järgmisi meetmeid: a) peatada, piirata või lõpetada osapoole osalemine avaturutehingutes; b) peatada, piirata või lõpetada osapoole juurdepääs eurosüsteemi püsivõimalustele; c) lõpetada kõik kehtivad lepingud ja pooleliolevad tehingud või d) nõuda nõuete, mille tähtpäev ei ole saabunud või mis on tingimuslikud, viivitamata täitmist. Täiendavalt võib RKP kasutada järgmisi meetmeid: a) kasutada osapoole hoiuseid RKPs selle osapoole vastu suunatud nõuete tasaarvestamiseks; b) katkestada kohustuste täitmine osapoole suhtes, kuni selle osapoole vastu suunatud nõuded on rahuldatud; c) nõuda viivist või d) nõuda kahjude hüvitamist, mis tekkisid osapoole kohustuste rikkumise tagajärjel. RKP poolt kohaldatavad asjakohased lepingud või õigusaktid peavad tagama, et rikkumise korral oleks RKP-l õigus realiseerida kõik tagatisvarad ebakohase viivituseta ja viisil, mis võimaldaks RKP-l tagasi saada summa võimaldatud krediidi ulatuses, kui osapool ei kõrvalda oma negatiivset saldot viivitamata. Et tagada kehtestatud meetmete ühetaoline rakendamine, võib EKP nõukogu otsustada meetmete kasutamise, sh avaturutehingutes osalemise või eurosüsteemi püsivõimaluste kasutamise peatamise, piiramise või lõpetamise.” |
| --- | --- |

3.

Punkt 7 asendatakse järgmisega:

„RKP poolt kohaldatavad asjakohased lepingud või õigusaktid peavad tagama, et kohustuste rikkumise korral on RKP-l õigus rakendada järgmisi meetmeid: a) peatada, piirata või lõpetada osapoole osalemine avaturutehingutes; b) peatada, piirata või lõpetada osapoole juurdepääs eurosüsteemi püsivõimalustele; c) lõpetada kõik kehtivad lepingud ja pooleliolevad tehingud või d) nõuda nõuete, mille tähtpäev ei ole saabunud või mis on tingimuslikud, viivitamata täitmist. Täiendavalt võib RKP kasutada järgmisi meetmeid: a) kasutada osapoole hoiuseid RKPs selle osapoole vastu suunatud nõuete tasaarvestamiseks; b) katkestada kohustuste täitmine osapoole suhtes, kuni selle osapoole vastu suunatud nõuded on rahuldatud; c) nõuda viivist või d) nõuda kahjude hüvitamist, mis tekkisid osapoole kohustuste rikkumise tagajärjel. RKP poolt kohaldatavad asjakohased lepingud või õigusaktid peavad tagama, et rikkumise korral oleks RKP-l õigus realiseerida kõik tagatisvarad ebakohase viivituseta ja viisil, mis võimaldaks RKP-l tagasi saada summa võimaldatud krediidi ulatuses, kui osapool ei kõrvalda oma negatiivset saldot viivitamata. Et tagada kehtestatud meetmete ühetaoline rakendamine, võib EKP nõukogu otsustada meetmete kasutamise, sh avaturutehingutes osalemise või eurosüsteemi püsivõimaluste kasutamise peatamise, piiramise või lõpetamise.”

---