# Europos Sąjungos L 274/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.274.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 274 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. spalio 19d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.274.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 274

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. spalio 19d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2010/605/ES |
| | * | 2010 m. sausio 26 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 56/07 (ex E 15/05), kurią Prancūzija suteikė Paštui
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 133)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2010/606/ES |
| | * | 2010 m. vasario 26 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 9/09 (ex NN 49/08, NN 50/08 ir NN 45/08), kurią Belgijos Karalystė, Prancūzijos Respublika ir Liuksemburgo Didžioji Hercogystė suteikė bendrovei Dexia SA

  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 1180)

   (
  1
  ) | 54 |
| | | 2010/607/ES |
| | * | 2010 m. balandžio 27 d. Komisijos sprendimas dėl Belgijos suteiktos valstybės pagalbos Ostendės žuvų aukcionui restruktūrizuoti (Valstybės pagalba C 30/08 (ex NN 21/08))
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 2520)

   (
  1
  ) | 103 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

2010/605/ES

*

2010 m. sausio 26 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 56/07 (ex E 15/05), kurią Prancūzija suteikė Paštui
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 133)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 133)

1

1

2010/606/ES

*

2010 m. vasario 26 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 9/09 (ex NN 49/08, NN 50/08 ir NN 45/08), kurią Belgijos Karalystė, Prancūzijos Respublika ir Liuksemburgo Didžioji Hercogystė suteikė bendrovei Dexia SA

  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 1180)

   (
  1
  )

Dexia SA

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 1180)

1

54

2010/607/ES

*

2010 m. balandžio 27 d. Komisijos sprendimas dėl Belgijos suteiktos valstybės pagalbos Ostendės žuvų aukcionui restruktūrizuoti (Valstybės pagalba C 30/08 (ex NN 21/08))
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 2520)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 2520)

1

103

| | | IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/608/EB |
| | * | 2009 m. lapkričio 18 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 10/09 (ex N 138/09), kurią Nyderlandai suteikė ING nelikvidaus turto garantijos priemonei ir restruktūrizavimo planui
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 9000)

   (
  1
  ) | 139 |

IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

2010/608/EB

*

2009 m. lapkričio 18 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 10/09 (ex N 138/09), kurią Nyderlandai suteikė ING nelikvidaus turto garantijos priemonei ir restruktūrizavimo planui
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 9000)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 9000)

1

139

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

SPRENDIMAI

| 19.10.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 274/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. sausio 26 d.

dėl valstybės pagalbos C 56/07 (ex E 15/05), kurią Prancūzija suteikė Paštui

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 133)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/605/ES)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (1), ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (2),

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2005 m. gruodžio 21 d. Komisija patvirtino Pašto (pranc. La Poste) bankinės ir finansinės veiklos perdavimą jo patronuojamajai bendrovei La Banque Postale
   (3). Savo sprendime Komisija pabrėžė, kad dėl neribotos valstybės garantijos suteikimo Paštui bus pradėta atskira procedūra. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. gruodžio 21 d. Komisija patvirtino Pašto (pranc. La Poste) bankinės ir finansinės veiklos perdavimą jo patronuojamajai bendrovei La Banque Postale
   (3). Savo sprendime Komisija pabrėžė, kad dėl neribotos valstybės garantijos suteikimo Paštui bus pradėta atskira procedūra.

| (2) | 2006 m. vasario 21 d., vadovaudamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias SESV 108 straipsnio taikymo taisykles (4) (toliau – procedūrinis reglamentas), 17 straipsniu, Komisija informavo Prancūzijos valdžios institucijas apie savo preliminarias išvadas dėl neribotos valstybės garantijos, kuri kyla iš Pašto statuso ir yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, ir paragino jas pateikti savo pastabas. Kadangi ši numanoma neribota valstybės garantija galiojo dar iki 1958 m. sausio 1 d., Komisija taikė su esama pagalba susijusias procedūrines taisykles, vadovaudamasi Procedūrinio reglamento 1 straipsnio b punktu (5). |
| --- | --- |

(2)

2006 m. vasario 21 d., vadovaudamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias SESV 108 straipsnio taikymo taisykles (4) (toliau – procedūrinis reglamentas), 17 straipsniu, Komisija informavo Prancūzijos valdžios institucijas apie savo preliminarias išvadas dėl neribotos valstybės garantijos, kuri kyla iš Pašto statuso ir yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, ir paragino jas pateikti savo pastabas. Kadangi ši numanoma neribota valstybės garantija galiojo dar iki 1958 m. sausio 1 d., Komisija taikė su esama pagalba susijusias procedūrines taisykles, vadovaudamasi Procedūrinio reglamento 1 straipsnio b punktu (5).

| (3) | Prancūzijos valdžios institucijų atsakymą Komisija gavo 2006 m. balandžio 24 d. |
| --- | --- |

(3)

Prancūzijos valdžios institucijų atsakymą Komisija gavo 2006 m. balandžio 24 d.

| (4) | 2006 m. spalio 4 d., vadovaudamasi Procedūrinio reglamento 18 straipsniu, Komisija paragino Prancūziją panaikinti visų įsipareigojimų įvykdymo garantiją, kuria Paštas naudojasi pagal savo statusą, ne vėliau kaip iki 2008 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(4)

2006 m. spalio 4 d., vadovaudamasi Procedūrinio reglamento 18 straipsniu, Komisija paragino Prancūziją panaikinti visų įsipareigojimų įvykdymo garantiją, kuria Paštas naudojasi pagal savo statusą, ne vėliau kaip iki 2008 m. gruodžio 31 d.

| (5) | 2006 m. gruodžio 6 d. Komisija gavo Prancūzijos valdžios institucijų raštą, kuriame prieštaraujama 2006 m. spalio 4 d. Komisijos rašte pateiktoms išvadoms. |
| --- | --- |

(5)

2006 m. gruodžio 6 d. Komisija gavo Prancūzijos valdžios institucijų raštą, kuriame prieštaraujama 2006 m. spalio 4 d. Komisijos rašte pateiktoms išvadoms.

| (6) | Po posėdžio su Komisijos tarnybomis, atsakingomis už konkurenciją (toliau – Konkurencijos GD), Prancūzijos valdžios institucijos 2007 m. sausio 16 d. rašte pateikė Komisijai 1980 m. liepos 16 d. Įstatymo Nr. 80–539 dėl administracinėse bylose paskelbtų priverstinių priemonių ir dėl viešosios teisės reglamentuojamiems juridiniams asmenims taikomų nutarčių vykdymo (6) (toliau – 1980 m. liepos 16 d. įstatymas) įgyvendinimo dekreto, būtent 1981 m. gegužės 12 d. Dekreto Nr. 81–501 dėl 1980 m. liepos 16 d. Įstatymo Nr. 80–539 dėl administracinėse bylose paskelbtų priverstinių priemonių ir dėl viešosios teisės reglamentuojamiems juridiniams asmenims taikomų nutarčių vykdymo įgyvendinimo (7) (toliau – 1981 m. gegužės 12 d. dekretas) pakeitimo projektą. |
| --- | --- |

(6)

Po posėdžio su Komisijos tarnybomis, atsakingomis už konkurenciją (toliau – Konkurencijos GD), Prancūzijos valdžios institucijos 2007 m. sausio 16 d. rašte pateikė Komisijai 1980 m. liepos 16 d. Įstatymo Nr. 80–539 dėl administracinėse bylose paskelbtų priverstinių priemonių ir dėl viešosios teisės reglamentuojamiems juridiniams asmenims taikomų nutarčių vykdymo (6) (toliau – 1980 m. liepos 16 d. įstatymas) įgyvendinimo dekreto, būtent 1981 m. gegužės 12 d. Dekreto Nr. 81–501 dėl 1980 m. liepos 16 d. Įstatymo Nr. 80–539 dėl administracinėse bylose paskelbtų priverstinių priemonių ir dėl viešosios teisės reglamentuojamiems juridiniams asmenims taikomų nutarčių vykdymo įgyvendinimo (7) (toliau – 1981 m. gegužės 12 d. dekretas) pakeitimo projektą.

| (7) | Komisijai paprašius pateikti paaiškinimą, 2007 m. vasario 1 d. gautas Prancūzijos valdžios institucijų raštas, kuriame išaiškinta Pašto kreditorių padėtis, jeigu Paštui kiltų finansinių sunkumų. |
| --- | --- |

(7)

Komisijai paprašius pateikti paaiškinimą, 2007 m. vasario 1 d. gautas Prancūzijos valdžios institucijų raštas, kuriame išaiškinta Pašto kreditorių padėtis, jeigu Paštui kiltų finansinių sunkumų.

| (8) | 2007 m. gegužės 19 d. rašte Prancūzijos valdžios institucijos pateikė papildomą pasiūlymą, kuriame žada kartu su Paštu įsipareigoti visose finansavimo sutartyse ir vertybinių popierių emisijos prospektuose nurodyti, jog garantija nesuteikiama. |
| --- | --- |

(8)

2007 m. gegužės 19 d. rašte Prancūzijos valdžios institucijos pateikė papildomą pasiūlymą, kuriame žada kartu su Paštu įsipareigoti visose finansavimo sutartyse ir vertybinių popierių emisijos prospektuose nurodyti, jog garantija nesuteikiama.

| (9) | 2007 m. lapkričio 29 d. raštu Komisija informavo Prancūziją apie savo sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą šios priemonės atžvilgiu (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). |
| --- | --- |

(9)

2007 m. lapkričio 29 d. raštu Komisija informavo Prancūziją apie savo sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą šios priemonės atžvilgiu (toliau – sprendimas pradėti procedūrą).

| (10) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (8). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas apie minėtą priemonę. |
| --- | --- |

(10)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (8). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas apie minėtą priemonę.

| (11) | Komisija negavo suinteresuotųjų šalių pastabų šia tema. |
| --- | --- |

(11)

Komisija negavo suinteresuotųjų šalių pastabų šia tema.

| (12) | Komisija gavo Prancūzijos pastabas, išdėstytas 2008 m. sausio 23 d. rašte. |
| --- | --- |

(12)

Komisija gavo Prancūzijos pastabas, išdėstytas 2008 m. sausio 23 d. rašte.

| (13) | Konkurencijos GD interneto svetainėje Komisija paskelbė kvietimą dalyvauti konkurse dėl Prancūzijos Respublikos suteiktos neribotos garantijos Paštui tyrimo. Iki 2008 m. balandžio 21 d. buvo gauti keturi pasiūlymai. Atlikti tyrimą patikėta universiteto profesorei, viešosios teisės agrežė, teisės mokslų daktarei Sophie Nicinski, paskelbusiai daug publikacijų valstybės garantijos, suteikiamos viešosioms pramoninėms ir komercinėms įstaigoms, tema. Ekspertė (toliau – Komisijos ekspertė) savo ataskaitą pateikė 2008 m. lapkričio 17 d. |
| --- | --- |

(13)

Konkurencijos GD interneto svetainėje Komisija paskelbė kvietimą dalyvauti konkurse dėl Prancūzijos Respublikos suteiktos neribotos garantijos Paštui tyrimo. Iki 2008 m. balandžio 21 d. buvo gauti keturi pasiūlymai. Atlikti tyrimą patikėta universiteto profesorei, viešosios teisės agrežė, teisės mokslų daktarei Sophie Nicinski, paskelbusiai daug publikacijų valstybės garantijos, suteikiamos viešosioms pramoninėms ir komercinėms įstaigoms, tema. Ekspertė (toliau – Komisijos ekspertė) savo ataskaitą pateikė 2008 m. lapkričio 17 d.

| (14) | Spaudoje pasirodžius informacijai apie tai, kad Prancūzijos Vyriausybė priėmė įstatymo projektą dėl Pašto statuso pakeitimo, 2009 m. liepos 20 d. Komisija paklausė Prancūzijos, ar ji sutiktų prisiimti įsipareigojimą pertvarkyti Paštą į akcinę bendrovę, kuriai būtų taikomos bendrosios teisės sanavimo ir likvidavimo teismo sprendimu procedūros. Tuo pačiu raštu Komisija persiuntė Prancūzijos valdžios institucijoms savo ekspertės ataskaitą. |
| --- | --- |

(14)

Spaudoje pasirodžius informacijai apie tai, kad Prancūzijos Vyriausybė priėmė įstatymo projektą dėl Pašto statuso pakeitimo, 2009 m. liepos 20 d. Komisija paklausė Prancūzijos, ar ji sutiktų prisiimti įsipareigojimą pertvarkyti Paštą į akcinę bendrovę, kuriai būtų taikomos bendrosios teisės sanavimo ir likvidavimo teismo sprendimu procedūros. Tuo pačiu raštu Komisija persiuntė Prancūzijos valdžios institucijoms savo ekspertės ataskaitą.

| (15) | 2009 m. liepos 31 d. raštu Prancūzija informavo Komisiją, kad 2009 m. liepos 29 d. jos Ministrų taryba priėmė Pašto ir jo veiklos įstatymo projektą, pagal kurį iki 2010 m. sausio 1 d. Paštas turi būti pertvarkytas į akcinę bendrovę. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos nurodė atsiųsiančios savo pastabas apie Komisijos ekspertės ataskaitą. |
| --- | --- |

(15)

2009 m. liepos 31 d. raštu Prancūzija informavo Komisiją, kad 2009 m. liepos 29 d. jos Ministrų taryba priėmė Pašto ir jo veiklos įstatymo projektą, pagal kurį iki 2010 m. sausio 1 d. Paštas turi būti pertvarkytas į akcinę bendrovę. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos nurodė atsiųsiančios savo pastabas apie Komisijos ekspertės ataskaitą.

| (16) | Komisijai išsiuntus du priminimo raštus (2009 m. rugsėjo 9 d. ir spalio 6 d.), 2009 m. spalio 27 d. rašte Prancūzija pateikė savo pastabas dėl Komisijos ekspertės ataskaitos ir universiteto profesoriaus bei teisės fakultetų agrežė Guy Carcassone (toliau – Prancūzijos valdžios institucijų ekspertas) nuomonę. |
| --- | --- |

(16)

Komisijai išsiuntus du priminimo raštus (2009 m. rugsėjo 9 d. ir spalio 6 d.), 2009 m. spalio 27 d. rašte Prancūzija pateikė savo pastabas dėl Komisijos ekspertės ataskaitos ir universiteto profesoriaus bei teisės fakultetų agrežė Guy Carcassone (toliau – Prancūzijos valdžios institucijų ekspertas) nuomonę.

| (17) | 2009 m. gruodžio 11 d. buvo pateiktas Pašto ir jo veiklos įstatymo projekto pakeitimas, pagal kurį Pašto pertvarkymo į akcinę bendrovę data nukelta iki 2010 m. kovo mėn. |
| --- | --- |

(17)

2009 m. gruodžio 11 d. buvo pateiktas Pašto ir jo veiklos įstatymo projekto pakeitimas, pagal kurį Pašto pertvarkymo į akcinę bendrovę data nukelta iki 2010 m. kovo mėn.

2.   PRIEMONĖS APRAŠYMAS

| (18) | 1990 m. liepos 2 d. Įstatymu Nr. 90–568 dėl viešosios pašto paslaugos organizavimo ir Prancūzijos telekomo (9) (toliau – 1990 m. liepos 2 d. įstatymas) buvusioji pašto ir telekomunikacijų generalinė direkcija perorganizuota į du viešosios teisės reglamentuojamus juridinius asmenis: Paštą ir Prancūzijos telekomą (pranc. France Telecom). |
| --- | --- |

(18)

1990 m. liepos 2 d. Įstatymu Nr. 90–568 dėl viešosios pašto paslaugos organizavimo ir Prancūzijos telekomo (9) (toliau – 1990 m. liepos 2 d. įstatymas) buvusioji pašto ir telekomunikacijų generalinė direkcija perorganizuota į du viešosios teisės reglamentuojamus juridinius asmenis: Paštą ir Prancūzijos telekomą (pranc. France Telecom).

| (19) | Kai kurie viešosios teisės reglamentuojami juridiniai asmenys pagal įstatymus nebuvo priskirti administracinėms viešosioms įstaigoms (AVĮ) ar pramoninėms bei komercinėms viešosioms įstaigoms (PKVĮ) (10). Taip nutiko Pašto atveju. 2001 m. sausio 18 d. Antrųjų civilinių bylų rūmų sprendime (11) Kasacinis teismas vis dėlto įteisino principą, pagal kurį Paštas prilyginamas PKVĮ (12). Pašto statuso teisiniai padariniai tokie: |
| --- | --- |

(19)

Kai kurie viešosios teisės reglamentuojami juridiniai asmenys pagal įstatymus nebuvo priskirti administracinėms viešosioms įstaigoms (AVĮ) ar pramoninėms bei komercinėms viešosioms įstaigoms (PKVĮ) (10). Taip nutiko Pašto atveju. 2001 m. sausio 18 d. Antrųjų civilinių bylų rūmų sprendime (11) Kasacinis teismas vis dėlto įteisino principą, pagal kurį Paštas prilyginamas PKVĮ (12). Pašto statuso teisiniai padariniai tokie:

2.1.   PAŠTUI NEGALI BŪTI TAIKOMOS NEMOKUMO IR BANKROTO PROCEDŪROS

| (20) | 1990 m. liepos 2 d. įstatymo pirmajame straipsnyje Paštas kvalifikuojamas kaip viešosios teisės reglamentuojamas juridinis asmuo. Prancūzijoje viešosios teisės reglamentuojamiems juridiniams asmenims netaikomos bendrosios teisės nuostatos, susijusios su sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir likvidavimo teismo sprendimu. |
| --- | --- |

(20)

1990 m. liepos 2 d. įstatymo pirmajame straipsnyje Paštas kvalifikuojamas kaip viešosios teisės reglamentuojamas juridinis asmuo. Prancūzijoje viešosios teisės reglamentuojamiems juridiniams asmenims netaikomos bendrosios teisės nuostatos, susijusios su sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir likvidavimo teismo sprendimu.

| (21) | Nemokumo ir bankroto procedūros netaikomos viešosios teisės reglamentuojamiems juridiniams asmenims remiantis Prancūzijos teismų ir konkrečiai Kasacinio teismo praktikoje XIX amžiaus pabaigoje įtvirtinto bendrojo principo, kad viešosios teisės reglamentuojamų juridinių asmenų turtas negali būti areštuojamas (13). |
| --- | --- |

(21)

Nemokumo ir bankroto procedūros netaikomos viešosios teisės reglamentuojamiems juridiniams asmenims remiantis Prancūzijos teismų ir konkrečiai Kasacinio teismo praktikoje XIX amžiaus pabaigoje įtvirtinto bendrojo principo, kad viešosios teisės reglamentuojamų juridinių asmenų turtas negali būti areštuojamas (13).

| (22) | Be to, Prancūzijos 1985 m. sausio 25 d. įmonių sanavimo ir likvidavimo teismo sprendimu Įstatymo Nr. 85–98 (toliau – 1985 m. sausio 25 d. įstatymas) (14) 2 straipsnyje, kuriame apibrėžiama sanavimo ir likvidavimo teismo sprendimu procedūrų taikymo pagal bendrąją teisę sritis, tapusiame Prekybos kodekso L620–2 straipsniu, nustatyta: „Sanavimas ir likvidavimas teismo sprendimu taikomi bet kokiam amatų registre įregistruotam asmeniui, bet kokiam ūkininkui ir bet kokiam privatinės teisės reglamentuojamam juridiniam asmeniui.“ Iš šio straipsnio formuluotės bei jo aiškinimo Prancūzijos teismų praktikoje galima spręsti (15), kad bendrosios teisės kolektyvinės procedūros viešosios teisės reglamentuojiems juridiniams asmenims netaikomos. |
| --- | --- |

(22)

Be to, Prancūzijos 1985 m. sausio 25 d. įmonių sanavimo ir likvidavimo teismo sprendimu Įstatymo Nr. 85–98 (toliau – 1985 m. sausio 25 d. įstatymas) (14) 2 straipsnyje, kuriame apibrėžiama sanavimo ir likvidavimo teismo sprendimu procedūrų taikymo pagal bendrąją teisę sritis, tapusiame Prekybos kodekso L620–2 straipsniu, nustatyta: „Sanavimas ir likvidavimas teismo sprendimu taikomi bet kokiam amatų registre įregistruotam asmeniui, bet kokiam ūkininkui ir bet kokiam privatinės teisės reglamentuojamam juridiniam asmeniui.“ Iš šio straipsnio formuluotės bei jo aiškinimo Prancūzijos teismų praktikoje galima spręsti (15), kad bendrosios teisės kolektyvinės procedūros viešosios teisės reglamentuojiems juridiniams asmenims netaikomos.

2.2.   1980 M. LIEPOS 16 D. ĮSTATYMO IR VALSTYBĖS, KAIP PASKUTINĖS INSTANCIJOS, ATSAKOMYBĖS UŽ VIEŠOSIOS TEISĖS REGLAMENTUOJAMŲ JURIDINIŲ ASMENŲ SKOLAS TAIKOMUMAS PAŠTUI

| (23) | 1980 m. liepos 16 d. įstatymas taikytinas Paštui kaip viešosios teisės reglamentuojamui juridiniam asmeniui, kurio statusas pripažintas 1990 m. liepos 2 d. įstatymu. |
| --- | --- |

(23)

1980 m. liepos 16 d. įstatymas taikytinas Paštui kaip viešosios teisės reglamentuojamui juridiniam asmeniui, kurio statusas pripažintas 1990 m. liepos 2 d. įstatymu.

| (24) | 1980 m. liepos 16 d. įstatymo 1 straipsnio II dalyje nustatyta: „Jeigu įsiteisėjusiu teismo sprendimu vietos savivaldos institucija arba viešoji įstaiga privalo sumokėti sprendime nustatytą pinigų sumą, šią sumą turi būti pavesta ar nurodyta sumokėti per du mėnesius nuo teismo sprendimo pranešimo dienos. Jeigu nepavedama ar nenurodoma tokią sumą sumokėti per šį laikotarpį, valstybės atstovas departamente arba kontrolės įstaiga oficialiai nurodo tai atlikti. Nesant pakankamai asignavimų, valstybės atstovas departamente arba kontrolės įstaiga nusiunčia vietos savivaldos institucijai arba įstaigai oficialų nurodymą sukaupti reikiamas lėšas; jeigu sprendimus priimantis vietos savivaldos institucijos arba įstaigos organas neskiria arba nesukaupia lėšų, valstybės atstovas departamente arba kontrolės įstaiga tuo pasirūpina ir, jeigu reikia, oficialiai nurodo tai atlikti.“ |
| --- | --- |

(24)

1980 m. liepos 16 d. įstatymo 1 straipsnio II dalyje nustatyta: „Jeigu įsiteisėjusiu teismo sprendimu vietos savivaldos institucija arba viešoji įstaiga privalo sumokėti sprendime nustatytą pinigų sumą, šią sumą turi būti pavesta ar nurodyta sumokėti per du mėnesius nuo teismo sprendimo pranešimo dienos. Jeigu nepavedama ar nenurodoma tokią sumą sumokėti per šį laikotarpį, valstybės atstovas departamente arba kontrolės įstaiga oficialiai nurodo tai atlikti. Nesant pakankamai asignavimų, valstybės atstovas departamente arba kontrolės įstaiga nusiunčia vietos savivaldos institucijai arba įstaigai oficialų nurodymą sukaupti reikiamas lėšas; jeigu sprendimus priimantis vietos savivaldos institucijos arba įstaigos organas neskiria arba nesukaupia lėšų, valstybės atstovas departamente arba kontrolės įstaiga tuo pasirūpina ir, jeigu reikia, oficialiai nurodo tai atlikti.“

| (25) | 1981 m. gegužės 12 d. dekreto 3–1 straipsnio ketvirtoje pastraipoje nurodoma, kad „jeigu oficialus nurodymas lieka neįvykdytas pasibaigus šiems terminams (16), valstybės atstovas arba kontrolės įstaiga nurodo įtraukti atitinkamą išlaidų eilutę į nevykdančiosios vietos savivaldos institucijos arba viešosios įstaigos biudžetą. Prireikus jis skiria reikalingas sumas arba sumažindamas kitoms išlaidoms skirtus ir dar nepanaudotus asignavimus, arba padidindamas lėšas.“ Galų gale minėto dekreto 3–1 straipsnio penktoje pastraipoje nustatyta, kad „jeigu per aštuonias dienas po nurodymo įtraukti asignavimą vietos savivaldos institucija arba viešoji įstaiga nenurodo pervesti mokėtinos sumos, valstybės atstovas arba kontrolės įstaiga per vieną mėnesį oficialiai nurodo tai atlikti.“ |
| --- | --- |

(25)

1981 m. gegužės 12 d. dekreto 3–1 straipsnio ketvirtoje pastraipoje nurodoma, kad „jeigu oficialus nurodymas lieka neįvykdytas pasibaigus šiems terminams (16), valstybės atstovas arba kontrolės įstaiga nurodo įtraukti atitinkamą išlaidų eilutę į nevykdančiosios vietos savivaldos institucijos arba viešosios įstaigos biudžetą. Prireikus jis skiria reikalingas sumas arba sumažindamas kitoms išlaidoms skirtus ir dar nepanaudotus asignavimus, arba padidindamas lėšas.“ Galų gale minėto dekreto 3–1 straipsnio penktoje pastraipoje nustatyta, kad „jeigu per aštuonias dienas po nurodymo įtraukti asignavimą vietos savivaldos institucija arba viešoji įstaiga nenurodo pervesti mokėtinos sumos, valstybės atstovas arba kontrolės įstaiga per vieną mėnesį oficialiai nurodo tai atlikti.“

| (26) | Minėtas 1981 m. gegužės 12 d. dekretas buvo panaikintas 2008 m. gegužės 20 d. Dekretu Nr. 2008–479 dėl piniginių nuobaudų vietos savivaldos institucijoms. Tačiau naujojo dekreto 10 straipsnis suformuluotas taip pat, kaip 1981 m. gegužės 12 d. dekreto 3–1 straipsnio ketvirta bei penkta pastraipos (17). Taigi iš esmės priemonė nepakeista. |
| --- | --- |

(26)

Minėtas 1981 m. gegužės 12 d. dekretas buvo panaikintas 2008 m. gegužės 20 d. Dekretu Nr. 2008–479 dėl piniginių nuobaudų vietos savivaldos institucijoms. Tačiau naujojo dekreto 10 straipsnis suformuluotas taip pat, kaip 1981 m. gegužės 12 d. dekreto 3–1 straipsnio ketvirta bei penkta pastraipos (17). Taigi iš esmės priemonė nepakeista.

| (27) | Be to, 1989 m. spalio 16 d. aplinkraštyje (18) nustatyta, kad: „jeigu asignavimų trūksta arba neskiriama, kaip nurodyta 1980 m. liepos 16 d. įstatymo 1 straipsnio antrojoje pastraipoje, valstybės pareigūnas privalo per keturis mėnesius apie tai informuoti kreditorių registruotu laišku su gavimo patvirtinimu, tiksliai nurodydamas sumą, kuri bus sumokėta vėliau. Jeigu asignavimų nėra, gali būti nurodoma visa suma, o jei jų trūksta – likutis.“ |
| --- | --- |

(27)

Be to, 1989 m. spalio 16 d. aplinkraštyje (18) nustatyta, kad: „jeigu asignavimų trūksta arba neskiriama, kaip nurodyta 1980 m. liepos 16 d. įstatymo 1 straipsnio antrojoje pastraipoje, valstybės pareigūnas privalo per keturis mėnesius apie tai informuoti kreditorių registruotu laišku su gavimo patvirtinimu, tiksliai nurodydamas sumą, kuri bus sumokėta vėliau. Jeigu asignavimų nėra, gali būti nurodoma visa suma, o jei jų trūksta – likutis.“

| (28) | Iš visų šių nuostatų aiškėja, kad 1980 m. liepos 16 d. įstatymas ir jo įgyvendinimo tekstai skirti tik įsiteisėjusių teismų sprendimų, kuriais valstybė, vietos savivaldos institucija arba viešoji įstaiga nuteisiamos sumokėti tam tikrą pinigų sumą, vykdymui užtikrinti. Sanavimo ar likvidavimo procedūra juose nenustatyta. |
| --- | --- |

(28)

Iš visų šių nuostatų aiškėja, kad 1980 m. liepos 16 d. įstatymas ir jo įgyvendinimo tekstai skirti tik įsiteisėjusių teismų sprendimų, kuriais valstybė, vietos savivaldos institucija arba viešoji įstaiga nuteisiamos sumokėti tam tikrą pinigų sumą, vykdymui užtikrinti. Sanavimo ar likvidavimo procedūra juose nenustatyta.

| (29) | Be to, 1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir jo įgyvendinimo tekstuose valstybė aiškiai nurodoma kaip valdžios institucija, kompetentinga spręsti viešųjų įstaigų skolų išieškojimo klausimus. Valstybė turi svarbių prerogatyvų: visų pirma – oficialiai nurodyti sumokėti, antra – sukurti pakankamai išteklių. Tai skatina ištirti, kiek Pašto kreditoriams suteikiamos galimybės gauti kompensaciją, nemokumo atveju patraukiant atsakomybėn valstybę, gali būti prilygintos tam tikros formos garantijai. |
| --- | --- |

(29)

Be to, 1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir jo įgyvendinimo tekstuose valstybė aiškiai nurodoma kaip valdžios institucija, kompetentinga spręsti viešųjų įstaigų skolų išieškojimo klausimus. Valstybė turi svarbių prerogatyvų: visų pirma – oficialiai nurodyti sumokėti, antra – sukurti pakankamai išteklių. Tai skatina ištirti, kiek Pašto kreditoriams suteikiamos galimybės gauti kompensaciją, nemokumo atveju patraukiant atsakomybėn valstybę, gali būti prilygintos tam tikros formos garantijai.

| (30) | Be pirmiau įvardytų dviejų elementų (nemokumo procedūrų nepritaikomumo ir 1980 m. liepos 16 d. įstatymo taikomumo), sprendime pradėti procedūrą Komisija nurodė, kad kai kurioms PKVĮ taikomos taisyklės galėtų būti taikomos ir Paštui. |
| --- | --- |

(30)

Be pirmiau įvardytų dviejų elementų (nemokumo procedūrų nepritaikomumo ir 1980 m. liepos 16 d. įstatymo taikomumo), sprendime pradėti procedūrą Komisija nurodė, kad kai kurioms PKVĮ taikomos taisyklės galėtų būti taikomos ir Paštui.

2.3.   PANAIKINTOS PKVĮ ĮSIPAREIGOJIMŲ PERDAVIMAS KITOMS VIEŠOSIOMS ĮSTAIGOMS ARBA VALSTYBEI

| (31) | 2002 m. liepos 18 d. kodifikavimo instrukcijoje Nr. 02–060-M95 dėl valstybinių pramoninių ir komercinių viešųjų įstaigų finansinio ir buhalterinio reglamentavimo (19) (toliau – kodifikavimo instrukcija) nurodoma, kad jeigu viešosios apskaitos tvarkytoją turinti PKVĮ uždaroma, galimos dvi galimybės:






  — | arba senąją PKVĮ pakeičia nauja viešoji įstaiga, kuri perima jos turtą, teises bei įsipareigojimus, |
| --- | --- | --- |

(31)

2002 m. liepos 18 d. kodifikavimo instrukcijoje Nr. 02–060-M95 dėl valstybinių pramoninių ir komercinių viešųjų įstaigų finansinio ir buhalterinio reglamentavimo (19) (toliau – kodifikavimo instrukcija) nurodoma, kad jeigu viešosios apskaitos tvarkytoją turinti PKVĮ uždaroma, galimos dvi galimybės:

—

arba senąją PKVĮ pakeičia nauja viešoji įstaiga, kuri perima jos turtą, teises bei įsipareigojimus,

| — | arba tam tikrame tekste paskelbiama apie viešosios įstaigos panaikinimą; tokiu atveju „tekste, kuriame paskelbiama apie įstaigos panaikinimą, gali būti iš karto nurodomas po likvidavimo likusio turto perėmėjas, dažniausiai – valstybė“ (20). |
| --- | --- |

—

arba tam tikrame tekste paskelbiama apie viešosios įstaigos panaikinimą; tokiu atveju „tekste, kuriame paskelbiama apie įstaigos panaikinimą, gali būti iš karto nurodomas po likvidavimo likusio turto perėmėjas, dažniausiai – valstybė“ (20).

| (32) | 2006 m. lapkričio 14 d. Finansų ministerijos tinklalapyje paskelbtame Valstybinių viešųjų įstaigų ir viešojo intereso grupių steigimo, pertvarkymo ir panaikinimo finansinio organizavimo vadove (toliau – finansinio organizavimo vadovas) nurodyta (21): „Tekste, kuriuo remiantis įstaiga panaikinama, turi būti aiškiai nustatytas panaikintos įstaigos teisių, turto ir įsipareigojimų perdavimas organizacijai, perimsiančiai veiklą ar turtą (t. y. arba viešajai įstaigai, arba valstybei)“ [...] „Apskritai turi būti numatyta, kad naujoji įstaiga įgis juridinio asmens, kurio veiklą perima, teises ir įsipareigojimus, kylančius iš sutarčių, sudarytų jai priskirtiems uždaviniams įvykdyti.“ |
| --- | --- |

(32)

2006 m. lapkričio 14 d. Finansų ministerijos tinklalapyje paskelbtame Valstybinių viešųjų įstaigų ir viešojo intereso grupių steigimo, pertvarkymo ir panaikinimo finansinio organizavimo vadove (toliau – finansinio organizavimo vadovas) nurodyta (21): „Tekste, kuriuo remiantis įstaiga panaikinama, turi būti aiškiai nustatytas panaikintos įstaigos teisių, turto ir įsipareigojimų perdavimas organizacijai, perimsiančiai veiklą ar turtą (t. y. arba viešajai įstaigai, arba valstybei)“ [...] „Apskritai turi būti numatyta, kad naujoji įstaiga įgis juridinio asmens, kurio veiklą perima, teises ir įsipareigojimus, kylančius iš sutarčių, sudarytų jai priskirtiems uždaviniams įvykdyti.“

| (33) | Nors kodifikavimo instrukcijos ir finansinio organizavimo vadovo nuostatos taikomos tik PKVĮ, turinčioms viešosios apskaitos tvarkytoją, iš kai kurių duomenų matyti, kad viešosios apskaitos tvarkytojo neturinčių PKVĮ uždarymo atveju jų skolos irgi būtų perduotos valstybei arba kitai viešajai įstaigai. |
| --- | --- |

(33)

Nors kodifikavimo instrukcijos ir finansinio organizavimo vadovo nuostatos taikomos tik PKVĮ, turinčioms viešosios apskaitos tvarkytoją, iš kai kurių duomenų matyti, kad viešosios apskaitos tvarkytojo neturinčių PKVĮ uždarymo atveju jų skolos irgi būtų perduotos valstybei arba kitai viešajai įstaigai.

| (34) | Todėl 2000 m. gruodžio 31 d. finansinės atskaitomybės paaiškinamajame rašte Prancūzijos anglių kasyklos (pranc. Charbonnages de France) paskelbė, kad uždarymo atveju visos PKVĮ teisės ir pareigos turi būti perduotos arba kitam viešosios teisės juridiniam subjektui, arba pačiai Prancūzijos Vyriausybei, o tokio perdavimo terminai ir sąlygos turi būti aiškiai nurodyti tokios PKVĮ uždarymo įstatyme. Šis teiginys taikomas ne vien viešosios apskaitos tvarkytoją turinčioms PKVĮ; be to, Prancūzijos anglių kasyklos yra PKVĮ, neturinti viešosios apskaitos tvarkytojo. |
| --- | --- |

(34)

Todėl 2000 m. gruodžio 31 d. finansinės atskaitomybės paaiškinamajame rašte Prancūzijos anglių kasyklos (pranc. Charbonnages de France) paskelbė, kad uždarymo atveju visos PKVĮ teisės ir pareigos turi būti perduotos arba kitam viešosios teisės juridiniam subjektui, arba pačiai Prancūzijos Vyriausybei, o tokio perdavimo terminai ir sąlygos turi būti aiškiai nurodyti tokios PKVĮ uždarymo įstatyme. Šis teiginys taikomas ne vien viešosios apskaitos tvarkytoją turinčioms PKVĮ; be to, Prancūzijos anglių kasyklos yra PKVĮ, neturinti viešosios apskaitos tvarkytojo.

| (35) | Be to, pasak kai kurių kredito reitingų agentūrų, jeigu ERAP (Entreprise de recherches et d’activités pétrolières, Naftos tyrimų ir veiklos įmonė) (22) būtų uždaryta, nors ji yra viešosios apskaitos tvarkytojo neturinti PKVĮ, jos skolos ir turto likutis irgi būtų perduoti valstybei. Pasak kredito reitingų agentūros Fitch
   (23), „kadangi ERAP yra PKVĮ, jai likvidavimo procedūros netaikomos. Ji gali būti panaikinta tik per teisėkūros procedūrą, ir jei tokia procedūra įvyktų, ERAP skolos ir turto likutis atitektų valstybei.“ Kaip teigia tarptautinė kredito reitingų agentūra Moody’s
   (24), „ERAP negali būti restruktūrizuojama teismo sprendimu vykdant likvidavimo procedūrą. Todėl bendrovės panaikinimo atveju jos turtas ir įsipareigojimai būtų perduoti už jos įsteigimą atsakingai institucijai, t. y. valstybei.“ |
| --- | --- |

(35)

Be to, pasak kai kurių kredito reitingų agentūrų, jeigu ERAP (Entreprise de recherches et d’activités pétrolières, Naftos tyrimų ir veiklos įmonė) (22) būtų uždaryta, nors ji yra viešosios apskaitos tvarkytojo neturinti PKVĮ, jos skolos ir turto likutis irgi būtų perduoti valstybei. Pasak kredito reitingų agentūros Fitch
   (23), „kadangi ERAP yra PKVĮ, jai likvidavimo procedūros netaikomos. Ji gali būti panaikinta tik per teisėkūros procedūrą, ir jei tokia procedūra įvyktų, ERAP skolos ir turto likutis atitektų valstybei.“ Kaip teigia tarptautinė kredito reitingų agentūra Moody’s
   (24), „ERAP negali būti restruktūrizuojama teismo sprendimu vykdant likvidavimo procedūrą. Todėl bendrovės panaikinimo atveju jos turtas ir įsipareigojimai būtų perduoti už jos įsteigimą atsakingai institucijai, t. y. valstybei.“

| (36) | Atsižvelgiant į šią informaciją, nors Paštas neturi viešosios apskaitos tvarkytojo (25), reikia ištirti – jeigu Paštas būtų likviduotas, ar jam būtų taikomas skolų perkėlimo valstybei ar kitam viešosios teisės juridiniam asmeniui principas, kadangi jis prilyginamas PKVĮ. Taigi kreditorius būtų užtikrintas, kad paskolintų sumų nepraras, ir galėtų pasitenkinti mažesnėmis palūkanomis arba suteikti palankesnes apmokėjimo sąlygas ir terminus, negu neturėdamas tokios garantijos. Taigi perdavimo padariniai būtų tokie pat kaip garantijos. |
| --- | --- |

(36)

Atsižvelgiant į šią informaciją, nors Paštas neturi viešosios apskaitos tvarkytojo (25), reikia ištirti – jeigu Paštas būtų likviduotas, ar jam būtų taikomas skolų perkėlimo valstybei ar kitam viešosios teisės juridiniam asmeniui principas, kadangi jis prilyginamas PKVĮ. Taigi kreditorius būtų užtikrintas, kad paskolintų sumų nepraras, ir galėtų pasitenkinti mažesnėmis palūkanomis arba suteikti palankesnes apmokėjimo sąlygas ir terminus, negu neturėdamas tokios garantijos. Taigi perdavimo padariniai būtų tokie pat kaip garantijos.

2.4.   TIESIOGINĖ PRIEIGA PRIE IŽDO SĄSKAITŲ

| (37) | Tos pačios kredito reitingų agentūros Fitch nuomone (26), „ERAP likvidumas užtikrinamas suteikiant tiesioginę prieigą prie iždo avansinių mokėjimų sąskaitų.“ Kadangi ERAP yra PKVĮ, reikia išnagrinėti, kokią prieigą prie iždo avansinių mokėjimų Paštas galėtų turėti. |
| --- | --- |

(37)

Tos pačios kredito reitingų agentūros Fitch nuomone (26), „ERAP likvidumas užtikrinamas suteikiant tiesioginę prieigą prie iždo avansinių mokėjimų sąskaitų.“ Kadangi ERAP yra PKVĮ, reikia išnagrinėti, kokią prieigą prie iždo avansinių mokėjimų Paštas galėtų turėti.

3.   PRANCŪZIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS IR PASIŪLYMAI

| (38) | Priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Prancūzijos valdžios institucijos 2008 m. sausio 23 d. rašte Komisijai pateikė savo pastabas ir pasiūlymus. Juo papildytos pastabos ir pasiūlymai, išdėstyti ankstesniuose Prancūzijos valdžios institucijų raštuose (27) ir apibendrinti sprendime pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(38)

Priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Prancūzijos valdžios institucijos 2008 m. sausio 23 d. rašte Komisijai pateikė savo pastabas ir pasiūlymus. Juo papildytos pastabos ir pasiūlymai, išdėstyti ankstesniuose Prancūzijos valdžios institucijų raštuose (27) ir apibendrinti sprendime pradėti procedūrą.

3.1.   PRANCŪZIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

| (39) | Prancūzijos valdžios institucijos užginčijo ir tai, kad egzistuoja garantija, ir tai, kad Paštui suteikiamas pranašumas. |
| --- | --- |

(39)

Prancūzijos valdžios institucijos užginčijo ir tai, kad egzistuoja garantija, ir tai, kad Paštui suteikiamas pranašumas.

3.1.1.   GARANTIJOS NEBUVIMAS

| (40) | Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, vien dėl jų statuso viešosioms įstaigoms garantija savaime nesuteikiama (A), o Komisijos argumentas, išdėstytas sprendime pradėti procedūrą, klaidingas (B). |
| --- | --- |

(40)

Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, vien dėl jų statuso viešosioms įstaigoms garantija savaime nesuteikiama (A), o Komisijos argumentas, išdėstytas sprendime pradėti procedūrą, klaidingas (B).

A.   
  Vien dėl statuso viešosioms įstaigoms garantija savaime nesuteikiama

   (28).

| (41) | Visų pirma jokiame tekste ar sprendime nėra nuostatos, kad valstybė iš principo visuomet garantuotų PKVĮ skolų grąžinimą. |
| --- | --- |

(41)

Visų pirma jokiame tekste ar sprendime nėra nuostatos, kad valstybė iš principo visuomet garantuotų PKVĮ skolų grąžinimą.

| (42) | Antra, teismų praktikoje kalbama apie tai, kad garantijų nėra. Konkrečiai sprendime dėl viešbučio „Albe“ bendrovės (29) Valstybės taryba nusprendė, kad „Nacionalinė turizmo tarnyba, turinti juridinio asmens statusą ir finansinį savarankiškumą, [...] yra viešoji įstaiga, todėl negali būti reikalaujama, kad valstybė sumokėtų susikaupusias šios įstaigos skolas; viešųjų darbų ministras pagrįstai atsisakė patenkinti [kreditoriaus] prašymą.“ Tokiu pat argumentu veikiausiai vadovautasi ir Valstybės tarybai priimant abu sprendimus dėl vietos savivaldos institucijų Kampoloro byloje (30). |
| --- | --- |

(42)

Antra, teismų praktikoje kalbama apie tai, kad garantijų nėra. Konkrečiai sprendime dėl viešbučio „Albe“ bendrovės (29) Valstybės taryba nusprendė, kad „Nacionalinė turizmo tarnyba, turinti juridinio asmens statusą ir finansinį savarankiškumą, [...] yra viešoji įstaiga, todėl negali būti reikalaujama, kad valstybė sumokėtų susikaupusias šios įstaigos skolas; viešųjų darbų ministras pagrįstai atsisakė patenkinti [kreditoriaus] prašymą.“ Tokiu pat argumentu veikiausiai vadovautasi ir Valstybės tarybai priimant abu sprendimus dėl vietos savivaldos institucijų Kampoloro byloje (30).

| (43) | Trečia, 2001 m. rugpjūčio 1 d. pagrindiniame įstatyme dėl finansų įstatymų (31) (toliau – LOLF) numatyta, kad garantija gali būti sukuriama tik finansų įstatymo nuostata (32). Dėl to, pasak Prancūzijos valdžios institucijų eksperto (33), nuo LOLF visiško įsigaliojimo datos – 2005 m. sausio 1 d. – teisėtai negalėjo būti suteikta jokia savaiminė garantija. Taigi numanomos Pašto skolų, susidariusių nuo 2005 m. sausio 1 d., apmokėjimo garantijos nėra. Kalbant apie skolas, susidariusias iki 2005 m. sausio 1 d., Prancūzijos valdžios institucijų ekspertas mano, kad nesant sprendimo dėl ginčo, negalima nustatyti, ar teiginys, jog, finansų įstatyme nesant specialaus leidimo, iki 2005 m. sausio 1 d. suteiktos savaiminės garantijos nebegalioja, galėtų, ar negalėtų būti atmestas remiantis Konstitucijoje nustatytu kreditorių teisių apsaugos principu. |
| --- | --- |

(43)

Trečia, 2001 m. rugpjūčio 1 d. pagrindiniame įstatyme dėl finansų įstatymų (31) (toliau – LOLF) numatyta, kad garantija gali būti sukuriama tik finansų įstatymo nuostata (32). Dėl to, pasak Prancūzijos valdžios institucijų eksperto (33), nuo LOLF visiško įsigaliojimo datos – 2005 m. sausio 1 d. – teisėtai negalėjo būti suteikta jokia savaiminė garantija. Taigi numanomos Pašto skolų, susidariusių nuo 2005 m. sausio 1 d., apmokėjimo garantijos nėra. Kalbant apie skolas, susidariusias iki 2005 m. sausio 1 d., Prancūzijos valdžios institucijų ekspertas mano, kad nesant sprendimo dėl ginčo, negalima nustatyti, ar teiginys, jog, finansų įstatyme nesant specialaus leidimo, iki 2005 m. sausio 1 d. suteiktos savaiminės garantijos nebegalioja, galėtų, ar negalėtų būti atmestas remiantis Konstitucijoje nustatytu kreditorių teisių apsaugos principu.

| (44) | Ketvirta, jeigu PKVĮ turėtų valstybės garantiją, pasikeitus jų statusui, reikėtų sukurti kreditorių teisių apsaugos priemonių. Toks mechanizmas niekuomet nebuvo sukurtas. Priešingai, 1991 m. sausio 1 d. pašto ir telekomunikacijų administraciją pertvarkant į savarankišką juridinį asmenį (Paštą), 1990 m. gruodžio 31 d. sprendimu valstybė aiškiai suteikė iki 1990 m. gruodžio 31 d. susikaupusių ir Paštui perduotų skolų apmokėjimo garantiją. To nebūtų prireikę, jeigu Paštas, kaip PKVĮ prilyginama įstaiga, pagal statusą būtų naudojęsis valstybės garantija. Įstatymų ir reglamentų nuostatos irgi buvo patvirtintos valstybės garantiją suteikiant tam tikrai įmonės ERAP ir Prancūzijos vystymosi agentūros, kurios abi yra PKVĮ, veiklai. |
| --- | --- |

(44)

Ketvirta, jeigu PKVĮ turėtų valstybės garantiją, pasikeitus jų statusui, reikėtų sukurti kreditorių teisių apsaugos priemonių. Toks mechanizmas niekuomet nebuvo sukurtas. Priešingai, 1991 m. sausio 1 d. pašto ir telekomunikacijų administraciją pertvarkant į savarankišką juridinį asmenį (Paštą), 1990 m. gruodžio 31 d. sprendimu valstybė aiškiai suteikė iki 1990 m. gruodžio 31 d. susikaupusių ir Paštui perduotų skolų apmokėjimo garantiją. To nebūtų prireikę, jeigu Paštas, kaip PKVĮ prilyginama įstaiga, pagal statusą būtų naudojęsis valstybės garantija. Įstatymų ir reglamentų nuostatos irgi buvo patvirtintos valstybės garantiją suteikiant tam tikrai įmonės ERAP ir Prancūzijos vystymosi agentūros, kurios abi yra PKVĮ, veiklai.

| (45) | Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos mini buvusio Valstybės tarybos Skundų skyriaus pirmininko D. Labetoulle straipsnį (34). Anot D. Labetoulle, „teisėje suteikiant tokią garantiją [valstybės garantiją, kuri būtų visateisiškai taikoma valstybinėms viešosioms įstaigoms], ja naudojantis ir nustatant jos apimtį nėra jokio savaimingumo.“ |
| --- | --- |

(45)

Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos mini buvusio Valstybės tarybos Skundų skyriaus pirmininko D. Labetoulle straipsnį (34). Anot D. Labetoulle, „teisėje suteikiant tokią garantiją [valstybės garantiją, kuri būtų visateisiškai taikoma valstybinėms viešosioms įstaigoms], ja naudojantis ir nustatant jos apimtį nėra jokio savaimingumo.“

B.   
  Komisijos argumentas apie garantijos egzistavimą klaidingas

   (35)

a)   Individualių kreditinių reikalavimų patenkinimas neužtikrinamas

1.   Garantija negalėtų būti grindžiama 1980 m. liepos 16 d. įstatymu

| (46) | Pasak Prancūzijos valdžios institucijų (36), 1980 m. liepos 16 d. įstatymu kontrolės įstaigai suteiktas įgaliojimas vykdomojoje valdžioje pakeisti asmenį, kurį ji pavaduoja. Šiuo tikslu kontrolės įstaiga gali perimti tik tos vykdomosios valdžios institucijos įgaliojimus, į kuriuos neįeina galimybė disponuoti valstybės biudžetu. Taigi 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nenumatyta valstybės prievolė užstatyti savo išteklius. |
| --- | --- |

(46)

Pasak Prancūzijos valdžios institucijų (36), 1980 m. liepos 16 d. įstatymu kontrolės įstaigai suteiktas įgaliojimas vykdomojoje valdžioje pakeisti asmenį, kurį ji pavaduoja. Šiuo tikslu kontrolės įstaiga gali perimti tik tos vykdomosios valdžios institucijos įgaliojimus, į kuriuos neįeina galimybė disponuoti valstybės biudžetu. Taigi 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nenumatyta valstybės prievolė užstatyti savo išteklius.

| (47) | Remdamosi tokiu aiškinimu, Prancūzijos valdžios institucijos cituoja 1980 m. liepos 16 d. įstatymo parengiamuosius darbus. Per diskusijas Vyriausybė pasipriešino pakeitimams, kuriais siekta, kad valstybė privalėtų mokėti specialią subsidiją teritorinei savivaldos institucijai, jeigu jos išteklių nepakaktų teismo sprendimui įvykdyti. |
| --- | --- |

(47)

Remdamosi tokiu aiškinimu, Prancūzijos valdžios institucijos cituoja 1980 m. liepos 16 d. įstatymo parengiamuosius darbus. Per diskusijas Vyriausybė pasipriešino pakeitimams, kuriais siekta, kad valstybė privalėtų mokėti specialią subsidiją teritorinei savivaldos institucijai, jeigu jos išteklių nepakaktų teismo sprendimui įvykdyti.

| (48) | Prancūzijos valdžios institucijos remiasi ir doktrinos straipsniais (37). Šiuose straipsniuose esą primenama, kad 1980 m. liepos 16 d. įstatymo 1 straipsnyje posakis „tuo pasirūpina“ reiškia nuorodą į įgaliojimą „pavaduoti“, kai „pavaduojančiojo kompetencija iš principo tokia pat kaip pavaduojamojo“, be to, subsidijos suteikimas išimties tvarka „neįeina į pavadavimo įgaliojimus“, taigi nėra numatytas 1980 m. liepos 16 d. įstatyme. |
| --- | --- |

(48)

Prancūzijos valdžios institucijos remiasi ir doktrinos straipsniais (37). Šiuose straipsniuose esą primenama, kad 1980 m. liepos 16 d. įstatymo 1 straipsnyje posakis „tuo pasirūpina“ reiškia nuorodą į įgaliojimą „pavaduoti“, kai „pavaduojančiojo kompetencija iš principo tokia pat kaip pavaduojamojo“, be to, subsidijos suteikimas išimties tvarka „neįeina į pavadavimo įgaliojimus“, taigi nėra numatytas 1980 m. liepos 16 d. įstatyme.

| (49) | Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos pacitavo Valstybės tarybos 1999 m. lapkričio 10 d. (38) ir 2005 m. lapkričio 18 d. (39) sprendimus Kampoloro byloje. Valstybės taryba nusprendė, kad tai, kad valstybė finansų srityje pavaduoja įsipareigojimų nevykdančią savivaldybę, neįtraukta į 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytų įsipareigojimų sąrašą. Be to, tirdama, ar reikėjo pasitelkti valstybės atsakomybę vien dėl kaltės – kuri gana didelė – Valstybės taryba iš principo atmetė bet kokią „visateisės“ atsakomybės formą, taigi ir bet kokios formos garantiją. |
| --- | --- |

(49)

Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos pacitavo Valstybės tarybos 1999 m. lapkričio 10 d. (38) ir 2005 m. lapkričio 18 d. (39) sprendimus Kampoloro byloje. Valstybės taryba nusprendė, kad tai, kad valstybė finansų srityje pavaduoja įsipareigojimų nevykdančią savivaldybę, neįtraukta į 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytų įsipareigojimų sąrašą. Be to, tirdama, ar reikėjo pasitelkti valstybės atsakomybę vien dėl kaltės – kuri gana didelė – Valstybės taryba iš principo atmetė bet kokią „visateisės“ atsakomybės formą, taigi ir bet kokios formos garantiją.

2.   Nesant valstybės kaltės, ji negali būti patraukta atsakomybėn motyvuojant vien lėšų nepakankamumu

| (50) | Be to, Prancūzijos valdžios institucijos tvirtina, kad kompensavimo viešųjų įstaigų kreditoriams galimybės, atsiveriančios patraukiant valstybę atsakomybėn, negali būti prilygintos tam tikrai garantijai. Suteikdamas garantiją, garantas prisiima atsakomybę už garantuojamojo veiksmus. Jeigu tenka prisiimti atsakomybę už kaltę arba, jei atsakomybė už veiksmų padarinius prisiimama be kaltės, apie garantiją negali būti kalbama. |
| --- | --- |

(50)

Be to, Prancūzijos valdžios institucijos tvirtina, kad kompensavimo viešųjų įstaigų kreditoriams galimybės, atsiveriančios patraukiant valstybę atsakomybėn, negali būti prilygintos tam tikrai garantijai. Suteikdamas garantiją, garantas prisiima atsakomybę už garantuojamojo veiksmus. Jeigu tenka prisiimti atsakomybę už kaltę arba, jei atsakomybė už veiksmų padarinius prisiimama be kaltės, apie garantiją negali būti kalbama.

| (51) | Prancūzijos valdžios institucijos taip pat teigia, kad bet kokiu atveju valstybė negali prisiimti atsakomybės vien dėl to, kad prefektas ar kontrolės institucija negalėjo imtis jokių priemonių skolai sugrąžinti dėl vietos savivaldos institucijos ar viešosios įstaigos finansinės ir turtinės padėties. |
| --- | --- |

(51)

Prancūzijos valdžios institucijos taip pat teigia, kad bet kokiu atveju valstybė negali prisiimti atsakomybės vien dėl to, kad prefektas ar kontrolės institucija negalėjo imtis jokių priemonių skolai sugrąžinti dėl vietos savivaldos institucijos ar viešosios įstaigos finansinės ir turtinės padėties.

| (52) | Visų pirma, jeigu yra kaltė – juo labiau didelė – kai jokios priemonės negali padėti grąžinti vietos savivaldos institucijos ar viešosios įstaigos skolos, prefekto ar priežiūros institucijos nesinaudojimas savo kompetencija savaime nėra klaidingas. |
| --- | --- |

(52)

Visų pirma, jeigu yra kaltė – juo labiau didelė – kai jokios priemonės negali padėti grąžinti vietos savivaldos institucijos ar viešosios įstaigos skolos, prefekto ar priežiūros institucijos nesinaudojimas savo kompetencija savaime nėra klaidingas.

| (53) | Atsakomybė be kaltės gali būti atmetama remiantis bent dviem argumentais:






  — | Visų pirma asmuo, kurio prašoma atlyginti nuostolį, gali būti patrauktas atsakomybėn tik jeigu jam priskiriamu veiksmu (įskaitant susilaikymą) tiesiogiai padaryta žala. Tad lėšų nepakankamumo atveju kreditoriaus patirtos žalos priežastis turėtų būti ne administravimo institucijos veiksmas ar susilaikymas, o vietos savivaldos institucijos ar viešosios įstaigos nemokumas. |
| --- | --- | --- |

(53)

Atsakomybė be kaltės gali būti atmetama remiantis bent dviem argumentais:

—

Visų pirma asmuo, kurio prašoma atlyginti nuostolį, gali būti patrauktas atsakomybėn tik jeigu jam priskiriamu veiksmu (įskaitant susilaikymą) tiesiogiai padaryta žala. Tad lėšų nepakankamumo atveju kreditoriaus patirtos žalos priežastis turėtų būti ne administravimo institucijos veiksmas ar susilaikymas, o vietos savivaldos institucijos ar viešosios įstaigos nemokumas.

| — | Antra, atsakomybė be kaltės kyla iš lygybės viešųjų įsipareigojimų atžvilgiu principo. Taigi, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, šiuo atveju sunku atskirti, kaip kreditoriaus patirta žala galėtų pasireikšti nelygybe viešųjų įsipareigojimų atžvilgiu. Iš tiesų, priešingai negu sprendime byloje Couitéas
   (40), šiuo atveju jokia valstybės valdžios institucija nenuspręstų nevykdyti sprendimo dėl visuotinės svarbos priežasčių. Nagrinėjamu atveju valstybės valdžios institucijos praktiškai negalėtų imtis priemonių, kurios padėtų įvykdyti teismo sprendimą ir grąžinti skolas kreditoriams, o ne būtų nuspręsta, kad tai neįmanoma dėl bendrojo intereso reikalavimų. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, vien konstatavus nemokumą, negalima patraukti atsakomybėn dėl nelygybės įsipareigojimų atžvilgiu. Dėl Komisijos sprendimo 59 konstatuojamojoje dalyje nurodyto argumento, kad „jeigu valstybės atstovas teiktų pirmenybę viešosios paslaugos tęstinumui, o ne kreditoriaus teisei į skolos apmokėjimą, nebūtų atmesta galimybė, kad valstybė būtų patraukta atsakomybėn ne dėl savo kaltės“, Prancūzijos valdžios institucijos pripažįsta, kad reikalavimas tęsti viešosios paslaugos teikimą taikomas valstybės atstovui vykdant 1980 m. liepos 16 d. įstatyme numatytą procedūrą. Vis dėlto, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, net jei teisėjas nurodytų skirti kreditoriui kompensaciją, dėl jos jis atsidurtų tokioje pat padėtyje, kaip ir bendrosios teisės požiūriu, nes atitinkamas turtas būtų perleistas ir visi kreditoriai gautų atitinkamą pinigų sumą. Todėl kreditorius neįgytų jokių pranašumų. |
| --- | --- |

—

Antra, atsakomybė be kaltės kyla iš lygybės viešųjų įsipareigojimų atžvilgiu principo. Taigi, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, šiuo atveju sunku atskirti, kaip kreditoriaus patirta žala galėtų pasireikšti nelygybe viešųjų įsipareigojimų atžvilgiu. Iš tiesų, priešingai negu sprendime byloje Couitéas
   (40), šiuo atveju jokia valstybės valdžios institucija nenuspręstų nevykdyti sprendimo dėl visuotinės svarbos priežasčių. Nagrinėjamu atveju valstybės valdžios institucijos praktiškai negalėtų imtis priemonių, kurios padėtų įvykdyti teismo sprendimą ir grąžinti skolas kreditoriams, o ne būtų nuspręsta, kad tai neįmanoma dėl bendrojo intereso reikalavimų. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, vien konstatavus nemokumą, negalima patraukti atsakomybėn dėl nelygybės įsipareigojimų atžvilgiu. Dėl Komisijos sprendimo 59 konstatuojamojoje dalyje nurodyto argumento, kad „jeigu valstybės atstovas teiktų pirmenybę viešosios paslaugos tęstinumui, o ne kreditoriaus teisei į skolos apmokėjimą, nebūtų atmesta galimybė, kad valstybė būtų patraukta atsakomybėn ne dėl savo kaltės“, Prancūzijos valdžios institucijos pripažįsta, kad reikalavimas tęsti viešosios paslaugos teikimą taikomas valstybės atstovui vykdant 1980 m. liepos 16 d. įstatyme numatytą procedūrą. Vis dėlto, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, net jei teisėjas nurodytų skirti kreditoriui kompensaciją, dėl jos jis atsidurtų tokioje pat padėtyje, kaip ir bendrosios teisės požiūriu, nes atitinkamas turtas būtų perleistas ir visi kreditoriai gautų atitinkamą pinigų sumą. Todėl kreditorius neįgytų jokių pranašumų.

b)   [...]
   (41)

1.   Bendrosios teisės sanavimo ir likvidavimo procedūros netaikymas viešiesiems asmenims nepanaikina galimybės, kad PKVĮ bankrutuos ar kad jos atžvilgiu bus vykdoma bankroto procedūra.

| (54) | Anot Prancūzijos valdžios institucijų, savo analizę Komisija grindžia 2000 m. komunikatu dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos (42) ir konkrečiai jo 2.1.3 punktu, kuriame teigiama, kad „Komisija garantija suteikta pagalba laiko palankesnes finansavimo sąlygas, gautas įmonių, kurių bankrotas arba kitos nemokumo procedūros yra neįmanomos dėl jų teisinės formos, arba jei ji užtikrina valstybės garantiją arba kad nuostolius padengs valstybė.“ |
| --- | --- |

(54)

Anot Prancūzijos valdžios institucijų, savo analizę Komisija grindžia 2000 m. komunikatu dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos (42) ir konkrečiai jo 2.1.3 punktu, kuriame teigiama, kad „Komisija garantija suteikta pagalba laiko palankesnes finansavimo sąlygas, gautas įmonių, kurių bankrotas arba kitos nemokumo procedūros yra neįmanomos dėl jų teisinės formos, arba jei ji užtikrina valstybės garantiją arba kad nuostolius padengs valstybė.“

| (55) | Pabrėždamos, kad sutarties sąlygos, o ne 2000 m. komunikatas dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos turi viršenybę, Prancūzijos valdžios institucijos nurodo du elementus, kurie, pasak jų, šiuo konkrečiu atveju siaurina komunikato taikymo sritį:






  — | 2000 m. komunikate dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos pabrėžiama, kad galima pagalba susijusi su „palankesnėmis kreditavimo sąlygomis“, kuriomis būtų laikomas galimybės iškelti bankroto procedūrą atmetimas; Komisija neįrodžiusi, kad tokios „palankesnės kreditavimo sąlygos“ egzistuoja, |
| --- | --- | --- |

(55)

Pabrėždamos, kad sutarties sąlygos, o ne 2000 m. komunikatas dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos turi viršenybę, Prancūzijos valdžios institucijos nurodo du elementus, kurie, pasak jų, šiuo konkrečiu atveju siaurina komunikato taikymo sritį:

—

2000 m. komunikate dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos pabrėžiama, kad galima pagalba susijusi su „palankesnėmis kreditavimo sąlygomis“, kuriomis būtų laikomas galimybės iškelti bankroto procedūrą atmetimas; Komisija neįrodžiusi, kad tokios „palankesnės kreditavimo sąlygos“ egzistuoja,

| — | 2000 m. komunikate dėl valstybės pagalbos nagrinėjamas atvejis, kai dėl teisinio statuso negalima jokia bankroto ar nemokumo procedūra, o ne konkreti procedūra; Komisija nenustačiusi, kad Paštas negali bankrutuoti ir negalima jokia nemokumo procedūra. |
| --- | --- |

—

2000 m. komunikate dėl valstybės pagalbos nagrinėjamas atvejis, kai dėl teisinio statuso negalima jokia bankroto ar nemokumo procedūra, o ne konkreti procedūra; Komisija nenustačiusi, kad Paštas negali bankrutuoti ir negalima jokia nemokumo procedūra.

| (56) | Taigi, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, 1985 m. sausio 25 d. įstatymas tėra procedūrinis įstatymas. Tai, kad PKVĮ neįeina į jo taikymo sritį, nereiškia, kad PKVĮ negali atsidurti tokioje padėtyje, kai mokėjimai nutrūks, be to, nedraudžiama jos atžvilgiu vykdyti sanavimo, likvidavimo ar bankroto ad hoc procedūrą. |
| --- | --- |

(56)

Taigi, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, 1985 m. sausio 25 d. įstatymas tėra procedūrinis įstatymas. Tai, kad PKVĮ neįeina į jo taikymo sritį, nereiškia, kad PKVĮ negali atsidurti tokioje padėtyje, kai mokėjimai nutrūks, be to, nedraudžiama jos atžvilgiu vykdyti sanavimo, likvidavimo ar bankroto ad hoc procedūrą.

2.   1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytos „procedūros“, o ne kolektyvinės bendrosios teisės procedūros taikymas nesuteikia kreditoriui jokių lengvatų.

| (57) | Išanalizavusios 68 konstatuojamojoje dalyje nurodytą sprendimą pradėti procedūrą, Prancūzijos valdžios institucijos daro išvadą, kad vertindama, ar specifinės procedūros taikymas nemokumo atveju subjektui suteikia pranašumą, palyginti su įmonėmis, kurioms taikoma prekybos teisė, Komisija remiasi dviem kriterijais:






  — | viešumo kriterijus: reikėtų nustatyti ir paskelbti procedūrą, kuri būtų įgyvendinama Pašto nemokumo atveju, |
| --- | --- | --- |

(57)

Išanalizavusios 68 konstatuojamojoje dalyje nurodytą sprendimą pradėti procedūrą, Prancūzijos valdžios institucijos daro išvadą, kad vertindama, ar specifinės procedūros taikymas nemokumo atveju subjektui suteikia pranašumą, palyginti su įmonėmis, kurioms taikoma prekybos teisė, Komisija remiasi dviem kriterijais:

—

viešumo kriterijus: reikėtų nustatyti ir paskelbti procedūrą, kuri būtų įgyvendinama Pašto nemokumo atveju,

| — | lygiavertiškumo kriterijus: ši procedūra turėtų būti arba privatinės teisės procedūra, arba procedūra, kuri Pašto kreditoriams suteiktų teises, ne didesnes už teises, įgyjamas taikant prekybos teisę. |
| --- | --- |

—

lygiavertiškumo kriterijus: ši procedūra turėtų būti arba privatinės teisės procedūra, arba procedūra, kuri Pašto kreditoriams suteiktų teises, ne didesnes už teises, įgyjamas taikant prekybos teisę.

| (58) | Nors Prancūzijos valdžios institucijos neigia, kad būtina tenkinti abu kriterijus (43), kadangi Komisija tuos kriterijus laiko reikalingais ir pakankamais, Prancūzijos valdžios institucijos jais remiasi nagrinėdamos, ar taikant 1980 m. liepos 16 d. įstatymo nuostatas viešosios teisės reglamentuojamų subjektų kreditoriams suteikiamas pranašumas, palyginti su įmonių, kurioms taikomos kolektyvinės bendrosios teisės procedūros, kreditoriais. |
| --- | --- |

(58)

Nors Prancūzijos valdžios institucijos neigia, kad būtina tenkinti abu kriterijus (43), kadangi Komisija tuos kriterijus laiko reikalingais ir pakankamais, Prancūzijos valdžios institucijos jais remiasi nagrinėdamos, ar taikant 1980 m. liepos 16 d. įstatymo nuostatas viešosios teisės reglamentuojamų subjektų kreditoriams suteikiamas pranašumas, palyginti su įmonių, kurioms taikomos kolektyvinės bendrosios teisės procedūros, kreditoriais.

| (59) | Vertindamos viešumo kriterijų, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad kaip rodo Komisijos nurodytų kredito reitingų agentūrų pranešimai dėl ERAP, kredito reitingų agentūros teisingai laiko 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytą procedūrą taikytina PKVĮ nemokumo atveju. |
| --- | --- |

(59)

Vertindamos viešumo kriterijų, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad kaip rodo Komisijos nurodytų kredito reitingų agentūrų pranešimai dėl ERAP, kredito reitingų agentūros teisingai laiko 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytą procedūrą taikytina PKVĮ nemokumo atveju.

| (60) | Vertindamos lygiavertiškumo kriterijų, Prancūzijos valdžios institucijos išskiria atvejus, kai taikytinas viešosios paslaugos tęstinumo reikalavimas, ir atvejus, kai toks reikalavimas netaikytinas. |
| --- | --- |

(60)

Vertindamos lygiavertiškumo kriterijų, Prancūzijos valdžios institucijos išskiria atvejus, kai taikytinas viešosios paslaugos tęstinumo reikalavimas, ir atvejus, kai toks reikalavimas netaikytinas.

i)   1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatyta „procedūra“ nagrinėjama lygiavertiškumo pagrindu, netaikant viešosios paslaugos tęstinumo reikalavimo

| (61) | Kaip teigia Prancūzijos valdžios institucijos, jeigu Paštas nesugebėtų grąžinti savo skolų ir jei nebūtų taikomi jokie viešosios paslaugos tęstinumo reikalavimai, procedūra turėtų būti tokia: neįtikėtinu atveju, jeigu finansinių sunkumų kiltų prieš pritrūkstant turto, pirmiausia įmonei reiktų pradėti derybas su kreditoriais siekiant sukurti įsipareigojimų sanavimo planą. Vėliau, jeigu būtų nuspręsta, kad planas nepakankamas arba jei jis nepadėtų pašalinti finansinių sunkumų, ir nesant naujo susitarimo su kreditoriais, jie – arba kai kurie iš jų – galėtų kreiptis į kompetentingą teismą, kad skolininkas būtų nuteistas, o jų kreditiniai reikalavimai pripažinti. Tada būtų taikoma 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatyta procedūra. Prireikus ji galėtų paskatinti kontrolės instituciją vykdomuoju lygmeniu pavaduoti Paštą, kad būtų priimti reikalingi sprendimai jo skoloms apmokėti įstaigos lėšomis. Jeigu 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatyta procedūra užstrigtų dėl Pašto turto nepakankamumo, o kontrolės įstaiga, neturėdama jokio perleistino turto, materialiai nebeišgalėtų sukaupti lėšų įsiskolintai sumai sumokėti, 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatyta procedūra būtų baigta. |
| --- | --- |

(61)

Kaip teigia Prancūzijos valdžios institucijos, jeigu Paštas nesugebėtų grąžinti savo skolų ir jei nebūtų taikomi jokie viešosios paslaugos tęstinumo reikalavimai, procedūra turėtų būti tokia: neįtikėtinu atveju, jeigu finansinių sunkumų kiltų prieš pritrūkstant turto, pirmiausia įmonei reiktų pradėti derybas su kreditoriais siekiant sukurti įsipareigojimų sanavimo planą. Vėliau, jeigu būtų nuspręsta, kad planas nepakankamas arba jei jis nepadėtų pašalinti finansinių sunkumų, ir nesant naujo susitarimo su kreditoriais, jie – arba kai kurie iš jų – galėtų kreiptis į kompetentingą teismą, kad skolininkas būtų nuteistas, o jų kreditiniai reikalavimai pripažinti. Tada būtų taikoma 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatyta procedūra. Prireikus ji galėtų paskatinti kontrolės instituciją vykdomuoju lygmeniu pavaduoti Paštą, kad būtų priimti reikalingi sprendimai jo skoloms apmokėti įstaigos lėšomis. Jeigu 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatyta procedūra užstrigtų dėl Pašto turto nepakankamumo, o kontrolės įstaiga, neturėdama jokio perleistino turto, materialiai nebeišgalėtų sukaupti lėšų įsiskolintai sumai sumokėti, 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatyta procedūra būtų baigta.

| (62) | Taigi, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, jeigu jokie su viešąja paslauga susiję reikalavimai netaikytini, taikant 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytą „procedūrą“, galėtų būti parduotas visas Pašto turtas, bet jeigu turto nepakaktų, ši procedūra nepadėtų grąžinti skolų visiems Pašto kreditoriams. Procedūros pabaigoje visi įstaigos, kuriai taikomas 1980 m. liepos 16 d. įstatymas, kreditoriai atgautų tokią pat sumą kaip ir įstaigos, kuriai taikoma prekybos teisė, kreditoriai, būtent sumą, gautą pardavus turtą. |
| --- | --- |

(62)

Taigi, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, jeigu jokie su viešąja paslauga susiję reikalavimai netaikytini, taikant 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytą „procedūrą“, galėtų būti parduotas visas Pašto turtas, bet jeigu turto nepakaktų, ši procedūra nepadėtų grąžinti skolų visiems Pašto kreditoriams. Procedūros pabaigoje visi įstaigos, kuriai taikomas 1980 m. liepos 16 d. įstatymas, kreditoriai atgautų tokią pat sumą kaip ir įstaigos, kuriai taikoma prekybos teisė, kreditoriai, būtent sumą, gautą pardavus turtą.

| (63) | Ši procedūra ir prekybos teisėje taikoma procedūra skirtųsi tik dviem aspektais:






  — | masinio kreditorių reikalavimų patenkinimo nebuvimu: priešingai nei pagal privatinės teisės procedūrą, kai kreditiniai reikalavimai tenkinami masiškai, o kreditoriams mokama pirmenybės tvarka proporcingai skirstant disponuojamas sumas, pagal 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytą procedūrą vien kreditoriaus ieškinys padeda jam išsaugoti teises. 1980 m. liepos 16 d. įstatymu įtvirtintas pirmumo principas, |
| --- | --- | --- |

(63)

Ši procedūra ir prekybos teisėje taikoma procedūra skirtųsi tik dviem aspektais:

—

masinio kreditorių reikalavimų patenkinimo nebuvimu: priešingai nei pagal privatinės teisės procedūrą, kai kreditiniai reikalavimai tenkinami masiškai, o kreditoriams mokama pirmenybės tvarka proporcingai skirstant disponuojamas sumas, pagal 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytą procedūrą vien kreditoriaus ieškinys padeda jam išsaugoti teises. 1980 m. liepos 16 d. įstatymu įtvirtintas pirmumo principas,

| — | būtent valstybės atstovas, kontroliuojamas administracinių bylų teisėjo (tikrinama didelė kaltė, vadovaujantis Valstybės tarybos sprendimu minėtoje 2005 m. lapkričio mėn. Kampoloro byloje), prisiima funkciją, lygiavertę likvidatoriaus ir teismo paskirto administratoriaus funkcijai. |
| --- | --- |

—

būtent valstybės atstovas, kontroliuojamas administracinių bylų teisėjo (tikrinama didelė kaltė, vadovaujantis Valstybės tarybos sprendimu minėtoje 2005 m. lapkričio mėn. Kampoloro byloje), prisiima funkciją, lygiavertę likvidatoriaus ir teismo paskirto administratoriaus funkcijai.

| (64) | Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad procedūrai pasibaigus kreditoriai nebeturėtų galimybių pateikti skundų. Iš tiesų, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, valstybė negali būti patraukta atsakomybėn atsižvelgiant tiktai į lėšų trūkumą. Be to, privatinės teisės procedūroje kreditoriai „neatgauna individualaus persekiojimo teisės“, nebent įmonė likviduojama teismo sprendimu (44). |
| --- | --- |

(64)

Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad procedūrai pasibaigus kreditoriai nebeturėtų galimybių pateikti skundų. Iš tiesų, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, valstybė negali būti patraukta atsakomybėn atsižvelgiant tiktai į lėšų trūkumą. Be to, privatinės teisės procedūroje kreditoriai „neatgauna individualaus persekiojimo teisės“, nebent įmonė likviduojama teismo sprendimu (44).

ii)   1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatyta „procedūra“ nagrinėjama lygiavertiškumo pagrindu, atsižvelgiant į viešosios paslaugos tęstinumo reikalavimą

| (65) | Darant prielaidą, kad viešosios paslaugos tęstinumas turėtų būti užtikrintas, Prancūzijos valdžios institucijos sutinka, kad įgyvendindamas įgaliojimus, kurie jam suteikti 1980 m. liepos 16 d. įstatymu, valstybės atstovas galėtų nuspręsti neperleisti tam tikro viešajai paslaugai teikti reikalingo turto. Jeigu valstybė nemokėtų kompensacijos, neperleidus tam tikro turto dėl reikalavimų, susijusių su viešosios paslaugos teikimu, būtų parduota mažiau turto ir kreditorių susigrąžinamos sumos sumažėtų. Procedūra nesuteiktų Pašto kreditoriams didesnių teisių už įgyjamas taikant prekybos teisę. Kaip teigia Prancūzijos valdžios institucijos, Komisijos iškeltas lygiavertiškumo kriterijus būtų tenkinamas a fortiori. |
| --- | --- |

(65)

Darant prielaidą, kad viešosios paslaugos tęstinumas turėtų būti užtikrintas, Prancūzijos valdžios institucijos sutinka, kad įgyvendindamas įgaliojimus, kurie jam suteikti 1980 m. liepos 16 d. įstatymu, valstybės atstovas galėtų nuspręsti neperleisti tam tikro viešajai paslaugai teikti reikalingo turto. Jeigu valstybė nemokėtų kompensacijos, neperleidus tam tikro turto dėl reikalavimų, susijusių su viešosios paslaugos teikimu, būtų parduota mažiau turto ir kreditorių susigrąžinamos sumos sumažėtų. Procedūra nesuteiktų Pašto kreditoriams didesnių teisių už įgyjamas taikant prekybos teisę. Kaip teigia Prancūzijos valdžios institucijos, Komisijos iškeltas lygiavertiškumo kriterijus būtų tenkinamas a fortiori.

| (66) | Vis dėlto Prancūzijos valdžios institucijos sutinka, kad, darant šią prielaidą, valstybė galėtų būti patraukta atsakomybėn be kaltės, o kreditoriams galėtų būti atlyginama pagal patirtos žalos dydį, t. y. didžiausia kompensacija atitiktų turto, kurio valstybės atstovas teisėtai nusprendė jiems neperduoti, rinkos vertę. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, toks galimas kompensavimas neturėtų kitokio poveikio, išskyrus kreditoriaus pavadavimą pagal bendrąją teisę, taigi lygiavertiškumo pagrindu negalėtų suteikti jam didesnių teisių už numatytąsias bendrojoje teisėje. |
| --- | --- |

(66)

Vis dėlto Prancūzijos valdžios institucijos sutinka, kad, darant šią prielaidą, valstybė galėtų būti patraukta atsakomybėn be kaltės, o kreditoriams galėtų būti atlyginama pagal patirtos žalos dydį, t. y. didžiausia kompensacija atitiktų turto, kurio valstybės atstovas teisėtai nusprendė jiems neperduoti, rinkos vertę. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, toks galimas kompensavimas neturėtų kitokio poveikio, išskyrus kreditoriaus pavadavimą pagal bendrąją teisę, taigi lygiavertiškumo pagrindu negalėtų suteikti jam didesnių teisių už numatytąsias bendrojoje teisėje.

| (67) | Prancūzijos valdžios institucijos daro išvadą, kad 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatyta procedūra atitinka Komisijos išdėstytus lygiavertiškumo bei viešumo kriterijus, ir to pakanka norint atmesti pranašumo egzistavimo prielaidą. Taigi jos mano, kad nėra pagrindo Paštui tiesiogiai taikyti varginamą ir sudėtingą bendrosios teisės procedūrą. |
| --- | --- |

(67)

Prancūzijos valdžios institucijos daro išvadą, kad 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatyta procedūra atitinka Komisijos išdėstytus lygiavertiškumo bei viešumo kriterijus, ir to pakanka norint atmesti pranašumo egzistavimo prielaidą. Taigi jos mano, kad nėra pagrindo Paštui tiesiogiai taikyti varginamą ir sudėtingą bendrosios teisės procedūrą.

3.   Komisijos cituojami tekstai apie tai, kas nutinka įsipareigojimams po to, kai išnaudojami įstaigos ištekliai, Paštui netaikytini.

| (68) | Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, sprendime pradėti procedūrą, konkrečiai jo 69 konstatuojamojoje dalyje Komisijos minimi tekstai Paštui netaikytini ir neperkeltini. |
| --- | --- |

(68)

Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, sprendime pradėti procedūrą, konkrečiai jo 69 konstatuojamojoje dalyje Komisijos minimi tekstai Paštui netaikytini ir neperkeltini.

3.1.2.   DĖL PRANAŠUMO NEBUVIMO

| (69) | Kaip teigia Prancūzijos valdžios institucijos, Komisijos tyrimas, ar atrankinis pranašumas yra, plėtojamas dviem požiūriais:






  — | „uždaro rato“ argumentu, grindžiamu 2000 m. komunikatu dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos, |
| --- | --- | --- |

(69)

Kaip teigia Prancūzijos valdžios institucijos, Komisijos tyrimas, ar atrankinis pranašumas yra, plėtojamas dviem požiūriais:

—

„uždaro rato“ argumentu, grindžiamu 2000 m. komunikatu dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos,

| — | tariamos priemonės įtakos kredito reitingų agentūroms analize. |
| --- | --- |

—

tariamos priemonės įtakos kredito reitingų agentūroms analize.

A.   
  2000 m. Komisijos komunikatas dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos neleidžia daryti išvados, kad šiuo konkrečiu atveju pranašumas yra

| (70) | Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad sprendimo pradėti procedūrą 77 konstatuojamojoje dalyje Komisija klaidingai interpretuoja 2000 m. komunikato dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos 2.1.3 punktą. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, 2.1.3 punkte nurodoma, kad jeigu įmonei, kuriai dėl teisinio statuso negalima vykdyti bankroto ar nemokumo procedūros, suteikiamos palankesnės kreditavimo sąlygos, jos laikomos pagalba garantijos forma. Kaip teigia Prancūzijos valdžios institucijos, 2000 m. Komisijos komunikato dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos 2.1.3 punkte nėra jokios nuostatos, rodančios, kad Komisija mano, jog dėl to, kad dėl teisinio statuso įmonei negalima iškelti bankroto procedūros, jai būtinai suteikiamos palankesnės finansavimo sąlygos. |
| --- | --- |

(70)

Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad sprendimo pradėti procedūrą 77 konstatuojamojoje dalyje Komisija klaidingai interpretuoja 2000 m. komunikato dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos 2.1.3 punktą. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, 2.1.3 punkte nurodoma, kad jeigu įmonei, kuriai dėl teisinio statuso negalima vykdyti bankroto ar nemokumo procedūros, suteikiamos palankesnės kreditavimo sąlygos, jos laikomos pagalba garantijos forma. Kaip teigia Prancūzijos valdžios institucijos, 2000 m. Komisijos komunikato dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos 2.1.3 punkte nėra jokios nuostatos, rodančios, kad Komisija mano, jog dėl to, kad dėl teisinio statuso įmonei negalima iškelti bankroto procedūros, jai būtinai suteikiamos palankesnės finansavimo sąlygos.

| (71) | Be to, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad Paštas nepatenka į 2000 m. Komisijos komunikato dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos 2.1.3 punkto taikymo sritį, nes jame numatomi atvejai, kai dėl teisinio statuso atmetama bet kokia bankroto ar nemokumo procedūra, o ne konkreti procedūra. Taigi, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, Komisija nenustatė, kad Paštas negali bankrutuoti ar kad nemokumo procedūra netaikytina. |
| --- | --- |

(71)

Be to, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad Paštas nepatenka į 2000 m. Komisijos komunikato dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos 2.1.3 punkto taikymo sritį, nes jame numatomi atvejai, kai dėl teisinio statuso atmetama bet kokia bankroto ar nemokumo procedūra, o ne konkreti procedūra. Taigi, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, Komisija nenustatė, kad Paštas negali bankrutuoti ar kad nemokumo procedūra netaikytina.

B.   
  Pranašumo nepriskirtinumas ir valstybės lėšų nebuvimas

| (72) | Sprendimo pradėti procedūrą 79 konstatuojamojoje dalyje Komisija primena, kad kredito reitingų agentūros daro įtaką įmonėms taikomoms kreditavimo sąlygoms. |
| --- | --- |

(72)

Sprendimo pradėti procedūrą 79 konstatuojamojoje dalyje Komisija primena, kad kredito reitingų agentūros daro įtaką įmonėms taikomoms kreditavimo sąlygoms.

| (73) | Priminusios kredito reitingų agentūrų silpnybes, Prancūzijos valdžios institucijos tvirtina, kad jei kredito reitingų agentūros pozicija nepagrindžiama tikslia galiojančios teisės sistemos analize, valstybei priskirtinas pranašumas, kuris gali sudaryti valstybės pagalbą, neturėtų būti grindžiamas tokia pozicija. Be to, nors toks vertinimas praktiškai suteiktų PKVĮ teisę į lengvatinį kreditą, tai nesuteiktų jai jokios teisinės ir praktinės galimybės naudotis valstybės lėšomis, o tai būtina sąlyga valstybės pagalbai apibūdinti. |
| --- | --- |

(73)

Priminusios kredito reitingų agentūrų silpnybes, Prancūzijos valdžios institucijos tvirtina, kad jei kredito reitingų agentūros pozicija nepagrindžiama tikslia galiojančios teisės sistemos analize, valstybei priskirtinas pranašumas, kuris gali sudaryti valstybės pagalbą, neturėtų būti grindžiamas tokia pozicija. Be to, nors toks vertinimas praktiškai suteiktų PKVĮ teisę į lengvatinį kreditą, tai nesuteiktų jai jokios teisinės ir praktinės galimybės naudotis valstybės lėšomis, o tai būtina sąlyga valstybės pagalbai apibūdinti.

| (74) | Prancūzijos valdžios institucijos priduria, kad agentūrų analizės grindžiamos ne objektyviomis teisinėmis sąlygomis, o subjektyviu vertinimu to, kas būtų valstybės pagalba, jei įmonei kiltų sunkumų. |
| --- | --- |

(74)

Prancūzijos valdžios institucijos priduria, kad agentūrų analizės grindžiamos ne objektyviomis teisinėmis sąlygomis, o subjektyviu vertinimu to, kas būtų valstybės pagalba, jei įmonei kiltų sunkumų.

C.   
  „Uždaro rato“ argumentai

| (75) | Kaip teigia Prancūzijos valdžios institucijos, Komisijos argumentai patenka į „uždarą ratą“:






  — | Komisija iš esmės remiasi kredito reitingų agentūrų teiginiais, kad pabrėžtų ekonominį pranašumą, |
| --- | --- | --- |

(75)

Kaip teigia Prancūzijos valdžios institucijos, Komisijos argumentai patenka į „uždarą ratą“:

—

Komisija iš esmės remiasi kredito reitingų agentūrų teiginiais, kad pabrėžtų ekonominį pranašumą,

| — | rinka ir kredito reitingų agentūros atsižvelgia į tai, kad Paštui nesuteikta valstybės garantija, bet ir toliau reiškia abejonę, kylančią vien iš Komisijos reiškiamos pozicijos. |
| --- | --- |

—

rinka ir kredito reitingų agentūros atsižvelgia į tai, kad Paštui nesuteikta valstybės garantija, bet ir toliau reiškia abejonę, kylančią vien iš Komisijos reiškiamos pozicijos.

D.   
  Poveikio Pašto reitingavimui nebuvimas

| (76) | Bet kokiu atveju, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, sprendime pradėti procedūrą neteigiama, kad Pašto reitingai aukštesni dėl tariamos neribotos valstybės garantijos. |
| --- | --- |

(76)

Bet kokiu atveju, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, sprendime pradėti procedūrą neteigiama, kad Pašto reitingai aukštesni dėl tariamos neribotos valstybės garantijos.

a)   Kredito reitingų agentūrų doktrinos nepakanka jokiems padariniams išaiškinti

| (77) | Prancūzijos valdžios institucijos pateikia kelias pastabas dėl Standard and Poor’s tyrimo „Vyriausybės paramos įtaka reitingavimui“ (angl. Influence of Government Support on Ratings), Komisijos cituojamo sprendimo pradėti procedūrą 80 konstatuojamojoje dalyje. Šiame tyrime Standard and Poor’s išskiria daugelio kategorijų „Vyriausybės remiamas pašto paslaugų bendroves“ (angl. government supported postal companies); klasifikacijoje nustatyta metodika, Standard and Poor’s taikyta minėto subjekto reitingui nustatyti. |
| --- | --- |

(77)

Prancūzijos valdžios institucijos pateikia kelias pastabas dėl Standard and Poor’s tyrimo „Vyriausybės paramos įtaka reitingavimui“ (angl. Influence of Government Support on Ratings), Komisijos cituojamo sprendimo pradėti procedūrą 80 konstatuojamojoje dalyje. Šiame tyrime Standard and Poor’s išskiria daugelio kategorijų „Vyriausybės remiamas pašto paslaugų bendroves“ (angl. government supported postal companies); klasifikacijoje nustatyta metodika, Standard and Poor’s taikyta minėto subjekto reitingui nustatyti.

| (78) | Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad priskyrimas prie 1 kategorijos (45) atitinka plačius kriterijus, kaip antai ekonominės ir socialinės veiklos ar aplinkos pobūdį, bet neužsimena apie nurodyto operatoriaus statusą. |
| --- | --- |

(78)

Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad priskyrimas prie 1 kategorijos (45) atitinka plačius kriterijus, kaip antai ekonominės ir socialinės veiklos ar aplinkos pobūdį, bet neužsimena apie nurodyto operatoriaus statusą.

| (79) | Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad 2004 m. lapkričio 22 d. Prancūzijos ir Italijos paštas buvo priskiriamas prie 2 kategorijos (46). Remdamosi Standard and Poor’s dokumentu, Prancūzijos valdžios institucijos daro išvadą, kad Italijos paštas (it. Poste Italiane) finansiniai rezultatai nepateisina Italijos pašto reitingavimo. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, Italijos paštui priskirtam reitingui įtaką darė jo savininkas, nors Italijos paštas pagal bendrąją teisę turi akcinės bendrovės statusą. |
| --- | --- |

(79)

Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad 2004 m. lapkričio 22 d. Prancūzijos ir Italijos paštas buvo priskiriamas prie 2 kategorijos (46). Remdamosi Standard and Poor’s dokumentu, Prancūzijos valdžios institucijos daro išvadą, kad Italijos paštas (it. Poste Italiane) finansiniai rezultatai nepateisina Italijos pašto reitingavimo. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, Italijos paštui priskirtam reitingui įtaką darė jo savininkas, nors Italijos paštas pagal bendrąją teisę turi akcinės bendrovės statusą.

| (80) | Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad Standard and Poor’s galų gale priskyrė Paštą prie 3 kategorijos (47). Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, nuo 2004 m. įgyvendinamos didelės reformos paskatino Standard and Poor’s suteikti Paštui 3 kategoriją. Prancūzijos valdžios institucijos iš to daro išvadą, kad negali būti nustatyta, jog Pašto reitingas sietinas tik su įmonės statusu ar su kokiu nors valstybės garantijos mechanizmu ir kad toks reitingas gali sudaryti valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(80)

Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad Standard and Poor’s galų gale priskyrė Paštą prie 3 kategorijos (47). Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, nuo 2004 m. įgyvendinamos didelės reformos paskatino Standard and Poor’s suteikti Paštui 3 kategoriją. Prancūzijos valdžios institucijos iš to daro išvadą, kad negali būti nustatyta, jog Pašto reitingas sietinas tik su įmonės statusu ar su kokiu nors valstybės garantijos mechanizmu ir kad toks reitingas gali sudaryti valstybės pagalbą.

| (81) | Vis dėlto Prancūzijos valdžios institucijos sutinka, kad 2004 m. atliktame Standard and Poor’s tyrime keltas Pašto statuso klausimas. Tačiau Prancūzijos valdžios institucijos užtikrina, kad nuo to laiko su Standard and Poor’s keistasi informacija ir tai padėjo jį išsiaiškinti. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos taip pat įspėjusios Fitch apie tai, kad jokios valstybės garantijos Paštui nesuteiktos, ir dėl to agentūra persvarsčiusi klausimą. |
| --- | --- |

(81)

Vis dėlto Prancūzijos valdžios institucijos sutinka, kad 2004 m. atliktame Standard and Poor’s tyrime keltas Pašto statuso klausimas. Tačiau Prancūzijos valdžios institucijos užtikrina, kad nuo to laiko su Standard and Poor’s keistasi informacija ir tai padėjo jį išsiaiškinti. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos taip pat įspėjusios Fitch apie tai, kad jokios valstybės garantijos Paštui nesuteiktos, ir dėl to agentūra persvarsčiusi klausimą.

b)   Privačiame sektoriuje daug atvejų, kai patronuojamosios įmonės reitingas siejamas su patronuojančiosios įmonės reitingu

| (82) | Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, stabilaus daugumos akcininko įtaka, kredito reitingų agentūrų nustatyta Italijos pašto atveju ir nepriklausanti nuo jokių statuso ypatybių, pastebima vertinant privačias įmonių grupes. Kaip pavyzdį Prancūzijos valdžios institucijos nurodė Standard and Poor’s2003 m. gruodžio 3 d. pranešimą dėl AGF (48), pranešimą dėl Volkswagen Bank GmbH
   (49) ir pranešimą dėl VWFS (50). Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, tokio pobūdžio požiūris jokiu būdu nėra viešojo sektoriaus ypatumas. |
| --- | --- |

(82)

Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, stabilaus daugumos akcininko įtaka, kredito reitingų agentūrų nustatyta Italijos pašto atveju ir nepriklausanti nuo jokių statuso ypatybių, pastebima vertinant privačias įmonių grupes. Kaip pavyzdį Prancūzijos valdžios institucijos nurodė Standard and Poor’s2003 m. gruodžio 3 d. pranešimą dėl AGF (48), pranešimą dėl Volkswagen Bank GmbH
   (49) ir pranešimą dėl VWFS (50). Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, tokio pobūdžio požiūris jokiu būdu nėra viešojo sektoriaus ypatumas.

c)   Pasikeitus statusui, Pašto reitingas nepasikeistų

| (83) | Išanalizavusios Standard and Poor’s reitingą, suteiktą Paštui, Prancūzijos valdžios institucijos bando įrodyti, kad šis reitingas nuo Pašto statuso nepriklauso. |
| --- | --- |

(83)

Išanalizavusios Standard and Poor’s reitingą, suteiktą Paštui, Prancūzijos valdžios institucijos bando įrodyti, kad šis reitingas nuo Pašto statuso nepriklauso.

| (84) | Visų pirma Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad tada, kai jos pateikė savo pastabas, Standard and Poor’s suteikė Paštui reitingą AA- ir numatė stabilią perspektyvą. Prastesnį vertinimą Standard and Poor’s pagrindė būsimu grupės finansinės struktūros suprastėjimu, susijusiu su tuo, kad Paštas sumokėjo 2 mlrd. EUR už tarnautojų pensijų finansavimo reformą bei „didesniu Pašto savarankiškumu savo akcininko atžvilgiu“. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, toks suprastėjimas, kurį lėmė ne Pašto statuso pasikeitimas, nepaaiškina, ar Pašto reitingas tiesiogiai priklausė nuo šios įmonės statuso. |
| --- | --- |

(84)

Visų pirma Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad tada, kai jos pateikė savo pastabas, Standard and Poor’s suteikė Paštui reitingą AA- ir numatė stabilią perspektyvą. Prastesnį vertinimą Standard and Poor’s pagrindė būsimu grupės finansinės struktūros suprastėjimu, susijusiu su tuo, kad Paštas sumokėjo 2 mlrd. EUR už tarnautojų pensijų finansavimo reformą bei „didesniu Pašto savarankiškumu savo akcininko atžvilgiu“. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, toks suprastėjimas, kurį lėmė ne Pašto statuso pasikeitimas, nepaaiškina, ar Pašto reitingas tiesiogiai priklausė nuo šios įmonės statuso.

| (85) | Antra, nepaisant sprendimo pradėti procedūrą 84 konstatuojamojoe dalyje cituojamo patikslinimo Standard and Poor’s2007 m. balandžio 3 d. pranešime (51), Prancūzijos valdžios institucijos sunkiai suvokia, kodėl Paštui, jeigu jam būtų suteikta valstybės garantija, galėtų būti skiriama 3 reitingo punktais mažiau negu valstybei. Panašiai Prancūzijos valdžios institucijos sunkiai įsivaizduoja, kodėl, jei, kredito reitingų agentūrų manymu, 1980 m. liepos 16 d. įstatymu formuojamas valstybės garantijai prilyginamas mechanizmas, naudingas atitinkamų juridinių asmenų kreditoriams, vietos savivaldos institucijos gali gauti reitingą BBB+, nors jų suverenas turi reitingą AAA. |
| --- | --- |

(85)

Antra, nepaisant sprendimo pradėti procedūrą 84 konstatuojamojoe dalyje cituojamo patikslinimo Standard and Poor’s2007 m. balandžio 3 d. pranešime (51), Prancūzijos valdžios institucijos sunkiai suvokia, kodėl Paštui, jeigu jam būtų suteikta valstybės garantija, galėtų būti skiriama 3 reitingo punktais mažiau negu valstybei. Panašiai Prancūzijos valdžios institucijos sunkiai įsivaizduoja, kodėl, jei, kredito reitingų agentūrų manymu, 1980 m. liepos 16 d. įstatymu formuojamas valstybės garantijai prilyginamas mechanizmas, naudingas atitinkamų juridinių asmenų kreditoriams, vietos savivaldos institucijos gali gauti reitingą BBB+, nors jų suverenas turi reitingą AAA.

| (86) | Trečia, Prancūzijos valdžios institucijos pabrėžia, kad Standard and Poor’s2007 m. balandžio 3 d. reitingas grindžiamas įmonės stipriųjų ir silpnųjų ypatybių sąrašu, kuriame nenurodomas jos statusas. Abu elementai, kuriais Standard and Poor’s grindžia savo suteiktą reitingą, t. y. Pašto teikiamos viešosios paslaugos ekonominė svarba ir „stipri akcininkų parama“ (angl. strong shareholder backing) esą išskirtiniai Pašto statuso elementai. Iš tiesų, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, „stipri akcininkų parama“ reiškia ne finansinę paramą, kuri prieštarautų Europos Sąjungos teisei, o valstybės suinteresuotumą Pašto plėtojimu, vykdomą rinkos sąlygomis (angl. „at arm’s length“) (52). Prancūzijos valdžios institucijos iš to daro išvadą, kad statusas nėra pagrindinis reitingavimo elementas. |
| --- | --- |

(86)

Trečia, Prancūzijos valdžios institucijos pabrėžia, kad Standard and Poor’s2007 m. balandžio 3 d. reitingas grindžiamas įmonės stipriųjų ir silpnųjų ypatybių sąrašu, kuriame nenurodomas jos statusas. Abu elementai, kuriais Standard and Poor’s grindžia savo suteiktą reitingą, t. y. Pašto teikiamos viešosios paslaugos ekonominė svarba ir „stipri akcininkų parama“ (angl. strong shareholder backing) esą išskirtiniai Pašto statuso elementai. Iš tiesų, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, „stipri akcininkų parama“ reiškia ne finansinę paramą, kuri prieštarautų Europos Sąjungos teisei, o valstybės suinteresuotumą Pašto plėtojimu, vykdomą rinkos sąlygomis (angl. „at arm’s length“) (52). Prancūzijos valdžios institucijos iš to daro išvadą, kad statusas nėra pagrindinis reitingavimo elementas.

| (87) | Ketvirta, Prancūzijos valdžios institucijos primena, kad tame pačiame 2007 m. balandžio 3 d. reitinge kredito reitingų agentūra pažymi, kad ji ir toliau vadovausis metodika „iš viršaus į apačią“ (angl. top down), kuri leidžia subjektui suteikti daugiausia dviem kategorijomis žemesnį nei vadovaujančiosios institucijos reitingą. Pasak agentūros, ši metodika grindžiama sąlyga, kad vidutinės trukmės laikotarpiu valstybė turėtų likti 100 % Pašto akcijų savininke. Prancūzijos valdžios institucijos iš to daro išvadą, kad Pašto statusas niekaip nepagrindžia tokio požiūrio. Galų gale, remdamosi viena Standard and Poor’s citata (53), Prancūzijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad ne statuso pasikeitimas, o kapitalo atvėrimas skatina Standard and Poor’s vertinant Paštą taikyti metodiką „iš apačios į viršų“ (angl. bottom up). Jos priduria, kad toks metodikos pakeitimas nebūtinai lemtų reitingo pakeitimą atsižvelgiant į laukiamą esminį Pašto padėties pagerėjimą. |
| --- | --- |

(87)

Ketvirta, Prancūzijos valdžios institucijos primena, kad tame pačiame 2007 m. balandžio 3 d. reitinge kredito reitingų agentūra pažymi, kad ji ir toliau vadovausis metodika „iš viršaus į apačią“ (angl. top down), kuri leidžia subjektui suteikti daugiausia dviem kategorijomis žemesnį nei vadovaujančiosios institucijos reitingą. Pasak agentūros, ši metodika grindžiama sąlyga, kad vidutinės trukmės laikotarpiu valstybė turėtų likti 100 % Pašto akcijų savininke. Prancūzijos valdžios institucijos iš to daro išvadą, kad Pašto statusas niekaip nepagrindžia tokio požiūrio. Galų gale, remdamosi viena Standard and Poor’s citata (53), Prancūzijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad ne statuso pasikeitimas, o kapitalo atvėrimas skatina Standard and Poor’s vertinant Paštą taikyti metodiką „iš apačios į viršų“ (angl. bottom up). Jos priduria, kad toks metodikos pakeitimas nebūtinai lemtų reitingo pakeitimą atsižvelgiant į laukiamą esminį Pašto padėties pagerėjimą.

| (88) | Penkta, Prancūzijos valdžios institucijos primena, kad kredito reitingų agentūrų vaizduojama perspektyva stabili, nepaisant to, kad Komisija pradėjo tyrimą dėl neribotos valstybės garantijos, kurią valstybė suteikė Paštui dėl jo statuso. Tad jeigu statusas darytų įtaką įmonės mokumui, jo pasikeitimo perspektyva turėtų pasireikšti neigiama ir nestabilia perspektyva. Be to, Standard and Poor’s perspektyvos stabilumą grindžia sąlyga, kad nepaisant galimo Pašto statuso pasikeitimo, valstybė ateinančius dvejus metus turėtų likti 100 % įmonės akcijų savininke. Remdamosi kita Standard and Poor’s citata (54), Prancūzijos valdžios institucijos daro išvadą, kad vertindama reitingo pokyčius, Standard and Poor’s atsižvelgia į pačios įmonės veiklos rezultatus ir į akcininko pasikeitimo galimybę, o ne į galimą statuso pasikeitimą. |
| --- | --- |

(88)

Penkta, Prancūzijos valdžios institucijos primena, kad kredito reitingų agentūrų vaizduojama perspektyva stabili, nepaisant to, kad Komisija pradėjo tyrimą dėl neribotos valstybės garantijos, kurią valstybė suteikė Paštui dėl jo statuso. Tad jeigu statusas darytų įtaką įmonės mokumui, jo pasikeitimo perspektyva turėtų pasireikšti neigiama ir nestabilia perspektyva. Be to, Standard and Poor’s perspektyvos stabilumą grindžia sąlyga, kad nepaisant galimo Pašto statuso pasikeitimo, valstybė ateinančius dvejus metus turėtų likti 100 % įmonės akcijų savininke. Remdamosi kita Standard and Poor’s citata (54), Prancūzijos valdžios institucijos daro išvadą, kad vertindama reitingo pokyčius, Standard and Poor’s atsižvelgia į pačios įmonės veiklos rezultatus ir į akcininko pasikeitimo galimybę, o ne į galimą statuso pasikeitimą.

| (89) | Šešta, cituodamos kitą 2007 m. Standard and Poor’s reitingo vertinimą (55), Prancūzijos valdžios institucijos pabrėžia, kad kredito reitingų agentūra nesutinka su Komisijos vertinimu, jog statusas pagerinęs Paštui sudarytas finansines sąlygas. Remdamosi Standard and Poor’s citata, kad „Pašto reitingų ši rekomendacija nepaveikė, nes manome, kad Pašto statuso pasikeitimas pakankamai neatspindėtų svarios valstybės pagalbos, kuri daro įtaką Pašto reitingams ir kuri dar kartą įtvirtinta neseniai priimtuose Vyriausybės sprendimuose“ (56), Prancūzijos valdžios institucijos daro išvadą, kad Pašto statusas neturi įtakos jo reitingams. |
| --- | --- |

(89)

Šešta, cituodamos kitą 2007 m. Standard and Poor’s reitingo vertinimą (55), Prancūzijos valdžios institucijos pabrėžia, kad kredito reitingų agentūra nesutinka su Komisijos vertinimu, jog statusas pagerinęs Paštui sudarytas finansines sąlygas. Remdamosi Standard and Poor’s citata, kad „Pašto reitingų ši rekomendacija nepaveikė, nes manome, kad Pašto statuso pasikeitimas pakankamai neatspindėtų svarios valstybės pagalbos, kuri daro įtaką Pašto reitingams ir kuri dar kartą įtvirtinta neseniai priimtuose Vyriausybės sprendimuose“ (56), Prancūzijos valdžios institucijos daro išvadą, kad Pašto statusas neturi įtakos jo reitingams.

E.   
  Poveikio Pašto finansavimo sąlygoms nebuvimas

| (90) | Galų gale Prancūzijos valdžios institucijos nagrinėja esamas Pašto finansavimo sąlygas, siekdamos nustatyti, ar tariama valstybės garantija daro joms poveikį. |
| --- | --- |

(90)

Galų gale Prancūzijos valdžios institucijos nagrinėja esamas Pašto finansavimo sąlygas, siekdamos nustatyti, ar tariama valstybės garantija daro joms poveikį.

| (91) | Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, ir Komisijos pranešimas apie tai, kad tariama garantija egzistuojanti, kad ji esanti nesuderinama su Europos Sąjungos teise ir dėl to būsianti panaikinta, ir Prancūzijos valdžios institucijų garantijos buvimo paneigimai kredito reitingų agentūroms bei spaudai neturėjo jokios įtakos Pašto finansavimo sąlygoms. 2006 m. spalio mėn., iškart po to, kai Komisija paskelbė rekomendaciją imtis reikiamų priemonių, Paštas išleido 1,8 mlrd. EUR obligacijų emisiją 7 ir 15 metų laikotarpiams. Šią rekomendaciją Paštas paminėjo vertybinių popierių emisijos prospekte, o pasitarimuose su investuotojais pabrėžė, kad valstybės garantija nesinaudoja. Po obligacijų emisijos Pašto finansavimo išlaidos smarkiai nepasikeitė (57). Abiejų emisijų obligacijos buvo plačiai pasirašomos Pašto įprasto pobūdžio Europos investuotojų, būtent investuotojų, kurie savo obligacijas išsaugo iki mokėjimo termino pabaigos. Prancūzijos valdžios institucijos daro išvadą, kad Komisijos pranešimas, kuriuo ji prašo panaikinti tariamą garantiją, ir duomenų apie valstybės poziciją šiuo klausimu paviešinimas nepadarė poveikio Pašto finansavimo sąlygoms obligacijų rinkoje. Rinkose iš tiesų būtų manoma, kad Pašto finansavimo sąlygos grindžiamos ne kokia nors de jure ar de facto egzistuojančia garantija. |
| --- | --- |

(91)

Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, ir Komisijos pranešimas apie tai, kad tariama garantija egzistuojanti, kad ji esanti nesuderinama su Europos Sąjungos teise ir dėl to būsianti panaikinta, ir Prancūzijos valdžios institucijų garantijos buvimo paneigimai kredito reitingų agentūroms bei spaudai neturėjo jokios įtakos Pašto finansavimo sąlygoms. 2006 m. spalio mėn., iškart po to, kai Komisija paskelbė rekomendaciją imtis reikiamų priemonių, Paštas išleido 1,8 mlrd. EUR obligacijų emisiją 7 ir 15 metų laikotarpiams. Šią rekomendaciją Paštas paminėjo vertybinių popierių emisijos prospekte, o pasitarimuose su investuotojais pabrėžė, kad valstybės garantija nesinaudoja. Po obligacijų emisijos Pašto finansavimo išlaidos smarkiai nepasikeitė (57). Abiejų emisijų obligacijos buvo plačiai pasirašomos Pašto įprasto pobūdžio Europos investuotojų, būtent investuotojų, kurie savo obligacijas išsaugo iki mokėjimo termino pabaigos. Prancūzijos valdžios institucijos daro išvadą, kad Komisijos pranešimas, kuriuo ji prašo panaikinti tariamą garantiją, ir duomenų apie valstybės poziciją šiuo klausimu paviešinimas nepadarė poveikio Pašto finansavimo sąlygoms obligacijų rinkoje. Rinkose iš tiesų būtų manoma, kad Pašto finansavimo sąlygos grindžiamos ne kokia nors de jure ar de facto egzistuojančia garantija.

| (92) | Prancūzijos valdžios institucijos daro išvadą, kad:






  — | Komisijos sprendime pradėti procedūrą plėtojama analizė klaidinga: Paštas faktiškai nesinaudoja jokia valstybės garantija, |
| --- | --- | --- |

(92)

Prancūzijos valdžios institucijos daro išvadą, kad:

—

Komisijos sprendime pradėti procedūrą plėtojama analizė klaidinga: Paštas faktiškai nesinaudoja jokia valstybės garantija,

| — | Komisija neįrodė, kad Paštas turi kokią nors su jo statusu susijusią lengvatą, |
| --- | --- |

—

Komisija neįrodė, kad Paštas turi kokią nors su jo statusu susijusią lengvatą,

| — | taigi Komisija neįrodė, kad Paštas gauna kokią nors pagalbą. |
| --- | --- |

—

taigi Komisija neįrodė, kad Paštas gauna kokią nors pagalbą.

3.2.   PRANCŪZIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASIŪLYMAI

| (93) | Vis dėlto norėdamos pašalinti bet kokias Komisijos abejones, Prancūzijos valdžios institucijos nurodė esančios pasirengusios, jeigu Komisija sutiktų baigti procedūrą sprendimu, kad pagalba pagal procedūrinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį neteikiama, įgyvendinti toliau išvardytas priemones:






  — | išaiškinti 1980 m. liepos 16 d. įstatymo įgyvendinimo dekretą, |
| --- | --- | --- |

(93)

Vis dėlto norėdamos pašalinti bet kokias Komisijos abejones, Prancūzijos valdžios institucijos nurodė esančios pasirengusios, jeigu Komisija sutiktų baigti procedūrą sprendimu, kad pagalba pagal procedūrinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį neteikiama, įgyvendinti toliau išvardytas priemones:

—

išaiškinti 1980 m. liepos 16 d. įstatymo įgyvendinimo dekretą,

| — | į Pašto sutartis dėl kreditų įterpti nuorodą, kad garantijos nėra, |
| --- | --- |

—

į Pašto sutartis dėl kreditų įterpti nuorodą, kad garantijos nėra,

| — | numatyti teisės atsisakymo atgaline data mechanizmą, kai galimą neigiamą padarinį pajamingumų skirtumui, siejamą su tuo, kad Paštui netaikomos bendrosios teisės kolektyvinės procedūros, Paštas perleistų valstybei. |
| --- | --- |

—

numatyti teisės atsisakymo atgaline data mechanizmą, kai galimą neigiamą padarinį pajamingumų skirtumui, siejamą su tuo, kad Paštui netaikomos bendrosios teisės kolektyvinės procedūros, Paštas perleistų valstybei.

3.2.1.   1980 M. LIEPOS 16 D. ĮSTATYMO ĮGYVENDINIMO DEKRETO IŠAIŠKINIMAS

| (94) | Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, nuostatų iš esmės keisti nereikia, tačiau reikia jas išaiškinti. Todėl jos siūlo iš dalies pakeisti įstatymo įgyvendinimo dekretą (58). Pakeitimas būtų susijęs su dekreto 3–1 straipsnio ketvirta pastraipa, kurioje nurodomi prefektui arba kontrolės įstaigai suteikti kontrolės įgaliojimai. Iš dalies pakeitus tekstą Komisijai turėtų nelikti jokių abejonių dėl frazės „tuo pasirūpina“ (pranc. „y pourvoit“). Taigi siūloma nurodyti, kad valstybės atstovas arba kontrolės įstaiga skiria vietos savivaldos institucijos arba įstaigos biudžeto lėšas. |
| --- | --- |

(94)

Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, nuostatų iš esmės keisti nereikia, tačiau reikia jas išaiškinti. Todėl jos siūlo iš dalies pakeisti įstatymo įgyvendinimo dekretą (58). Pakeitimas būtų susijęs su dekreto 3–1 straipsnio ketvirta pastraipa, kurioje nurodomi prefektui arba kontrolės įstaigai suteikti kontrolės įgaliojimai. Iš dalies pakeitus tekstą Komisijai turėtų nelikti jokių abejonių dėl frazės „tuo pasirūpina“ (pranc. „y pourvoit“). Taigi siūloma nurodyti, kad valstybės atstovas arba kontrolės įstaiga skiria vietos savivaldos institucijos arba įstaigos biudžeto lėšas.

| (95) | Iš dalies pakeisto dekreto pasiūlymo tekstas:
  „Jeigu oficialus nurodymas lieka neįvykdytas pasibaigus šiems terminams, valstybės atstovas arba kontrolės įstaiga nurodo įrašyti atitinkamą išlaidų eilutę į nevykdančiosios vietos savivaldos institucijos arba viešosios įstaigos biudžetą. Prireikus jis skiria reikalingas sumas iš vietos savivaldos institucijos arba viešosios įstaigos biudžeto arba sumažindamas kitoms išlaidoms skirtus ir dar nepanaudotus asignavimus, arba padidindamas lėšas“ (pakeistas tekstas pabrauktas). |
| --- | --- |

(95)

Iš dalies pakeisto dekreto pasiūlymo tekstas:

„Jeigu oficialus nurodymas lieka neįvykdytas pasibaigus šiems terminams, valstybės atstovas arba kontrolės įstaiga nurodo įrašyti atitinkamą išlaidų eilutę į nevykdančiosios vietos savivaldos institucijos arba viešosios įstaigos biudžetą. Prireikus jis skiria reikalingas sumas iš vietos savivaldos institucijos arba viešosios įstaigos biudžeto arba sumažindamas kitoms išlaidoms skirtus ir dar nepanaudotus asignavimus, arba padidindamas lėšas“ (pakeistas tekstas pabrauktas).

| (96) | Kaip teigia Prancūzijos valdžios institucijos, šiuo pasiūlymu, susijusiu su pastabomis bei doktrinos straipsniais, perduotu per diskusijas, vykusias prieš gaunant sprendimo pradėti procedūrą raštą, atmetama galimybė, kad vykdant 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytą procedūrą, prefektas arba valstybės atstovas galėtų padidinti atitinkamos vietos savivaldos institucijos arba viešosios įstaigos išteklius, skirdamas valstybės subsidiją arba viešųjų išteklių investiciją. |
| --- | --- |

(96)

Kaip teigia Prancūzijos valdžios institucijos, šiuo pasiūlymu, susijusiu su pastabomis bei doktrinos straipsniais, perduotu per diskusijas, vykusias prieš gaunant sprendimo pradėti procedūrą raštą, atmetama galimybė, kad vykdant 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytą procedūrą, prefektas arba valstybės atstovas galėtų padidinti atitinkamos vietos savivaldos institucijos arba viešosios įstaigos išteklius, skirdamas valstybės subsidiją arba viešųjų išteklių investiciją.

3.2.2.   NUORODOS, KAD GARANTIJOS NĖRA, ĮRAŠYMAS Į PAŠTO SUDAROMAS SUTARTIS

A.   
  Pradinis Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymas

| (97) | Sprendimo pradėti procedūrą 59 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodo, kad Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymas iš dalies pakeisti 1980 m. liepos 16 d. įstatymo įgyvendinimo dekretą „nepadeda atmesti galimybės, kad jeigu Pašto ištekliai būtų išnaudoti, kreditorius, kuriam įsiskolinta suma nebūtų grąžinta taikant 1980 m. įstatymą, kreipsis į teismą siekdamas, kad valstybė prisiimtų atsakomybę dėl nelygybės įsipareigojimų atžvilgiu“. |
| --- | --- |

(97)

Sprendimo pradėti procedūrą 59 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodo, kad Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymas iš dalies pakeisti 1980 m. liepos 16 d. įstatymo įgyvendinimo dekretą „nepadeda atmesti galimybės, kad jeigu Pašto ištekliai būtų išnaudoti, kreditorius, kuriam įsiskolinta suma nebūtų grąžinta taikant 1980 m. įstatymą, kreipsis į teismą siekdamas, kad valstybė prisiimtų atsakomybę dėl nelygybės įsipareigojimų atžvilgiu“.

| (98) | Nors Prancūzijos valdžios institucijos neigia, kad valstybė galėtų būti patraukta atsakomybėn vien dėl Pašto nemokumo, siekdamos išsklaidyti Komisijos abejones, jos teikia pasiūlymą, grindžiamą rizikos prisiėmimo išimtimi. Ši išimtis, taikoma ir tuo atveju, kai valstybei atsakomybė priskiriama ir esant kaltei, ir be kaltės, grindžiama principu, kad kai žala patiriama dėl padėties, į kurią nukentėjusysis pateko sąmoningai, nukentėjusysis neįgyja teisės į jos atlyginimą (žr. Valstybės tarybos sprendimus Sille
   (59) ir Meunier
   (60)). |
| --- | --- |

(98)

Nors Prancūzijos valdžios institucijos neigia, kad valstybė galėtų būti patraukta atsakomybėn vien dėl Pašto nemokumo, siekdamos išsklaidyti Komisijos abejones, jos teikia pasiūlymą, grindžiamą rizikos prisiėmimo išimtimi. Ši išimtis, taikoma ir tuo atveju, kai valstybei atsakomybė priskiriama ir esant kaltei, ir be kaltės, grindžiama principu, kad kai žala patiriama dėl padėties, į kurią nukentėjusysis pateko sąmoningai, nukentėjusysis neįgyja teisės į jos atlyginimą (žr. Valstybės tarybos sprendimus Sille
   (59) ir Meunier
   (60)).

| (99) | Todėl, siekdamos užtikrinti šios išimties taikymą, Prancūzijos valdžios institucijos siūlo oficialiai patvirtinti Pašto kreditoriams, kad jų kreditui valstybės garantija nesuteikiama ir kad nemokumo atveju valstybė neprivalėtų finansiškai pavaduoti įmonės grąžindama jos skolą. Tokia informacija įstatymui neprieštarauja, kadangi įstatyme visiškai nenumatoma, kad Pašto nemokumo atveju valstybė turėtų finansiškai pavaduoti įmonę grąžindama jos skolą. |
| --- | --- |

(99)

Todėl, siekdamos užtikrinti šios išimties taikymą, Prancūzijos valdžios institucijos siūlo oficialiai patvirtinti Pašto kreditoriams, kad jų kreditui valstybės garantija nesuteikiama ir kad nemokumo atveju valstybė neprivalėtų finansiškai pavaduoti įmonės grąžindama jos skolą. Tokia informacija įstatymui neprieštarauja, kadangi įstatyme visiškai nenumatoma, kad Pašto nemokumo atveju valstybė turėtų finansiškai pavaduoti įmonę grąžindama jos skolą.

| (100) | Be 1980 m. liepos 16 d. įstatymo įgyvendinimo dekreto išaiškinimo, Prancūzijos valdžios institucijos kartu su Paštu įsipareigoja finansavimo sutartyje prie kiekvienos operacijos įrašyti (taikant bet kokiai sutartyje numatytai priemonei):
  „Emisijai/programai/paskolai nesuteikiama jokia, jokio tipo, nei tiesioginė, nei netiesioginė valstybės garantija. Nemokumo atveju valstybė neprivalėtų finansiškai pavaduoti Pašto, grąžindama jo skolą.“ |
| --- | --- |

(100)

Be 1980 m. liepos 16 d. įstatymo įgyvendinimo dekreto išaiškinimo, Prancūzijos valdžios institucijos kartu su Paštu įsipareigoja finansavimo sutartyje prie kiekvienos operacijos įrašyti (taikant bet kokiai sutartyje numatytai priemonei):

„Emisijai/programai/paskolai nesuteikiama jokia, jokio tipo, nei tiesioginė, nei netiesioginė valstybės garantija. Nemokumo atveju valstybė neprivalėtų finansiškai pavaduoti Pašto, grąžindama jo skolą.“

B.   
  Komisijos abejonės, išreikštos sprendime pradėti procedūrą

| (101) | Sprendimo pradėti procedūrą 61 punkte Komisija apžvelgia tokias abejones dėl minėto Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymo:






  — | prisiimtos rizikos išimtis yra teismų praktikoje įtvirtinta taisyklė, kuri galėtų būti plėtojama, |
| --- | --- | --- |

(101)

Sprendimo pradėti procedūrą 61 punkte Komisija apžvelgia tokias abejones dėl minėto Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymo:

—

prisiimtos rizikos išimtis yra teismų praktikoje įtvirtinta taisyklė, kuri galėtų būti plėtojama,

| — | „šis pasiūlymas, grindžiamas pamatiniais viešosios teisės principais, panaudojant antrines teisės priemones, atrodo netobulas, nes konflikto atveju tokios priemonės galėtų būti gana lengvai panaikintos“, |
| --- | --- |

—

„šis pasiūlymas, grindžiamas pamatiniais viešosios teisės principais, panaudojant antrines teisės priemones, atrodo netobulas, nes konflikto atveju tokios priemonės galėtų būti gana lengvai panaikintos“,

| — | galų gale Pašto skolos yra ne tik finansinės, bet ir prekybinės ar kitokio pobūdžio; o papildomame Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlyme šie pavyzdžiai nenagrinėjami. |
| --- | --- |

—

galų gale Pašto skolos yra ne tik finansinės, bet ir prekybinės ar kitokio pobūdžio; o papildomame Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlyme šie pavyzdžiai nenagrinėjami.

C.   
  Prancūzijos valdžios institucijų argumentai, kuriais atsakoma į šias abejones

| (102) | Kaip minėta, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, valstybė negalėtų būti patraukta atsakomybėn nesant jos kaltės vien dėl Pašto turto nepakankamumo, nes tam, kad valstybė būtų patraukta atsakomybėn, valstybė turėtų priimti sprendimą tai daryti arba to nedaryti, o šiuo atveju to padaryti praktiškai neįmanoma. Taigi Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymas nėra vertingas kaip papildoma aiškinamoji priemonė kreditoriams, pasiūlymas iš esmės padėtų, taikant prisiimtos rizikos išimties taisyklę, atmesti bet kokią riziką, kad valstybei tektų prisiimti atsakomybę nesant jos kaltės. |
| --- | --- |

(102)

Kaip minėta, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, valstybė negalėtų būti patraukta atsakomybėn nesant jos kaltės vien dėl Pašto turto nepakankamumo, nes tam, kad valstybė būtų patraukta atsakomybėn, valstybė turėtų priimti sprendimą tai daryti arba to nedaryti, o šiuo atveju to padaryti praktiškai neįmanoma. Taigi Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymas nėra vertingas kaip papildoma aiškinamoji priemonė kreditoriams, pasiūlymas iš esmės padėtų, taikant prisiimtos rizikos išimties taisyklę, atmesti bet kokią riziką, kad valstybei tektų prisiimti atsakomybę nesant jos kaltės.

| (103) | Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, pirmasis Komisijos prieštaravimas – kad nors valstybės narės vidaus teisėje nėra tokios nuostatos, valstybės pagalba galėtų būti grindžiama vien rizika, kad galimas teismų praktikos pasikeitimas, t. y. vidaus teisės pokytis. Prancūzijos valdžios institucijos prieštarauja tokiam argumentui. Anot jų, prisiimtos rizikos išimtis yra bendrasis viešosios teisės principas, paplitęs teismų praktikoje, niekuomet nepaneigtas ir plačiai komentuojamas. Komisija negalėtų galimos pagalbos priemonės pagrįsti galimu teisės pasikeitimu, kuris šiuo atveju daugiau nei neįtikėtinas. |
| --- | --- |

(103)

Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, pirmasis Komisijos prieštaravimas – kad nors valstybės narės vidaus teisėje nėra tokios nuostatos, valstybės pagalba galėtų būti grindžiama vien rizika, kad galimas teismų praktikos pasikeitimas, t. y. vidaus teisės pokytis. Prancūzijos valdžios institucijos prieštarauja tokiam argumentui. Anot jų, prisiimtos rizikos išimtis yra bendrasis viešosios teisės principas, paplitęs teismų praktikoje, niekuomet nepaneigtas ir plačiai komentuojamas. Komisija negalėtų galimos pagalbos priemonės pagrįsti galimu teisės pasikeitimu, kuris šiuo atveju daugiau nei neįtikėtinas.

| (104) | Antrasis Komisijos prieštaravimas: antrinės teisės priemones konflikto atveju lengva panaikinti. Žinoma, įstatymas ir reglamentas turi viršenybę sutarties atžvilgiu. Bet tam, kad Komisijos prieštaravimas turėtų realią galią, reikėtų, kad jis būtų pagrįstas aukštesnio rango tekstu. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, šis Komisijos prieštaravimas neturi pagrindo. |
| --- | --- |

(104)

Antrasis Komisijos prieštaravimas: antrinės teisės priemones konflikto atveju lengva panaikinti. Žinoma, įstatymas ir reglamentas turi viršenybę sutarties atžvilgiu. Bet tam, kad Komisijos prieštaravimas turėtų realią galią, reikėtų, kad jis būtų pagrįstas aukštesnio rango tekstu. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, šis Komisijos prieštaravimas neturi pagrindo.

| (105) | Tačiau Prancūzijos valdžios institucijos sutinka, kad trečiasis prieštaravimas, kuriame konstatuojama, jog obligacijų emisija yra ne vienintelė kreditavimo priemonė, yra teisingas, nors Pašto atveju taikomas ribotai, nes šios įmonės finansinė skola yra pagrindinė Pašto skola ir didelę jos dalį sudaro obligacijos. |
| --- | --- |

(105)

Tačiau Prancūzijos valdžios institucijos sutinka, kad trečiasis prieštaravimas, kuriame konstatuojama, jog obligacijų emisija yra ne vienintelė kreditavimo priemonė, yra teisingas, nors Pašto atveju taikomas ribotai, nes šios įmonės finansinė skola yra pagrindinė Pašto skola ir didelę jos dalį sudaro obligacijos.

D.   
  Pasiūlymo išplėtimas

| (106) | Prancūzijos valdžios institucijos nurodė esančios pasirengusios, jeigu Komisija oficialaus tyrimo procedūrą baigtų sprendimu, kad pagalba pagal procedūrinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį neteikiama, išplėsti savo pasiūlymą, kreditavimo sutartyse nurodydamos, jog garantijos nėra. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, šis išplėtimas padėtų atmesti bet kokią riziką, kad valstybė galėtų būti patraukta atsakomybėn be savo kaltės, vien dėl Pašto nemokumo. Be to, tuo atveju, jeigu valstybė būtų patraukta atsakomybėn be savo kaltės dėl kontrolės įstaigos sprendimo neperleisti turto, reikalingo tolesniam viešosios paslaugos teikimui, Pašto kreditoriai atsidurtų tokioje pat padėtyje, kaip kokios nors akcinės bendrovės kreditoriai. |
| --- | --- |

(106)

Prancūzijos valdžios institucijos nurodė esančios pasirengusios, jeigu Komisija oficialaus tyrimo procedūrą baigtų sprendimu, kad pagalba pagal procedūrinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį neteikiama, išplėsti savo pasiūlymą, kreditavimo sutartyse nurodydamos, jog garantijos nėra. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, šis išplėtimas padėtų atmesti bet kokią riziką, kad valstybė galėtų būti patraukta atsakomybėn be savo kaltės, vien dėl Pašto nemokumo. Be to, tuo atveju, jeigu valstybė būtų patraukta atsakomybėn be savo kaltės dėl kontrolės įstaigos sprendimo neperleisti turto, reikalingo tolesniam viešosios paslaugos teikimui, Pašto kreditoriai atsidurtų tokioje pat padėtyje, kaip kokios nors akcinės bendrovės kreditoriai.

E.   
  Kaip Prancūzijos valdžios institucijos vertina jų pasiūlytų priemonių kvalifikavimą kaip pagalbą

| (107) | Anot Prancūzijos valdžios institucijų, pirmiau pasiūlytos dvi išaiškinimo priemonės padėtų išaiškinti Pašto kreditoriams jų teises. Dėl to Prancūzijos valdžios institucijų nereikėtų laikyti, kaip kad Komisija teigia sprendimo pradėti procedūrą 74 konstatuojamojoje dalyje, „atsakingomis už sukurtus Pašto kreditorių lūkesčius, kad garantija egzistuoja“ ir sąmoningai palaikančiomis „neaiškią teisinę padėtį“, dėl kurios valstybei galėtų „tekti atlyginti Pašto skolas, jei jis nebegalėtų vykdyti savo įsipareigojimų“. |
| --- | --- |

(107)

Anot Prancūzijos valdžios institucijų, pirmiau pasiūlytos dvi išaiškinimo priemonės padėtų išaiškinti Pašto kreditoriams jų teises. Dėl to Prancūzijos valdžios institucijų nereikėtų laikyti, kaip kad Komisija teigia sprendimo pradėti procedūrą 74 konstatuojamojoje dalyje, „atsakingomis už sukurtus Pašto kreditorių lūkesčius, kad garantija egzistuoja“ ir sąmoningai palaikančiomis „neaiškią teisinę padėtį“, dėl kurios valstybei galėtų „tekti atlyginti Pašto skolas, jei jis nebegalėtų vykdyti savo įsipareigojimų“.

| (108) | Iš tiesų, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, kolektyvinės bendrosios teisės procedūros Paštui netaikomos, o taikomos 1980 m. liepos 16 d. įstatymo nuostatos neleidžia daryti išvados, kad valstybės garantija egzistuoja; be to, siūlomos išaiškinimo priemonės leidžia atmesti bet kokią valstybės atsakomybę už tai, kad rinka tariamai tiki esant tokią garantiją. |
| --- | --- |

(108)

Iš tiesų, pasak Prancūzijos valdžios institucijų, kolektyvinės bendrosios teisės procedūros Paštui netaikomos, o taikomos 1980 m. liepos 16 d. įstatymo nuostatos neleidžia daryti išvados, kad valstybės garantija egzistuoja; be to, siūlomos išaiškinimo priemonės leidžia atmesti bet kokią valstybės atsakomybę už tai, kad rinka tariamai tiki esant tokią garantiją.

| (109) | Tokiomis sąlygomis valstybė nekaltintina dėl jokių galimų padarinių. Tad priešingai, negu Komisija teigia sprendimo pradėti procedūrą 76 konstatuojamojoje dalyje, apkaltinamumo kriterijus nebūtų tenkinamas. |
| --- | --- |

(109)

Tokiomis sąlygomis valstybė nekaltintina dėl jokių galimų padarinių. Tad priešingai, negu Komisija teigia sprendimo pradėti procedūrą 76 konstatuojamojoje dalyje, apkaltinamumo kriterijus nebūtų tenkinamas.

| (110) | Panašiai netektų pagrindo ir sprendimo pradėti procedūrą 75 konstatuojamoji dalis, kuriame Komisija mini savo 2000 m. komunikatą dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos, nes joks faktas neįrodo, kad valstybės garantija egzistuoja. |
| --- | --- |

(110)

Panašiai netektų pagrindo ir sprendimo pradėti procedūrą 75 konstatuojamoji dalis, kuriame Komisija mini savo 2000 m. komunikatą dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos, nes joks faktas neįrodo, kad valstybės garantija egzistuoja.

3.2.3.   TEISĖS ATSISAKYMO ATGALINE DATA MECHANIZMAS

| (111) | Kad papildytų siūlomą priemonę, Prancūzijos valdžios institucijos pasirengusios kartu su Komisija aptarti toliau išdėstytą požiūrį. |
| --- | --- |

(111)

Kad papildytų siūlomą priemonę, Prancūzijos valdžios institucijos pasirengusios kartu su Komisija aptarti toliau išdėstytą požiūrį.

| (112) | Siūlomas požiūris grindžiamas Komisijos pozicijos, išreikštos jos 2000 m. komunikato dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos 2.1.3 punkte, analize: „Komisija garantija suteikta pagalba laiko palankesnes finansavimo sąlygas, gautas įmonių, kurių bankrotas arba kitos nemokumo procedūros yra neįmanomos dėl jų teisinės formos, arba jei ji užtikrina valstybės garantiją arba kad nuostolius padengs valstybė.“ Panašiai sprendimo pradėti procedūrą 114 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodo, kad, jos nuomone, problemų kyla dėl to, kad „Prancūzija nesiima visų priemonių siekdama, kad šis statusas nesukeltų konkurencingose rinkose veikiančiai įmonei naudingų ekonominių padarinių“. |
| --- | --- |

(112)

Siūlomas požiūris grindžiamas Komisijos pozicijos, išreikštos jos 2000 m. komunikato dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos 2.1.3 punkte, analize: „Komisija garantija suteikta pagalba laiko palankesnes finansavimo sąlygas, gautas įmonių, kurių bankrotas arba kitos nemokumo procedūros yra neįmanomos dėl jų teisinės formos, arba jei ji užtikrina valstybės garantiją arba kad nuostolius padengs valstybė.“ Panašiai sprendimo pradėti procedūrą 114 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodo, kad, jos nuomone, problemų kyla dėl to, kad „Prancūzija nesiima visų priemonių siekdama, kad šis statusas nesukeltų konkurencingose rinkose veikiančiai įmonei naudingų ekonominių padarinių“.

| (113) | Prancūzijos valdžios institucijos nesutinka, kad Komisijos 2000 m. komunikato dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos 2.1.3 punktas taikytinas Paštui, ir laikosi nuomonės, kad Komisija negalėjo nustatyti, kad aplinkybė, jog Paštui netaikomos privatinės teisės kolektyvinės procedūros, lemia palankesnes finansavimo sąlygas. |
| --- | --- |

(113)

Prancūzijos valdžios institucijos nesutinka, kad Komisijos 2000 m. komunikato dėl garantijomis suteikiamos valstybės pagalbos 2.1.3 punktas taikytinas Paštui, ir laikosi nuomonės, kad Komisija negalėjo nustatyti, kad aplinkybė, jog Paštui netaikomos privatinės teisės kolektyvinės procedūros, lemia palankesnes finansavimo sąlygas.

| (114) | Tačiau Prancūzijos valdžios institucijos pasiūlė Komisijai kartu išnagrinėti galimybę taikyti teisės atsisakymo atgaline data mechanizmą, kai galimą neigiamą padarinį pajamingumų skirtumui, susijusį su tuo, kad Paštui netaikomos bendrosios teisės kolektyvinės procedūros, Paštas perleistų valstybei, jo suma eurais būtų tiksliai apskaičiuota remiantis Komisijos patvirtinta metodika, ir galėtų būti atliktas perleidimo auditas. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, tokio požiūrio įgyvendinimas papildytų pirmiau minėtus pasiūlymus dėl išaiškinimo, kad valstybės garantijos mitas būtų išsklaidytas, galutinai atmetant bet kokią pagalbos riziką. |
| --- | --- |

(114)

Tačiau Prancūzijos valdžios institucijos pasiūlė Komisijai kartu išnagrinėti galimybę taikyti teisės atsisakymo atgaline data mechanizmą, kai galimą neigiamą padarinį pajamingumų skirtumui, susijusį su tuo, kad Paštui netaikomos bendrosios teisės kolektyvinės procedūros, Paštas perleistų valstybei, jo suma eurais būtų tiksliai apskaičiuota remiantis Komisijos patvirtinta metodika, ir galėtų būti atliktas perleidimo auditas. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, tokio požiūrio įgyvendinimas papildytų pirmiau minėtus pasiūlymus dėl išaiškinimo, kad valstybės garantijos mitas būtų išsklaidytas, galutinai atmetant bet kokią pagalbos riziką.

4.   PAGALBOS VERTINIMAS

4.1.   PAGALBOS KVALIFIKAVIMAS

| (115) | SESV 107 straipsnio 1 dalyje nurodyta: „Išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.“ |
| --- | --- |

(115)

SESV 107 straipsnio 1 dalyje nurodyta: „Išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.“

4.1.1.   NERIBOTOS VALSTYBĖS GARANTIJOS EGZISTAVIMAS: VALSTYBĖS IŠTEKLIŲ BUVIMAS

| (116) | Kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą 56 konstatuojamojoje dalyje, turėdamas viešosios teisės reglamentuojamo subjekto, prilyginamo PKVĮ, statusą, Paštas naudojasi ypatinga teisine padėtimi tiek kompensavimo jo kreditoriams, tiek jo paties išlikimo tapus nemokiu požiūriu. |
| --- | --- |

(116)

Kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą 56 konstatuojamojoje dalyje, turėdamas viešosios teisės reglamentuojamo subjekto, prilyginamo PKVĮ, statusą, Paštas naudojasi ypatinga teisine padėtimi tiek kompensavimo jo kreditoriams, tiek jo paties išlikimo tapus nemokiu požiūriu.

| (117) | Visų pirma Komisija primena, kad Paštui netaikomos bendrosios teisės nuostatos dėl sunkumų patiriančių įmonių sanavimo bei likvidavimo (61). Prancūzijos valdžios institucijos šio punkto neginčija, bet neigia, kad Paštui taikomas koks nors valstybės garantijai lygiavertis mechanizmas. Tačiau Komisijos 2008 m. komunikato dėl SESV 107 ir 108 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (62) (toliau – 2008 m. komunikatas dėl garantijų) 1.2 punkto antros pastraipos ketvirtoje įtraukoje teigiama, kad Komisija garantijomis suteikiama valstybės pagalba taip pat laiko palankesnes finansavimo sąlygas, taikomas įmonėms, kurioms dėl jų teisinio statuso netaikomos bankroto ar kitos nemokumo procedūros arba kurios dėl savo teisinio statuso gali naudotis valstybės garantija ar valstybės teikiamu nuostolių finansavimu. Taigi reikia išnagrinėti Prancūzijos valdžios institucijų argumentus, kuriais jos stengiasi įrodyti, kad valstybės garantija nesuteikta. |
| --- | --- |

(117)

Visų pirma Komisija primena, kad Paštui netaikomos bendrosios teisės nuostatos dėl sunkumų patiriančių įmonių sanavimo bei likvidavimo (61). Prancūzijos valdžios institucijos šio punkto neginčija, bet neigia, kad Paštui taikomas koks nors valstybės garantijai lygiavertis mechanizmas. Tačiau Komisijos 2008 m. komunikato dėl SESV 107 ir 108 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (62) (toliau – 2008 m. komunikatas dėl garantijų) 1.2 punkto antros pastraipos ketvirtoje įtraukoje teigiama, kad Komisija garantijomis suteikiama valstybės pagalba taip pat laiko palankesnes finansavimo sąlygas, taikomas įmonėms, kurioms dėl jų teisinio statuso netaikomos bankroto ar kitos nemokumo procedūros arba kurios dėl savo teisinio statuso gali naudotis valstybės garantija ar valstybės teikiamu nuostolių finansavimu. Taigi reikia išnagrinėti Prancūzijos valdžios institucijų argumentus, kuriais jos stengiasi įrodyti, kad valstybės garantija nesuteikta.

A.   
  Individualių kreditinių reikalavimų patenkinimo garantija

| (118) | Siekiant nustatyti, ar egzistuoja individualių kreditinių reikalavimų patenkinimo garantija, pirmiausia reikia išanalizuoti, ar, kaip teigia Prancūzijos valdžios institucijos, tokios garantijos galimybė atmetama pagal įstatymus arba teismų praktiką (a punktas). |
| --- | --- |

(118)

Siekiant nustatyti, ar egzistuoja individualių kreditinių reikalavimų patenkinimo garantija, pirmiausia reikia išanalizuoti, ar, kaip teigia Prancūzijos valdžios institucijos, tokios garantijos galimybė atmetama pagal įstatymus arba teismų praktiką (a punktas).

| (119) | Po to Komisija išnagrinės Pašto kreditoriaus veiksmus siekiant jam įsiskolintos sumos apmokėjimo tuo atveju, jeigu Paštas atsidurtų sunkioje finansinėje padėtyje ir neišgalėtų padengti savo įsiskolinimų (b punktas). Komisija nustatys, ar pagal galiojančią procedūrą Pašto kreditoriaus padėtis panaši į įmonės, kuriai taikoma prekybos teisė, kreditoriaus. |
| --- | --- |

(119)

Po to Komisija išnagrinės Pašto kreditoriaus veiksmus siekiant jam įsiskolintos sumos apmokėjimo tuo atveju, jeigu Paštas atsidurtų sunkioje finansinėje padėtyje ir neišgalėtų padengti savo įsiskolinimų (b punktas). Komisija nustatys, ar pagal galiojančią procedūrą Pašto kreditoriaus padėtis panaši į įmonės, kuriai taikoma prekybos teisė, kreditoriaus.

a)   Kitaip negu tvirtina Prancūzijos valdžios institucijos, pagal Prancūzijos teisę numanoma garantija, o konkrečiau – valstybės garantija, susijusi su viešosios įstaigos statusu – yra galima.

1.   Prancūzijos valdžios institucijų argumentų analizė
   (63)

| (120) | Visų pirma, Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad jokiame tekste ar sprendime neįtvirtintas principas, kad valstybė garantuoja PKVĮ įsiskolinimų grąžinimą. |
| --- | --- |

(120)

Visų pirma, Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad jokiame tekste ar sprendime neįtvirtintas principas, kad valstybė garantuoja PKVĮ įsiskolinimų grąžinimą.

| (121) | Komisija pažymi, kad nors nėra teksto ar sprendimo, kuriame būtų aiškiai nurodyta, kad valstybė suteikia garantiją PKVĮ – kaip, beje, ir teksto ar sprendimo, kuriame būtų aiškiai atmesta bet kokios valstybės garantijos PKVĮ galimybė – dėl to neatmetama galimybė, kad yra numanoma garantija. |
| --- | --- |

(121)

Komisija pažymi, kad nors nėra teksto ar sprendimo, kuriame būtų aiškiai nurodyta, kad valstybė suteikia garantiją PKVĮ – kaip, beje, ir teksto ar sprendimo, kuriame būtų aiškiai atmesta bet kokios valstybės garantijos PKVĮ galimybė – dėl to neatmetama galimybė, kad yra numanoma garantija.

| (122) | Antra, kaip nurodo Prancūzijos valdžios institucijos, teismų praktikoje, būtent sprendime dėl viešbučio „Albe“ bendrovės (64) ir Kampoloro byloje (65), nurodoma, kad garantijų nėra. |
| --- | --- |

(122)

Antra, kaip nurodo Prancūzijos valdžios institucijos, teismų praktikoje, būtent sprendime dėl viešbučio „Albe“ bendrovės (64) ir Kampoloro byloje (65), nurodoma, kad garantijų nėra.

| (123) | Kaip pabrėžė ekspertas, Komisija pažymi, jog sprendime dėl viešbučio „Albe“ bendrovės Valstybės taryba atsisakė tik patenkinti kreditoriaus prašymą, adresuotą tiesiogiai viešųjų darbų ministrui. Kad garantija būtų taikoma, turi būti nustatytas nemokumas. Cituotas sprendimas nesusijęs su konkrečia padėtimi, kurioje garantija gali būti taikoma. Garantijos mechanizmas nereiškia, kad paprasčiausiai kreditoriui paprašius valstybė turės sumokėti viešosios įstaigos įsiskolintą sumą. |
| --- | --- |

(123)

Kaip pabrėžė ekspertas, Komisija pažymi, jog sprendime dėl viešbučio „Albe“ bendrovės Valstybės taryba atsisakė tik patenkinti kreditoriaus prašymą, adresuotą tiesiogiai viešųjų darbų ministrui. Kad garantija būtų taikoma, turi būti nustatytas nemokumas. Cituotas sprendimas nesusijęs su konkrečia padėtimi, kurioje garantija gali būti taikoma. Garantijos mechanizmas nereiškia, kad paprasčiausiai kreditoriui paprašius valstybė turės sumokėti viešosios įstaigos įsiskolintą sumą.

| (124) | Komisijos tyrimas Kampoloro byloje aptariamas šio sprendimo 4.1.1 skirsnio A punkto b papunkčio 3 dalyje. Kaip bus parodyta, Kamporolo byloje nustatoma priešingai – tvarka, pagal kurią valstybė patraukiama atsakomybėn taikant viešųjų įstaigų skolų išieškojimo procedūrą, pasižymi visais garantijos mechanizmo požymiais. |
| --- | --- |

(124)

Komisijos tyrimas Kampoloro byloje aptariamas šio sprendimo 4.1.1 skirsnio A punkto b papunkčio 3 dalyje. Kaip bus parodyta, Kamporolo byloje nustatoma priešingai – tvarka, pagal kurią valstybė patraukiama atsakomybėn taikant viešųjų įstaigų skolų išieškojimo procedūrą, pasižymi visais garantijos mechanizmo požymiais.

| (125) | Trečia, Prancūzijos valdžios institucijų ekspertas tvirtina, kad Pašto skoloms, susikaupusioms nuo pagrindinio įstatymo dėl finansų įstatymų (LOLF) įsigaliojimo 2005 m. sausio 1 d., savaiminė garantija negalioja. Vertindamas skolas, susikaupusias iki 2005 m. sausio 1 d., kurių grąžinimas užtruktų ilgiau, Prancūzijos valdžios institucijų ekspertas pripažįsta, kad galima lyginti du teiginius:






  — | pagal pirmąjį teiginį konstitucinio pobūdžio motyvai (būtent lygybė įsipareigojimų atžvilgiu ir nuosavybės teisė), paskatinę Konstitucinę tarybą (66) atmesti garantijų, kurios specialiai nenumatytos finansų įstatyme, nebegaliojimo galimybę, galioja ir numanomoms, ir aiškiai numatytoms garantijoms: todėl jeigu tarsime, kad numanoma Pašto skolų apmokėjimo garantija egzistuoja, finansų įstatyme nenumačius leidimo suteikti tokią garantiją, ji nenustotų galios dėl Pašto skolų, susidariusių iki 2005 m. sausio 1 d., |
| --- | --- | --- |

(125)

Trečia, Prancūzijos valdžios institucijų ekspertas tvirtina, kad Pašto skoloms, susikaupusioms nuo pagrindinio įstatymo dėl finansų įstatymų (LOLF) įsigaliojimo 2005 m. sausio 1 d., savaiminė garantija negalioja. Vertindamas skolas, susikaupusias iki 2005 m. sausio 1 d., kurių grąžinimas užtruktų ilgiau, Prancūzijos valdžios institucijų ekspertas pripažįsta, kad galima lyginti du teiginius:

—

pagal pirmąjį teiginį konstitucinio pobūdžio motyvai (būtent lygybė įsipareigojimų atžvilgiu ir nuosavybės teisė), paskatinę Konstitucinę tarybą (66) atmesti garantijų, kurios specialiai nenumatytos finansų įstatyme, nebegaliojimo galimybę, galioja ir numanomoms, ir aiškiai numatytoms garantijoms: todėl jeigu tarsime, kad numanoma Pašto skolų apmokėjimo garantija egzistuoja, finansų įstatyme nenumačius leidimo suteikti tokią garantiją, ji nenustotų galios dėl Pašto skolų, susidariusių iki 2005 m. sausio 1 d.,

| — | pagal antrąjį teiginį asmenys, kuriems suteikta numanoma garantija, negalėtų pareikšti nediskutuotinų ir lemiamų teisių; todėl jeigu tarsime, kad egzistuoja numanoma Pašto skolų apmokėjimo garantija, finansų įstatyme nenumačius leidimo tokią garantiją suteikti, ji nebegaliotų ir skoloms, susikaupusioms iki 2005 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

—

pagal antrąjį teiginį asmenys, kuriems suteikta numanoma garantija, negalėtų pareikšti nediskutuotinų ir lemiamų teisių; todėl jeigu tarsime, kad egzistuoja numanoma Pašto skolų apmokėjimo garantija, finansų įstatyme nenumačius leidimo tokią garantiją suteikti, ji nebegaliotų ir skoloms, susikaupusioms iki 2005 m. sausio 1 d.

| (126) | Komisija nurodo, kad Prancūzijos valdžios institucijų ekspertas sutinka, jog neaišku, ar dėl to, kad finansų įstatyme nenumatytas leidimas suteikti numanomą garantiją, ji nebetaikoma iki 2005 m. sausio 1 d. susikaupusioms skoloms. Žvelgiant iš esmės, Komisija mano, kad norint nustatyti, ar numanoma garantija, valstybės suteikta Paštui, priėmus pagrindinį įstatymą dėl finansų įstatymų (LOLF), nustojo galios ar ne, reikia išnagrinėti, nuo kada Paštas naudojasi tokia numanoma garantija, o ne Pašto įsiskolinimų datas. Iš tiesų iki šiol nagrinėta garantija yra garantija, siejanti valstybę su Paštu (Pašto kreditoriai ja naudojasi netiesiogiai): be to, garantija taikoma ne tik individualiems įsiskolinimams atlyginti (žr. šio sprendimo 4.1.1 skirsnio A punktą), bet ir išsaugoti Paštui ir (arba) jo įsipareigojimams (žr. šio sprendimo 4.1.1 skirsnio B punktą). Kadangi numanoma valstybės garantija Paštui suteikta iki 2005 m. sausio 1 d., Komisija mano, kad argumentas, jog nuo 2005 m. sausio 1 d. numanomos garantijos negali būti, netinkamas. |
| --- | --- |

(126)

Komisija nurodo, kad Prancūzijos valdžios institucijų ekspertas sutinka, jog neaišku, ar dėl to, kad finansų įstatyme nenumatytas leidimas suteikti numanomą garantiją, ji nebetaikoma iki 2005 m. sausio 1 d. susikaupusioms skoloms. Žvelgiant iš esmės, Komisija mano, kad norint nustatyti, ar numanoma garantija, valstybės suteikta Paštui, priėmus pagrindinį įstatymą dėl finansų įstatymų (LOLF), nustojo galios ar ne, reikia išnagrinėti, nuo kada Paštas naudojasi tokia numanoma garantija, o ne Pašto įsiskolinimų datas. Iš tiesų iki šiol nagrinėta garantija yra garantija, siejanti valstybę su Paštu (Pašto kreditoriai ja naudojasi netiesiogiai): be to, garantija taikoma ne tik individualiems įsiskolinimams atlyginti (žr. šio sprendimo 4.1.1 skirsnio A punktą), bet ir išsaugoti Paštui ir (arba) jo įsipareigojimams (žr. šio sprendimo 4.1.1 skirsnio B punktą). Kadangi numanoma valstybės garantija Paštui suteikta iki 2005 m. sausio 1 d., Komisija mano, kad argumentas, jog nuo 2005 m. sausio 1 d. numanomos garantijos negali būti, netinkamas.

| (127) | 2001 m. liepos 25 d. sprendimo dėl pagrindinio įstatymo dėl finansų įstatymų (LOLF) 110 konstatuojamojoje dalyje (67) Konstitucinė taryba nurodė, kad garantijos, suteiktos iki LOLF įsigaliojimo ir neįregistruotos, nėra netekusios galios. Pasak Komisijos ekspertės, šis argumentas puikiai pritaikomas su viešųjų įstaigų statusu susijusioms numanomoms garantijoms, kurios dar neįregistruotos, tačiau tebegalioja. |
| --- | --- |

(127)

2001 m. liepos 25 d. sprendimo dėl pagrindinio įstatymo dėl finansų įstatymų (LOLF) 110 konstatuojamojoje dalyje (67) Konstitucinė taryba nurodė, kad garantijos, suteiktos iki LOLF įsigaliojimo ir neįregistruotos, nėra netekusios galios. Pasak Komisijos ekspertės, šis argumentas puikiai pritaikomas su viešųjų įstaigų statusu susijusioms numanomoms garantijoms, kurios dar neįregistruotos, tačiau tebegalioja.

| (128) | Tačiau Prancūzijos valdžios institucijų ekspertas reiškia abejonę dėl to, kad priežastys, paskatinusios Konstitucinę tarybą atmesti galimybę, kad finansų įstatyme nenumatytos ir numanomos, ir aiškiai įvardytos įsiskolinimų apmokėjimo garantijos negalioja. Pasak jo, asmenys, kuriems suteikiama tariama numanoma garantija, negalėtų reikalauti tokių pat neginčytinų ir lemiamų teisių, kaip ir asmenys, kuriems suteikiama aiškiai įvardyta garantija. |
| --- | --- |

(128)

Tačiau Prancūzijos valdžios institucijų ekspertas reiškia abejonę dėl to, kad priežastys, paskatinusios Konstitucinę tarybą atmesti galimybę, kad finansų įstatyme nenumatytos ir numanomos, ir aiškiai įvardytos įsiskolinimų apmokėjimo garantijos negalioja. Pasak jo, asmenys, kuriems suteikiama tariama numanoma garantija, negalėtų reikalauti tokių pat neginčytinų ir lemiamų teisių, kaip ir asmenys, kuriems suteikiama aiškiai įvardyta garantija.

| (129) | Prancūzijos valdžios institucijų eksperto argumente apsiribojama abejonėmis, taigi jis nėra lemiamas, Komisija pažymi, kad remiantis 110 konstatuojamosios dalies tekstu negalima daryti prielaidos, kad negaliojančiomis negali būti laikomos tik aiškiai įvardytos garantijos. Pagrindinio įstatymo dėl finansų įstatymų (LOLF) 61 straipsnyje, kuris minimas toje konstatuojamojoje dalyje, irgi kalbama ne vien apie aiškiai įvardytas garantijas. Todėl Komisija mano, kad Konstitucinės tarybos nuomonė, kad už tai, jog finansų įstatyme galbūt nėra numatytas leidimas, neturėtų būti baudžiama garantijos galios netekimu, taikoma ir numanomoms, ir aiškiai suformuluotoms garantijoms. Todėl Komisija mano, kad dėl to, kad finansų įstatyme nesuformuluotas leidimas valstybei suteikti numanomą garantiją Paštui, ši garantija nenustoja galioti. |
| --- | --- |

(129)

Prancūzijos valdžios institucijų eksperto argumente apsiribojama abejonėmis, taigi jis nėra lemiamas, Komisija pažymi, kad remiantis 110 konstatuojamosios dalies tekstu negalima daryti prielaidos, kad negaliojančiomis negali būti laikomos tik aiškiai įvardytos garantijos. Pagrindinio įstatymo dėl finansų įstatymų (LOLF) 61 straipsnyje, kuris minimas toje konstatuojamojoje dalyje, irgi kalbama ne vien apie aiškiai įvardytas garantijas. Todėl Komisija mano, kad Konstitucinės tarybos nuomonė, kad už tai, jog finansų įstatyme galbūt nėra numatytas leidimas, neturėtų būti baudžiama garantijos galios netekimu, taikoma ir numanomoms, ir aiškiai suformuluotoms garantijoms. Todėl Komisija mano, kad dėl to, kad finansų įstatyme nesuformuluotas leidimas valstybei suteikti numanomą garantiją Paštui, ši garantija nenustoja galioti.

| (130) | Be to, kaip nurodė Komisijos ekspertė, pareigos finansų įstatyme nurodyti valstybės garantijas taikymo sritis apima tik tokių garantijų „suteikimą“. Garantijos suteikimo faktas apima atvejus, kuriais valstybė, aiškiai išreikšdama savo valią, nusprendžia suteikti garantiją tam tikrai organizacijai arba operacijai. Taigi pareigos į finansų įstatymą įrašyti valstybės garantijas taikymo sritis neapima garantijų, atsirandančių dėl statuso arba dėl teisės praktikos, kurios yra numanomo ir savaiminio pobūdžio. Ši antroji kategorija priklauso ne nuo valstybės sprendimo, o nuo to, kad valstybė veikia susiklosčiusioje teisinėje aplinkoje, o garantija tėra jos padarinys. Kadangi antroji kategorija neįeina į pagrindinio įstatymo dėl finansų įstatymų (LOLF) 34 straipsnio taikymo sritį, teismų praktika koncesininkų garantijų klausimu tęsėsi ir po 2001 m. Ja paaiškinama ir tai, kad visais atvejais, kai valstybė yra kokios nors bendrovės ar grupės, kuriai pagal prekybos kodeksą skolų apmokėjimo garantija neribojama, akcininkė arba dalininkė, to nebūtina nurodyti kokiame nors finansų įstatyme. |
| --- | --- |

(130)

Be to, kaip nurodė Komisijos ekspertė, pareigos finansų įstatyme nurodyti valstybės garantijas taikymo sritis apima tik tokių garantijų „suteikimą“. Garantijos suteikimo faktas apima atvejus, kuriais valstybė, aiškiai išreikšdama savo valią, nusprendžia suteikti garantiją tam tikrai organizacijai arba operacijai. Taigi pareigos į finansų įstatymą įrašyti valstybės garantijas taikymo sritis neapima garantijų, atsirandančių dėl statuso arba dėl teisės praktikos, kurios yra numanomo ir savaiminio pobūdžio. Ši antroji kategorija priklauso ne nuo valstybės sprendimo, o nuo to, kad valstybė veikia susiklosčiusioje teisinėje aplinkoje, o garantija tėra jos padarinys. Kadangi antroji kategorija neįeina į pagrindinio įstatymo dėl finansų įstatymų (LOLF) 34 straipsnio taikymo sritį, teismų praktika koncesininkų garantijų klausimu tęsėsi ir po 2001 m. Ja paaiškinama ir tai, kad visais atvejais, kai valstybė yra kokios nors bendrovės ar grupės, kuriai pagal prekybos kodeksą skolų apmokėjimo garantija neribojama, akcininkė arba dalininkė, to nebūtina nurodyti kokiame nors finansų įstatyme.

| (131) | Komisija daro išvadą, kad Prancūzijos valdžios institucijų argumentas, grindžiamas pagrindiniu įstatymu dėl finansų įstatymų (LOLF), nėra įtikinamas, ir dėl aplinkybės, kad jokiame finansų įstatyme nenurodoma, jog valstybės garantija Paštui suteikiama dėl jo statuso, tokios garantijos egzistavimo galimybė neatmetama. Bet kokiu atveju Komisija pabrėžia, kad ji nesusijusi nei su tuo, kad Prancūzijos teisėje priemonė kvalifikuojama kaip garantija, nei su tuo, kad šiai garantijai taikomas pagrindinis įstatymas dėl finansų įstatymų (LOLF). Komisijos požiūriu šios priemonės kvalifikavimas pagal Bendrijos teisę, o konkrečiai – remiantis komunikatu dėl garantijų yra vienintelis tinkamas. Komisija pabrėžia, kad Bendrijos teisėje pripažįstama, jog numanoma garantija egzistuoja, kai valstybė narė pagal teisės nuostatas privalo padengti kito asmens skolą tuo atveju, jeigu jis nevykdo įsipareigojimų (68). |
| --- | --- |

(131)

Komisija daro išvadą, kad Prancūzijos valdžios institucijų argumentas, grindžiamas pagrindiniu įstatymu dėl finansų įstatymų (LOLF), nėra įtikinamas, ir dėl aplinkybės, kad jokiame finansų įstatyme nenurodoma, jog valstybės garantija Paštui suteikiama dėl jo statuso, tokios garantijos egzistavimo galimybė neatmetama. Bet kokiu atveju Komisija pabrėžia, kad ji nesusijusi nei su tuo, kad Prancūzijos teisėje priemonė kvalifikuojama kaip garantija, nei su tuo, kad šiai garantijai taikomas pagrindinis įstatymas dėl finansų įstatymų (LOLF). Komisijos požiūriu šios priemonės kvalifikavimas pagal Bendrijos teisę, o konkrečiai – remiantis komunikatu dėl garantijų yra vienintelis tinkamas. Komisija pabrėžia, kad Bendrijos teisėje pripažįstama, jog numanoma garantija egzistuoja, kai valstybė narė pagal teisės nuostatas privalo padengti kito asmens skolą tuo atveju, jeigu jis nevykdo įsipareigojimų (68).

| (132) | Ketvirta, anot Prancūzijos valdžios institucijų, nors PKVĮ buvo suteikta valstybės garantija, pasikeitus jų statusui, reikėtų sukurti garantinių priemonių, kurios galėtų apsaugoti kreditorių teises, įgytas iki atitinkamo viešojo asmens pertvarkymo. Kadangi toks mechanizmas niekuomet nebuvo sukurtas (žr. konkrečiai Prancūzijos telekomo (pranc. France Télécom), Prancūzijos dujų (pranc. Gaz de France), EDF ir ADP reorganizavimą) (69), tai įrodytų, kad jokia garantija neegzistuoja. |
| --- | --- |

(132)

Ketvirta, anot Prancūzijos valdžios institucijų, nors PKVĮ buvo suteikta valstybės garantija, pasikeitus jų statusui, reikėtų sukurti garantinių priemonių, kurios galėtų apsaugoti kreditorių teises, įgytas iki atitinkamo viešojo asmens pertvarkymo. Kadangi toks mechanizmas niekuomet nebuvo sukurtas (žr. konkrečiai Prancūzijos telekomo (pranc. France Télécom), Prancūzijos dujų (pranc. Gaz de France), EDF ir ADP reorganizavimą) (69), tai įrodytų, kad jokia garantija neegzistuoja.

| (133) | Kaip aiškina Komisijos ekspertas, toks tvirtinimas kiltų iš labai plataus nuosavybės teisės konstitucinės apsaugos interpretavimo. Pagal Prancūzijos valdžios institucijų argumentavimą nuosavybės teisės apsaugos principas reikalaująs, kad bet kokie kreditiniai reikalavimai būtų apsaugoti. Kadangi nuosavybės teisės konstitucinė apsauga taikoma ne vien tuo atveju, kai ši teisė priklauso nuo viešojo asmens, tokia interpretacija reikštų, kad bet kurioje bendrovėje įvykus tam tikram įvykiui kreditiniai reikalavimai turi būti apsaugoti, jeigu jiems kiltų grėsmė. Dabartinėje Prancūzijos pozityviojoje teisėje kreditai niekaip nesaugomi. Jeigu vėliau reikėtų argumentą taikyti tik tiems atvejams, kai skolų grąžinimą garantuoja valstybė, tai reikštų, kad iš pradžių valstybės užtikrintai nuosavybės teisei turėtų būti taikoma konstitucinė apsauga, viršesnė už kitas nuosavybės teises. Šia linkme nieko nedaroma. Galų gale kreditinis reikalavimas yra asmeninė teisė, kurios nereikėtų painioti su nuosavybės teise, kuri iš esmės yra turtinė teisė. Nereikėtų kelti klausimo, kad didesnė apsauga turėtų būti išplėsta ir taikoma ne vien turtinėms, bet ir asmeninėms teisėms. |
| --- | --- |

(133)

Kaip aiškina Komisijos ekspertas, toks tvirtinimas kiltų iš labai plataus nuosavybės teisės konstitucinės apsaugos interpretavimo. Pagal Prancūzijos valdžios institucijų argumentavimą nuosavybės teisės apsaugos principas reikalaująs, kad bet kokie kreditiniai reikalavimai būtų apsaugoti. Kadangi nuosavybės teisės konstitucinė apsauga taikoma ne vien tuo atveju, kai ši teisė priklauso nuo viešojo asmens, tokia interpretacija reikštų, kad bet kurioje bendrovėje įvykus tam tikram įvykiui kreditiniai reikalavimai turi būti apsaugoti, jeigu jiems kiltų grėsmė. Dabartinėje Prancūzijos pozityviojoje teisėje kreditai niekaip nesaugomi. Jeigu vėliau reikėtų argumentą taikyti tik tiems atvejams, kai skolų grąžinimą garantuoja valstybė, tai reikštų, kad iš pradžių valstybės užtikrintai nuosavybės teisei turėtų būti taikoma konstitucinė apsauga, viršesnė už kitas nuosavybės teises. Šia linkme nieko nedaroma. Galų gale kreditinis reikalavimas yra asmeninė teisė, kurios nereikėtų painioti su nuosavybės teise, kuri iš esmės yra turtinė teisė. Nereikėtų kelti klausimo, kad didesnė apsauga turėtų būti išplėsta ir taikoma ne vien turtinėms, bet ir asmeninėms teisėms.

| (134) | Komisija daro išvadą, jog nuosavybės teisė nereikalauja, kad PKVĮ reorganizuojant į bendrovę, kuriai būtų taikomos sanavimo ir likvidavimo teismo sprendimu procedūros, būtų numatyta specifinių priemonių kreditorių teisėms užtikrinti. Tai, kad tokių priemonių nėra, nereiškia numanomos garantijos nebuvimo. |
| --- | --- |

(134)

Komisija daro išvadą, jog nuosavybės teisė nereikalauja, kad PKVĮ reorganizuojant į bendrovę, kuriai būtų taikomos sanavimo ir likvidavimo teismo sprendimu procedūros, būtų numatyta specifinių priemonių kreditorių teisėms užtikrinti. Tai, kad tokių priemonių nėra, nereiškia numanomos garantijos nebuvimo.

| (135) | Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, priešingai negu ankstesnėje padėtyje, nebuvo būtina suteikti aiškiai įvardytos garantijos, kad pašto ir telekomunikacijų administravimo įstaigų skolos, perduotos Paštui, bus apmokėtos, jeigu pastarasis pagal įstatus būtų naudojęsis valstybės garantija. Tačiau tai buvo padaryta 1990 m. gruodžio 31 d. sprendime. |
| --- | --- |

(135)

Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, priešingai negu ankstesnėje padėtyje, nebuvo būtina suteikti aiškiai įvardytos garantijos, kad pašto ir telekomunikacijų administravimo įstaigų skolos, perduotos Paštui, bus apmokėtos, jeigu pastarasis pagal įstatus būtų naudojęsis valstybės garantija. Tačiau tai buvo padaryta 1990 m. gruodžio 31 d. sprendime.

| (136) | Komisija pabrėžia, kad aplinkybė, jog Prancūzijos valdžios institucijos nusprendė suteikti aiškiai įvardytą garantiją, neįrodo, kad numanoma garantija neegzistavo. Toks pat argumentas taikytinas Prancūzijos valdžios institucijų argumentui dėl valstybės garantijos, suteiktos tam tikrai ERAP ir Prancūzijos vystymosi agentūros (pranc. Agence Française du Développement) veiklai. Tai, kad valstybė tam tikrais atvejais nusprendė suteikti aiškiai įvardytą garantiją, nors jau egzistavo numanoma garantija, galėtų būti aiškinama būtent skaidrumo siekiu ir noru padidinti kreditorių teisinį saugumą. Iš tiesų, kaip tvirtina Prancūzijos valdžios institucijų ekspertas, „asmenys, kuriems suteikiama tariama numanoma garantija, negalėtų reikalauti tokių pat neginčytinų ir lemiamų teisių, kaip ir asmenys, kuriems suteikiama aiškiai įvardyta garantija“. |
| --- | --- |

(136)

Komisija pabrėžia, kad aplinkybė, jog Prancūzijos valdžios institucijos nusprendė suteikti aiškiai įvardytą garantiją, neįrodo, kad numanoma garantija neegzistavo. Toks pat argumentas taikytinas Prancūzijos valdžios institucijų argumentui dėl valstybės garantijos, suteiktos tam tikrai ERAP ir Prancūzijos vystymosi agentūros (pranc. Agence Française du Développement) veiklai. Tai, kad valstybė tam tikrais atvejais nusprendė suteikti aiškiai įvardytą garantiją, nors jau egzistavo numanoma garantija, galėtų būti aiškinama būtent skaidrumo siekiu ir noru padidinti kreditorių teisinį saugumą. Iš tiesų, kaip tvirtina Prancūzijos valdžios institucijų ekspertas, „asmenys, kuriems suteikiama tariama numanoma garantija, negalėtų reikalauti tokių pat neginčytinų ir lemiamų teisių, kaip ir asmenys, kuriems suteikiama aiškiai įvardyta garantija“.

| (137) | Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos pacitavo buvusio Valstybės tarybos Skundų skyriaus pirmininko D. Labetoulle straipsnį (70). Šis straipsnis, kaip ir sprendimas Kampoloro byloje, bus nagrinėjamas šio sprendimo skyriuje, susijusiame su valstybės įsipareigojimu prisiimti atsakomybę (71). |
| --- | --- |

(137)

Galiausiai Prancūzijos valdžios institucijos pacitavo buvusio Valstybės tarybos Skundų skyriaus pirmininko D. Labetoulle straipsnį (70). Šis straipsnis, kaip ir sprendimas Kampoloro byloje, bus nagrinėjamas šio sprendimo skyriuje, susijusiame su valstybės įsipareigojimu prisiimti atsakomybę (71).

| (138) | Komisija daro išvadą, kad:






  — | pirma, priešingai, negu tvirtina Prancūzijos valdžios institucijos, jokiame tekste ar sprendime neatmetama galimybė, kad valstybės garantija Paštui egzistuoja, |
| --- | --- | --- |

(138)

Komisija daro išvadą, kad:

—

pirma, priešingai, negu tvirtina Prancūzijos valdžios institucijos, jokiame tekste ar sprendime neatmetama galimybė, kad valstybės garantija Paštui egzistuoja,

| — | antra, dėl fakto, kad ši garantija specialiai nenumatyta jokiame tekste, neatmetama galimybė, kad yra numanoma garantija. |
| --- | --- |

—

antra, dėl fakto, kad ši garantija specialiai nenumatyta jokiame tekste, neatmetama galimybė, kad yra numanoma garantija.

2.   Numanomų garantijų, susijusių su viešosios įstaigos statusu, buvimas patvirtinamas Prancūzijos valstybės tarybos komentare

| (139) | Numanomos garantijos, susijusios su viešosios įstaigos statusu, buvimas patvirtinamas Valstybės tarybos 1995 m. komentare byloje Crédit Lyonnais, minėtame sprendime pradėti procedūrą (72). Šiame komentare Valstybės taryba numanomą garantiją grindžia vien organizacijos, kaip viešosios įstaigos, pobūdžiu: „Parengus įstatymo projektą dėl valstybės veiksmų Crédit Lyonnais ir Comptoir des Entrepreneurs sanavimo planuose, Valstybės taryba [...] įvertino, kad nesant aiškių įstatymų nuostatų, valstybės garantija šiai įstaigai kils iš paties organizacijos, kaip viešosios įstaigos, pobūdžio“ (73). |
| --- | --- |

(139)

Numanomos garantijos, susijusios su viešosios įstaigos statusu, buvimas patvirtinamas Valstybės tarybos 1995 m. komentare byloje Crédit Lyonnais, minėtame sprendime pradėti procedūrą (72). Šiame komentare Valstybės taryba numanomą garantiją grindžia vien organizacijos, kaip viešosios įstaigos, pobūdžiu: „Parengus įstatymo projektą dėl valstybės veiksmų Crédit Lyonnais ir Comptoir des Entrepreneurs sanavimo planuose, Valstybės taryba [...] įvertino, kad nesant aiškių įstatymų nuostatų, valstybės garantija šiai įstaigai kils iš paties organizacijos, kaip viešosios įstaigos, pobūdžio“ (73).

| (140) | Komisija ne kartą prašė Prancūzijos valdžios institucijų pateikti jai visą šį komentarą. |
| --- | --- |

(140)

Komisija ne kartą prašė Prancūzijos valdžios institucijų pateikti jai visą šį komentarą.

| (141) | Prancūzijos valdžios institucijos atsakė (74), kad minėtas komentaras, kuris nebuvo perduotas Vyriausybės prašymu, nebuvo įformintas oficialiame dokumente. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, Komisijos minimą komentarą sudarė vienintelis sakinys metinės ataskaitos tema. |
| --- | --- |

(141)

Prancūzijos valdžios institucijos atsakė (74), kad minėtas komentaras, kuris nebuvo perduotas Vyriausybės prašymu, nebuvo įformintas oficialiame dokumente. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, Komisijos minimą komentarą sudarė vienintelis sakinys metinės ataskaitos tema.

| (142) | Be to, kaip teigia Prancūzijos valdžios institucijos, šios nuomonės nebūtų galima pritaikyti Paštui, kadangi ji taikoma viešajai įstaigai, turinčiai viešosios apskaitos tvarkytoją, kurio pareigybė sukurta specialiai siekiant užtikrinti valstybės paramos Crédit Lyonnais sanavimui valdymą, ji paskelbta anksčiau už 2001 m. rugpjūčio 1 d. pagrindinį įstatymą dėl finansų įstatymų (LOLF), ir jos taikymas prieštarautų paskesniems Valstybės tarybos sprendimams. |
| --- | --- |

(142)

Be to, kaip teigia Prancūzijos valdžios institucijos, šios nuomonės nebūtų galima pritaikyti Paštui, kadangi ji taikoma viešajai įstaigai, turinčiai viešosios apskaitos tvarkytoją, kurio pareigybė sukurta specialiai siekiant užtikrinti valstybės paramos Crédit Lyonnais sanavimui valdymą, ji paskelbta anksčiau už 2001 m. rugpjūčio 1 d. pagrindinį įstatymą dėl finansų įstatymų (LOLF), ir jos taikymas prieštarautų paskesniems Valstybės tarybos sprendimams.

| (143) | Komisija nurodo, jog Prancūzijos valdžios institucijų aiškinimas, kad Valstybės tarybos nuomonė negalėtų būti perkelta Paštui, prieštarauja pačiai nuomonei. Iš tiesų toje nuomonėje Valstybės taryba visiškai neužsimena apie įstaigos misiją. Be to, ji remiasi viešosios įstaigos, o ne viešosios įstaigos, turinčios viešosios apskaitos tvarkytoją, pobūdžiu. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos nepaaiškina, kodėl ši nuomonė būtų taikytina vien tik viešosioms įstaigoms, turinčioms viešosios apskaitos tvarkytoją. |
| --- | --- |

(143)

Komisija nurodo, jog Prancūzijos valdžios institucijų aiškinimas, kad Valstybės tarybos nuomonė negalėtų būti perkelta Paštui, prieštarauja pačiai nuomonei. Iš tiesų toje nuomonėje Valstybės taryba visiškai neužsimena apie įstaigos misiją. Be to, ji remiasi viešosios įstaigos, o ne viešosios įstaigos, turinčios viešosios apskaitos tvarkytoją, pobūdžiu. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos nepaaiškina, kodėl ši nuomonė būtų taikytina vien tik viešosioms įstaigoms, turinčioms viešosios apskaitos tvarkytoją.

| (144) | Kalbant apie Prancūzijos valdžios institucijų argumentus, pagal kuriuos nuomonė nebūtų taikoma, nes ji patvirtinta anksčiau negu LOLF ir prieštarauja paskesniems Valstybės tarybos sprendimams, Komisija pirmiau įrodė, jog LOLF nėra kliūtis numanomai valstybės garantijai Paštui. |
| --- | --- |

(144)

Kalbant apie Prancūzijos valdžios institucijų argumentus, pagal kuriuos nuomonė nebūtų taikoma, nes ji patvirtinta anksčiau negu LOLF ir prieštarauja paskesniems Valstybės tarybos sprendimams, Komisija pirmiau įrodė, jog LOLF nėra kliūtis numanomai valstybės garantijai Paštui.

| (145) | Taigi Komisija mano, kad Valstybės tarybos nuomonė taikytina Paštui, ir ji sutinka, kad būta valstybės garantijos, susijusios su organizacijos viešumu. |
| --- | --- |

(145)

Taigi Komisija mano, kad Valstybės tarybos nuomonė taikytina Paštui, ir ji sutinka, kad būta valstybės garantijos, susijusios su organizacijos viešumu.

| (146) | Be to, numanomų garantijų, kylančių iš administracinio ar teisėkūros akto, kuris „sukuria ir atneša finansinių padarinių valstybei“, egzistavimas patvirtinamas 2003 m. liepos 22 d. Ekonomikos, finansų ir pramonės ministro komentare dėl „Valstybės suteiktų numanomos ar aiškiai įvardytos garantijos mechanizmų surašymo“. Šis komentaras įrodo, kad valstybės garantija gali kilti iš labai skirtingo pobūdžio teisės aktų (75). |
| --- | --- |

(146)

Be to, numanomų garantijų, kylančių iš administracinio ar teisėkūros akto, kuris „sukuria ir atneša finansinių padarinių valstybei“, egzistavimas patvirtinamas 2003 m. liepos 22 d. Ekonomikos, finansų ir pramonės ministro komentare dėl „Valstybės suteiktų numanomos ar aiškiai įvardytos garantijos mechanizmų surašymo“. Šis komentaras įrodo, kad valstybės garantija gali kilti iš labai skirtingo pobūdžio teisės aktų (75).

| (147) | Komisija dar nurodo, kad prie šio komentaro pridedamame aiškinamajame rašte, o konkrečiai jo 3 dalyje, pavadintoje „Apeliacinių skundų dėl garantijų patirtis ir Tarybos praktika padėjo išgryninti tam tikrą skaičių pavyzdinių garantinių atvejų, kuriuos svarbu identifikuoti“, Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad „Tam tikros teisinės formos, būtent kolektyvinės bendrijos (SNC, pranc. sociétés en nom collectif) ir laikinosios įmonių grupės (GIE, pranc. groupement momentané d’entreprises), vien dėl struktūros užtraukia savo akcininkų atsakomybę. Pastarųjų dviejų formų atveju tretieji asmenys sistemingai ieškos valstybinio akcininko. Tą patį galima pasakyti apie viešųj įstaigų steigimą ir tam tikrų akcinių bendrovių kapitalo dalių įsigijimą“. Taigi Prancūzijos valdžios institucijos primena, kad steigiant viešąją įstaigą jos kreditoriams suteikiama numanoma valstybės garantija. |
| --- | --- |

(147)

Komisija dar nurodo, kad prie šio komentaro pridedamame aiškinamajame rašte, o konkrečiai jo 3 dalyje, pavadintoje „Apeliacinių skundų dėl garantijų patirtis ir Tarybos praktika padėjo išgryninti tam tikrą skaičių pavyzdinių garantinių atvejų, kuriuos svarbu identifikuoti“, Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad „Tam tikros teisinės formos, būtent kolektyvinės bendrijos (SNC, pranc. sociétés en nom collectif) ir laikinosios įmonių grupės (GIE, pranc. groupement momentané d’entreprises), vien dėl struktūros užtraukia savo akcininkų atsakomybę. Pastarųjų dviejų formų atveju tretieji asmenys sistemingai ieškos valstybinio akcininko. Tą patį galima pasakyti apie viešųj įstaigų steigimą ir tam tikrų akcinių bendrovių kapitalo dalių įsigijimą“. Taigi Prancūzijos valdžios institucijos primena, kad steigiant viešąją įstaigą jos kreditoriams suteikiama numanoma valstybės garantija.

b)   Pašto kreditorius įsitikinęs, kad skola jam bus grąžinta

| (148) | Dabar Komisija ketina išnagrinėti Pašto kreditoriaus veiksmus siekiant jam įsiskolintos sumos apmokėjimo tuo atveju, jeigu Paštas atsidurtų sunkioje finansinėje padėtyje ir neišgalėtų padengti savo įsiskolinimų. Komisija nustatys, ar pagal iš anksto nustatytą ir paviešintą procedūrą Pašto kreditoriaus padėtis panaši į įmonės, kuriai taikoma prekybos teisė, kreditoriaus padėtį. |
| --- | --- |

(148)

Dabar Komisija ketina išnagrinėti Pašto kreditoriaus veiksmus siekiant jam įsiskolintos sumos apmokėjimo tuo atveju, jeigu Paštas atsidurtų sunkioje finansinėje padėtyje ir neišgalėtų padengti savo įsiskolinimų. Komisija nustatys, ar pagal iš anksto nustatytą ir paviešintą procedūrą Pašto kreditoriaus padėtis panaši į įmonės, kuriai taikoma prekybos teisė, kreditoriaus padėtį.

| (149) | Šis tyrimas parodys, kad:






  — | viešosiose įstaigose nėra tradicinių kliūčių privatinės teisės reglamentuojamai organizacijai įsiskolintai sumai sugrąžinti (1 punktas), |
| --- | --- | --- |

(149)

Šis tyrimas parodys, kad:

—

viešosiose įstaigose nėra tradicinių kliūčių privatinės teisės reglamentuojamai organizacijai įsiskolintai sumai sugrąžinti (1 punktas),

| — | viešųjų įstaigų, nuteistų 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytu teismo sprendimu, skolų grąžinimo procedūra jokiu būdu nereiškia įsiskolinimo panaikinimo (2 punktas), |
| --- | --- |

—

viešųjų įstaigų, nuteistų 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytu teismo sprendimu, skolų grąžinimo procedūra jokiu būdu nereiškia įsiskolinimo panaikinimo (2 punktas),

| — | tvarka, pagal kurią valstybė patraukiama atsakomybėn taikant viešųjų įstaigų skolų išieškojimo procedūrą, pasižymi visais garantijos mechanizmo požymiais (3 punktas), |
| --- | --- |

—

tvarka, pagal kurią valstybė patraukiama atsakomybėn taikant viešųjų įstaigų skolų išieškojimo procedūrą, pasižymi visais garantijos mechanizmo požymiais (3 punktas),

| — | net jei jo reikalavimai nebūtų patenkinti, kreditorius gali sukelti teisinius padarinius, pareikšdamas, kad susidarant skolai, jis padarė teisėtą klaidą tikėdamasis, kad ji bus grąžinta (4 punktas). |
| --- | --- |

—

net jei jo reikalavimai nebūtų patenkinti, kreditorius gali sukelti teisinius padarinius, pareikšdamas, kad susidarant skolai, jis padarė teisėtą klaidą tikėdamasis, kad ji bus grąžinta (4 punktas).

1.   Viešosiose įstaigose nėra tradicinių kliūčių privatinės teisės reglamentuojamai organizacijai įsiskolintai sumai sugrąžinti

| (150) | Kaip jau minėta priemonės aprašyme, Paštui netaikomos bendrosios teisės nuostatos dėl sunkumų patiriančių įmonių sanavimo bei likvidavimo. Taigi Pašto kreditorius nerizikuoja prarasti jam įsiskolintos sumos tuo atveju, jeigu būtų pradėta sanavimo ar likvidavimo teismo sprendimu procedūra (76), arba atgauti tik dalį pradinio įsiskolinimo, susidariusio po bendrosios teisės sanavimo ar likvidavimo teismo sprendimu procedūros. |
| --- | --- |

(150)

Kaip jau minėta priemonės aprašyme, Paštui netaikomos bendrosios teisės nuostatos dėl sunkumų patiriančių įmonių sanavimo bei likvidavimo. Taigi Pašto kreditorius nerizikuoja prarasti jam įsiskolintos sumos tuo atveju, jeigu būtų pradėta sanavimo ar likvidavimo teismo sprendimu procedūra (76), arba atgauti tik dalį pradinio įsiskolinimo, susidariusio po bendrosios teisės sanavimo ar likvidavimo teismo sprendimu procedūros.

| (151) | Be to, kaip pabrėžė Komisijos ekspertė, tai, kad Paštas yra juridinis asmuo, nekliudo Prancūzijos valstybei suteikti jam garantiją. Iš tiesų, nors yra komercinių bendrovių, pavyzdžiui, akcinių bendrovių (pranc. SA) ir ribotos atsakomybės bendrovių (pranc. SARL), kurių dalininkai neprivalo atlyginti jų įsiskolinimų, daugelio kategorijų komercinę veiklą vykdančių bendrovių arba juridinių asmenų privatūs dalininkai, a contrario, atsako už įsteigtos bendrovės skolas. Tai kolektyvinių bendrijų, ekonominio intereso grupių ir civilinių asociacijų dalininkai. Taigi bendroje teisėje nėra principo, kad dalininkai turi garantuoti skolų apmokėjimą. Taigi negalima tvirtinti, kad nesant tai patvirtinančio teksto, taikytinas principas, kad skolų grąžinimas ir nuostolių padengimas neužtikrinamas. Juridinio asmens statuso suteiktas savarankiškumas bei nuosavo kapitalo egzistavimas Prancūzijos teisėje nėra kriterijai, kuriais remiantis būtų galima nustatyti juridinio asmens skolų grąžinimo užtikrinimo tvarką. Iš to, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad niekas netrukdytų teisės kūrėjui nustatyti, kad viešosios įstaigos steigėju galėtų būti viešasis asmuo, kuris nuostolius padengtų tik proporcingai savo įnašui arba pradinei dotacijai. |
| --- | --- |

(151)

Be to, kaip pabrėžė Komisijos ekspertė, tai, kad Paštas yra juridinis asmuo, nekliudo Prancūzijos valstybei suteikti jam garantiją. Iš tiesų, nors yra komercinių bendrovių, pavyzdžiui, akcinių bendrovių (pranc. SA) ir ribotos atsakomybės bendrovių (pranc. SARL), kurių dalininkai neprivalo atlyginti jų įsiskolinimų, daugelio kategorijų komercinę veiklą vykdančių bendrovių arba juridinių asmenų privatūs dalininkai, a contrario, atsako už įsteigtos bendrovės skolas. Tai kolektyvinių bendrijų, ekonominio intereso grupių ir civilinių asociacijų dalininkai. Taigi bendroje teisėje nėra principo, kad dalininkai turi garantuoti skolų apmokėjimą. Taigi negalima tvirtinti, kad nesant tai patvirtinančio teksto, taikytinas principas, kad skolų grąžinimas ir nuostolių padengimas neužtikrinamas. Juridinio asmens statuso suteiktas savarankiškumas bei nuosavo kapitalo egzistavimas Prancūzijos teisėje nėra kriterijai, kuriais remiantis būtų galima nustatyti juridinio asmens skolų grąžinimo užtikrinimo tvarką. Iš to, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad niekas netrukdytų teisės kūrėjui nustatyti, kad viešosios įstaigos steigėju galėtų būti viešasis asmuo, kuris nuostolius padengtų tik proporcingai savo įnašui arba pradinei dotacijai.

| (152) | Šį argumentą Komisijos ekspertė papildė ieškodama bendrosios teisės principo (numanomo), kuris būtų taikomas skolų garantijų srityje tais atvejais, kai tam tikros organizacijos dalininkai arba nariai nepatenka į esamą teisėkūros sistemą, ir atsakymą rado Civilinio kodekso 1871 bei paskesniuose straipsniuose. Šiuose straipsniuose kalbama apie bendrovės neįregistravusius dalininkus. Civilinio kodekso 1871–1 straipsnyje numatomas toks mechanizmas: „Jeigu nenustatoma kitokia struktūra, dalininkų santykiai reglamentuojami tiek kiek tai racionalu arba civilinėms asociacijoms taikomomis nuostatomis, jeigu bendrija yra civilinio pobūdžio, arba, jeigu ji yra komercinio pobūdžio – kolektyvinėms bendrijoms taikomomis nuostatomis“. Kaip minėta, civilinės asociacijos ir kolektyvinės bendrijos priskiriamos prie juridinių asmenų, kurių narių atsakomybė už skolas neapibrėžta. Iš to ekspertė sprendžia, kad jei reikėtų išvesti bendrosios teisės principą, pagal jį įsteigtų juridinių asmenų skolų grąžinimas turėtų būti garantuotas. |
| --- | --- |

(152)

Šį argumentą Komisijos ekspertė papildė ieškodama bendrosios teisės principo (numanomo), kuris būtų taikomas skolų garantijų srityje tais atvejais, kai tam tikros organizacijos dalininkai arba nariai nepatenka į esamą teisėkūros sistemą, ir atsakymą rado Civilinio kodekso 1871 bei paskesniuose straipsniuose. Šiuose straipsniuose kalbama apie bendrovės neįregistravusius dalininkus. Civilinio kodekso 1871–1 straipsnyje numatomas toks mechanizmas: „Jeigu nenustatoma kitokia struktūra, dalininkų santykiai reglamentuojami tiek kiek tai racionalu arba civilinėms asociacijoms taikomomis nuostatomis, jeigu bendrija yra civilinio pobūdžio, arba, jeigu ji yra komercinio pobūdžio – kolektyvinėms bendrijoms taikomomis nuostatomis“. Kaip minėta, civilinės asociacijos ir kolektyvinės bendrijos priskiriamos prie juridinių asmenų, kurių narių atsakomybė už skolas neapibrėžta. Iš to ekspertė sprendžia, kad jei reikėtų išvesti bendrosios teisės principą, pagal jį įsteigtų juridinių asmenų skolų grąžinimas turėtų būti garantuotas.

| (153) | 2009 m. spalio 27 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos užginčijo tokią išvadą. Ji nėra grindžiama jokiu tekstu, o Civilinio kodekso 1871–1 straipsnis taikomas „dalininkų tarpusavio santykiams“, o ne santykiams su trečiaisiais asmenimis. Kadangi tekstuose apie tai nekalbama, esą negalima išvesti principo, kad garantija suteikiama, su sąlyga, kad nebus pažeidžiama Prancūzijos teisėje ir ES teisėje numatyta teisė į gynybą. |
| --- | --- |

(153)

2009 m. spalio 27 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos užginčijo tokią išvadą. Ji nėra grindžiama jokiu tekstu, o Civilinio kodekso 1871–1 straipsnis taikomas „dalininkų tarpusavio santykiams“, o ne santykiams su trečiaisiais asmenimis. Kadangi tekstuose apie tai nekalbama, esą negalima išvesti principo, kad garantija suteikiama, su sąlyga, kad nebus pažeidžiama Prancūzijos teisėje ir ES teisėje numatyta teisė į gynybą.

| (154) | Tačiau Komisija nurodo, kad Civilinio kodekso 1872–1 straipsnyje nustatyta, jog kiekvienas neįregistruotos bendrovės dalininkas sutartis sudaro savo vardu ir asmeniškai prisiima atsakomybę prieš trečiuosius asmenis. Taigi kiekvienas dalininkas prisiima neribotą atsakomybę už savo skolas. Komisija, aišku, neketina vien iš šio argumento daryti išvadą, kad valstybė atsakinga už Pašto įsiskolinimus, tačiau mano, kad jos ekspertės argumentas, pagal kurį, jeigu reikėtų suformuluoti bendrosios teisės principą, tai būtų garantijos buvimo principas, kurio Prancūzijos valdžios institucijų argumentai nepaneigia. Be to, Komisija primena, kad aiškinamajame rašte, kuris pridedamas prie ekonomikos, finansų ir pramonės ministro 2003 m. liepos 22 d. rašto (77), pačios Prancūzijos valdžios institucijos išveda paralelę tarp akcininko atsakomybės už kolektyvinę bendriją ir valstybės atsakomybės už viešąją įstaigą. |
| --- | --- |

(154)

Tačiau Komisija nurodo, kad Civilinio kodekso 1872–1 straipsnyje nustatyta, jog kiekvienas neįregistruotos bendrovės dalininkas sutartis sudaro savo vardu ir asmeniškai prisiima atsakomybę prieš trečiuosius asmenis. Taigi kiekvienas dalininkas prisiima neribotą atsakomybę už savo skolas. Komisija, aišku, neketina vien iš šio argumento daryti išvadą, kad valstybė atsakinga už Pašto įsiskolinimus, tačiau mano, kad jos ekspertės argumentas, pagal kurį, jeigu reikėtų suformuluoti bendrosios teisės principą, tai būtų garantijos buvimo principas, kurio Prancūzijos valdžios institucijų argumentai nepaneigia. Be to, Komisija primena, kad aiškinamajame rašte, kuris pridedamas prie ekonomikos, finansų ir pramonės ministro 2003 m. liepos 22 d. rašto (77), pačios Prancūzijos valdžios institucijos išveda paralelę tarp akcininko atsakomybės už kolektyvinę bendriją ir valstybės atsakomybės už viešąją įstaigą.

| (155) | Remdamasi išdėstytais argumentais, Komisija daro išvadą, kad:






  — | priešingai nei įmonių, kurioms taikoma prekybos teisė, kreditoriai, Pašto kreditoriai (kadangi sunkumų patiriančią įmonę sanuojant ar likviduojant teismo sprendimu, bendroji teisė jai netaikoma) nerizikuoja, kad pasibaigus likvidavimo teismo sprendimu procedūrai, įsiskolinimas jiems bus iš dalies ar visiškai panaikintas, |
| --- | --- | --- |

(155)

Remdamasi išdėstytais argumentais, Komisija daro išvadą, kad:

—

priešingai nei įmonių, kurioms taikoma prekybos teisė, kreditoriai, Pašto kreditoriai (kadangi sunkumų patiriančią įmonę sanuojant ar likviduojant teismo sprendimu, bendroji teisė jai netaikoma) nerizikuoja, kad pasibaigus likvidavimo teismo sprendimu procedūrai, įsiskolinimas jiems bus iš dalies ar visiškai panaikintas,

| — | Pašto turimas juridinio asmens statusas netrukdo valstybei suteikti Paštui garantiją, |
| --- | --- |

—

Pašto turimas juridinio asmens statusas netrukdo valstybei suteikti Paštui garantiją,

| — | kai valstybės atsakomybė Pašto atžvilgiu aiškiai neribojama, Pašto kreditoriai teisėtai gali remtis principu, kad valstybė padengia Pašto skolas, nors Paštas yra juridinis asmuo. |
| --- | --- |

—

kai valstybės atsakomybė Pašto atžvilgiu aiškiai neribojama, Pašto kreditoriai teisėtai gali remtis principu, kad valstybė padengia Pašto skolas, nors Paštas yra juridinis asmuo.

2.   Viešųjų įstaigų, nuteistų 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytu teismo sprendimu, skolų grąžinimo procedūra jokiu būdu nereiškia įsiskolinimo panaikinimo

| (156) | Dabar Komisija ketina išanalizuoti teismo sprendimu nuteistų viešųjų įstaigų skolų išieškojimo procedūrą, siekdama nustatyti, ar ši procedūra gali lemti Pašto įsiskolinimo panaikinimą, kurio rezultatas kreditoriaus atžvilgiu panašus į rezultatą, gaunamą taikant teismo procedūras, kaip kad tvirtina Prancūzijos valdžios institucijos. Ši procedūra nustatyta 1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir įvairiuose jo įgyvendinimo tekstuose (78), cituotuose šio sprendimo skyriuje, kuriame pateikiamas priemonės aprašymas. |
| --- | --- |

(156)

Dabar Komisija ketina išanalizuoti teismo sprendimu nuteistų viešųjų įstaigų skolų išieškojimo procedūrą, siekdama nustatyti, ar ši procedūra gali lemti Pašto įsiskolinimo panaikinimą, kurio rezultatas kreditoriaus atžvilgiu panašus į rezultatą, gaunamą taikant teismo procedūras, kaip kad tvirtina Prancūzijos valdžios institucijos. Ši procedūra nustatyta 1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir įvairiuose jo įgyvendinimo tekstuose (78), cituotuose šio sprendimo skyriuje, kuriame pateikiamas priemonės aprašymas.

i)   1980 m. liepos 16 d. įstatymu valstybei suteiktos didelės prerogatyvos: nurodyti apmokėti skolas ir sudaryti pakankamai išteklių

| (157) | Kaip nurodyta priemonės aprašyme, 1980 m. liepos 16 d. įstatyme teigiama: „Jeigu sprendimus priimantis vietos savivaldos institucijos arba įstaigos organas nerado arba nesukaupė išteklių, [...] kontrolės įstaiga tuo pasirūpina ir, jeigu reikia, oficialiai nurodo tai atlikti.“ Be to, 1981 m. gegužės 12 d. dekrete, kurio atitinkamas punktas nebuvo pakeistas 2008 m. dekretu, nurodoma, kad valstybės atstovas (kontrolės įstaiga) „prireikus jis skiria reikalingas sumas arba sumažindamas kitoms išlaidoms skirtus ir dar nepanaudotus asignavimus, arba padidindamas lėšas“. |
| --- | --- |

(157)

Kaip nurodyta priemonės aprašyme, 1980 m. liepos 16 d. įstatyme teigiama: „Jeigu sprendimus priimantis vietos savivaldos institucijos arba įstaigos organas nerado arba nesukaupė išteklių, [...] kontrolės įstaiga tuo pasirūpina ir, jeigu reikia, oficialiai nurodo tai atlikti.“ Be to, 1981 m. gegužės 12 d. dekrete, kurio atitinkamas punktas nebuvo pakeistas 2008 m. dekretu, nurodoma, kad valstybės atstovas (kontrolės įstaiga) „prireikus jis skiria reikalingas sumas arba sumažindamas kitoms išlaidoms skirtus ir dar nepanaudotus asignavimus, arba padidindamas lėšas“.

| (158) | 1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir jo įgyvendinimo tekstuose valstybė aiškiai nurodoma kaip valdžios institucija, kompetentinga padengti viešųjų įstaigų skolas. Be to, jais jai suteikiama didelių prerogatyvų: nurodyti apmokėti skolas ir sudaryti pakankamai išteklių. |
| --- | --- |

(158)

1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir jo įgyvendinimo tekstuose valstybė aiškiai nurodoma kaip valdžios institucija, kompetentinga padengti viešųjų įstaigų skolas. Be to, jais jai suteikiama didelių prerogatyvų: nurodyti apmokėti skolas ir sudaryti pakankamai išteklių.

| (159) | Prancūzijos valdžios institucijos atmeta idėją, kad minimi ištekliai galėtų būti valstybės lėšos. Kaip nurodoma valstybės narės pastaboms skirtoje dalyje (79), Prancūzijos valdžios institucijos iš tiesų mano, kad 1980 m. liepos 16 d. įstatymu kontrolės įstaigai suteikiamas tik įgaliojimas pavaduoti. Šiuo tikslu kontrolės įstaiga gali perimti tik tuos vykdomosios valdžios institucijos įgaliojimus, į kuriuos neįeina galimybė disponuoti valstybės biudžetu. Pagrindžiant šią interpretaciją, cituojami 1980 m. liepos 16 d. įstatymo parengiamieji darbai, doktrinos straipsniai bei Valstybės tarybos sprendimai, susiję su Kampoloro byla. Vis dėlto Prancūzijos valdžios institucijos pripažįsta, kad 1980 m. įstatyme valstybės įsikišimas remiant viešąjį asmenį, kuris yra teisminių ginčų objektas, iš principo nedraudžiamas. |
| --- | --- |

(159)

Prancūzijos valdžios institucijos atmeta idėją, kad minimi ištekliai galėtų būti valstybės lėšos. Kaip nurodoma valstybės narės pastaboms skirtoje dalyje (79), Prancūzijos valdžios institucijos iš tiesų mano, kad 1980 m. liepos 16 d. įstatymu kontrolės įstaigai suteikiamas tik įgaliojimas pavaduoti. Šiuo tikslu kontrolės įstaiga gali perimti tik tuos vykdomosios valdžios institucijos įgaliojimus, į kuriuos neįeina galimybė disponuoti valstybės biudžetu. Pagrindžiant šią interpretaciją, cituojami 1980 m. liepos 16 d. įstatymo parengiamieji darbai, doktrinos straipsniai bei Valstybės tarybos sprendimai, susiję su Kampoloro byla. Vis dėlto Prancūzijos valdžios institucijos pripažįsta, kad 1980 m. įstatyme valstybės įsikišimas remiant viešąjį asmenį, kuris yra teisminių ginčų objektas, iš principo nedraudžiamas.

| (160) | Komisija pripažįsta, kad tekstuose aiškiai nenustatyta valstybės pareiga įmokėti specialią subsidiją viešajai įstaigai, turinčiai finansinių sunkumų. Dėl to numanomos garantijos egzistavimo įrodymas visiškai nenustoja galios. |
| --- | --- |

(160)

Komisija pripažįsta, kad tekstuose aiškiai nenustatyta valstybės pareiga įmokėti specialią subsidiją viešajai įstaigai, turinčiai finansinių sunkumų. Dėl to numanomos garantijos egzistavimo įrodymas visiškai nenustoja galios.

| (161) | Komisija pripažįsta ir tai, kad skirtini ištekliai visų pirma yra pačios įstaigos ištekliai. Tai netrukdo konstatuoti, kad išsėmus nuosavus išteklius, įsiskolinusios viešosios įstaigos skolos gali būti apmokėtos tiktai valstybės lėšomis (80). Toks tvirtinimas atitinka faktą, kad garantijų mechanizmas yra subsidiarus, ir skolininko ištekliai panaudojami prieš pasitelkiant jo garanto lėšas. |
| --- | --- |

(161)

Komisija pripažįsta ir tai, kad skirtini ištekliai visų pirma yra pačios įstaigos ištekliai. Tai netrukdo konstatuoti, kad išsėmus nuosavus išteklius, įsiskolinusios viešosios įstaigos skolos gali būti apmokėtos tiktai valstybės lėšomis (80). Toks tvirtinimas atitinka faktą, kad garantijų mechanizmas yra subsidiarus, ir skolininko ištekliai panaudojami prieš pasitelkiant jo garanto lėšas.

ii)   1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir jo įgyvendinimo priemonėse nenumatoma likvidavimo procedūra, kai prievolės panaikinamos; padėtis, kai iždo lėšų nepakanka, yra saugi arba tik laikina

| (162) | Dabar Komisija išnagrinės Prancūzijos valdžios institucijų interpretaciją, jog pasibaigus 1980 m. liepos 16 d. įstatyme numatytai procedūrai kai kuriems kreditoriams įsiskolintos sumos galėtų dingti be galimybės apskųsti (81) ir kad jų padėtis būtų lygiavertė įmonių, kurioms taikomos teismo procedūros, kreditorių padėčiai. |
| --- | --- |

(162)

Dabar Komisija išnagrinės Prancūzijos valdžios institucijų interpretaciją, jog pasibaigus 1980 m. liepos 16 d. įstatyme numatytai procedūrai kai kuriems kreditoriams įsiskolintos sumos galėtų dingti be galimybės apskųsti (81) ir kad jų padėtis būtų lygiavertė įmonių, kurioms taikomos teismo procedūros, kreditorių padėčiai.

| (163) | Komisijos ekspertė (82) nurodo, kad 1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir jo įgyvendinimo dekrete siekiama įrodyti, kad asignavimų nepakankamumo atveju galima numatyti tiktai dvi galimybes: arba kontrolės įstaiga skiria reikiamų lėšų, arba apmokėjimas atidedamas. Niekur nenurodoma, kad jeigu iždo išteklių pritrūktų ilgam, procedūra būtų sustabdyta. |
| --- | --- |

(163)

Komisijos ekspertė (82) nurodo, kad 1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir jo įgyvendinimo dekrete siekiama įrodyti, kad asignavimų nepakankamumo atveju galima numatyti tiktai dvi galimybes: arba kontrolės įstaiga skiria reikiamų lėšų, arba apmokėjimas atidedamas. Niekur nenurodoma, kad jeigu iždo išteklių pritrūktų ilgam, procedūra būtų sustabdyta.

| (164) | Iš tiesų, nors 1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir jo įgyvendinimo priemonėse numatyta padėtis, kad asignavimų gali pritrūkti, ši padėtis tegali būti laikina, kol bus skirta papildomų išteklių – tekstuose numatoma tik tokia išeitis. Niekur nenumatyta, kad gali būti neįmanoma sukurti papildomų išteklių arba kad to nepakaktų. Tekstuose teigiama, kad sukurti pasibaigus išteklių sudarymo etapui, kompetentinga valdžios institucija nurodo juos skirti. Minėtame 1989 m. aplinkraštyje apie asignavimų nepakankamumą kalbama dar tiksliau, pabrėžiant jo neišvengiamą laikinumą, kadangi šiuo atveju reikia nurodyti kreditoriui, kokį likutį vėliau bus nurodyta grąžinti. Pasak Komisijos ekspertės, „skaitydami tekstus, kreditoriai gali susidaryti nuomonę, kad jeigu jiems įsiskolinta suma nebus grąžinta tučtuojau, ji bus grąžinta vėliau“. |
| --- | --- |

(164)

Iš tiesų, nors 1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir jo įgyvendinimo priemonėse numatyta padėtis, kad asignavimų gali pritrūkti, ši padėtis tegali būti laikina, kol bus skirta papildomų išteklių – tekstuose numatoma tik tokia išeitis. Niekur nenumatyta, kad gali būti neįmanoma sukurti papildomų išteklių arba kad to nepakaktų. Tekstuose teigiama, kad sukurti pasibaigus išteklių sudarymo etapui, kompetentinga valdžios institucija nurodo juos skirti. Minėtame 1989 m. aplinkraštyje apie asignavimų nepakankamumą kalbama dar tiksliau, pabrėžiant jo neišvengiamą laikinumą, kadangi šiuo atveju reikia nurodyti kreditoriui, kokį likutį vėliau bus nurodyta grąžinti. Pasak Komisijos ekspertės, „skaitydami tekstus, kreditoriai gali susidaryti nuomonę, kad jeigu jiems įsiskolinta suma nebus grąžinta tučtuojau, ji bus grąžinta vėliau“.

| (165) | Be to, Komisijos ekspertė teisingai konstatuoja, kad Prancūzijos teisėje numatyta tiktai skolų išieškojimo procedūra be likvidavimo procedūros. Kalbant apie privačius asmenis, šiuose tekstuose mokėjimo nutraukimas siejamas su likvidavimu. Taigi nutraukus mokėjimus gali prasidėti apsaugos procedūra (83), o teisminis likvidavimas aiškiai pristatomas kaip mokėjimų nutraukimo padarinys (84). Tačiau kalbant apie visus viešuosius asmenis ir konkrečiai apie viešąsias įstaigas, nuslėpdamas mokėjimų nutraukimą ir jo niekaip nesiedamas su likvidavimo procedūra, teisės kūrėjas ir reglamentavimo įgaliojimus turinti institucija leidžia kreditoriams suprasti, kad jų kreditiniai reikalavimai bus patenkinti be apribojimų, šiuo atveju tai padarys trečiasis asmuo – valstybė. |
| --- | --- |

(165)

Be to, Komisijos ekspertė teisingai konstatuoja, kad Prancūzijos teisėje numatyta tiktai skolų išieškojimo procedūra be likvidavimo procedūros. Kalbant apie privačius asmenis, šiuose tekstuose mokėjimo nutraukimas siejamas su likvidavimu. Taigi nutraukus mokėjimus gali prasidėti apsaugos procedūra (83), o teisminis likvidavimas aiškiai pristatomas kaip mokėjimų nutraukimo padarinys (84). Tačiau kalbant apie visus viešuosius asmenis ir konkrečiai apie viešąsias įstaigas, nuslėpdamas mokėjimų nutraukimą ir jo niekaip nesiedamas su likvidavimo procedūra, teisės kūrėjas ir reglamentavimo įgaliojimus turinti institucija leidžia kreditoriams suprasti, kad jų kreditiniai reikalavimai bus patenkinti be apribojimų, šiuo atveju tai padarys trečiasis asmuo – valstybė.

| (166) | Galų gale Komisijos ekspertė teigia, kad po 2008 m. reformos, įvykusios po to, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, nepaskatino Prancūzijos valdžios institucijų tiksliai nurodyti, kad turi būti skiriamos viešosios įstaigos nuosavos lėšos ir kad valstybės lėšos neturėtų būti naudojamos. Toks patikslinimas būtų galėjęs tapti stipriu signalu kreditoriams tokiu metu, kai per Komisijos pradėtas procedūras valstybės garantija buvo aiškiai siejama su nepakankamai aiškiu tekstų nuostatų formulavimu. Tai, kad reikiamas išaiškinimas nebuvo atliktas, skatina manyti, jog Prancūzijos valstybė nenori paneigti pati galinti suteikti reikalingų lėšų. |
| --- | --- |

(166)

Galų gale Komisijos ekspertė teigia, kad po 2008 m. reformos, įvykusios po to, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, nepaskatino Prancūzijos valdžios institucijų tiksliai nurodyti, kad turi būti skiriamos viešosios įstaigos nuosavos lėšos ir kad valstybės lėšos neturėtų būti naudojamos. Toks patikslinimas būtų galėjęs tapti stipriu signalu kreditoriams tokiu metu, kai per Komisijos pradėtas procedūras valstybės garantija buvo aiškiai siejama su nepakankamai aiškiu tekstų nuostatų formulavimu. Tai, kad reikiamas išaiškinimas nebuvo atliktas, skatina manyti, jog Prancūzijos valstybė nenori paneigti pati galinti suteikti reikalingų lėšų.

| (167) | 2009 m. spalio 27 d. rašte Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad Komisijos ekspertės tvirtinimas, jog „skaitydami tekstus, kreditoriai gali susidaryti nuomonę, kad jeigu jiems įsiskolinta suma nebus grąžinta tučtuojau, ji bus grąžinta vėliau“, grindžiamas tekstų skaitymu ieškant aplinkinių kelių, kai – turint omenyje, kad tai žemesnio nei reglamentavimas lygmens tekstai (aplinkraščiai) – tuose tekstuose nenumatyta jokia galimybė įstaigos lėšas esant reikalui pakeisti valstybės lėšomis. Niekas nesutrukdytų atsirasti veiklos nevykdančioms viešosioms įstaigoms, kurių kreditoriams nepavyktų pasiekti įsiskolinimų grąžinimo. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad viešosios įstaigos gali nevykdyti kreditinių įsipareigojimų ir savaime neatsidurti padėtyje, kai mokėjimai nutraukiami. |
| --- | --- |

(167)

2009 m. spalio 27 d. rašte Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad Komisijos ekspertės tvirtinimas, jog „skaitydami tekstus, kreditoriai gali susidaryti nuomonę, kad jeigu jiems įsiskolinta suma nebus grąžinta tučtuojau, ji bus grąžinta vėliau“, grindžiamas tekstų skaitymu ieškant aplinkinių kelių, kai – turint omenyje, kad tai žemesnio nei reglamentavimas lygmens tekstai (aplinkraščiai) – tuose tekstuose nenumatyta jokia galimybė įstaigos lėšas esant reikalui pakeisti valstybės lėšomis. Niekas nesutrukdytų atsirasti veiklos nevykdančioms viešosioms įstaigoms, kurių kreditoriams nepavyktų pasiekti įsiskolinimų grąžinimo. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad viešosios įstaigos gali nevykdyti kreditinių įsipareigojimų ir savaime neatsidurti padėtyje, kai mokėjimai nutraukiami.

| (168) | Dabar Komisija išnagrinės, ar teisiškai įmanoma, kad viešoji įstaiga, įsiteisėjusiu teismo sprendimu privalanti sumokėti tam tikrą pinigų sumą, nustotų vykdyti veiklą, o jos skola niekuomet nebūtų grąžinta, kaip tvirtina Prancūzijos valdžios institucijos. 1980 m. liepos 16 d. įstatymo ir jo įgyvendinimo tekstų nuostatos valstybei privalomos. Pagal kreditoriui nepalankiausią scenarijų šie tekstai skatintų valstybę nurodyti kreditoriui, kokį likutį vėliau būtų nurodyta sumokėti. Jei tarsime, kad nebūtų skiriama jokia kompensacija, kreditorius visuomet turėtų galimybę (šis teiginys bus išplėtotas sprendimo 3 skyriuje) patraukti atsakomybėn valstybę. Tokiomis sąlygomis teorinė prielaida, kad įstaigos veikla gali būti nutraukta, jokiu būdu nereikštų, kad įsiskolinimas gali būti panaikintas. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė jokio konkretaus pavyzdžio, kai būtų susiklosčiusi tokia padėtis. |
| --- | --- |

(168)

Dabar Komisija išnagrinės, ar teisiškai įmanoma, kad viešoji įstaiga, įsiteisėjusiu teismo sprendimu privalanti sumokėti tam tikrą pinigų sumą, nustotų vykdyti veiklą, o jos skola niekuomet nebūtų grąžinta, kaip tvirtina Prancūzijos valdžios institucijos. 1980 m. liepos 16 d. įstatymo ir jo įgyvendinimo tekstų nuostatos valstybei privalomos. Pagal kreditoriui nepalankiausią scenarijų šie tekstai skatintų valstybę nurodyti kreditoriui, kokį likutį vėliau būtų nurodyta sumokėti. Jei tarsime, kad nebūtų skiriama jokia kompensacija, kreditorius visuomet turėtų galimybę (šis teiginys bus išplėtotas sprendimo 3 skyriuje) patraukti atsakomybėn valstybę. Tokiomis sąlygomis teorinė prielaida, kad įstaigos veikla gali būti nutraukta, jokiu būdu nereikštų, kad įsiskolinimas gali būti panaikintas. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė jokio konkretaus pavyzdžio, kai būtų susiklosčiusi tokia padėtis.

| (169) | Remdamasi išdėstytais argumentais, Komisija daro išvadą, kad:






  — | 1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir jo įgyvendinimo tekstuose apibrėžta speciali skolų išieškojimo procedūra be jokios likvidavimo procedūros; baigus ją taikyti, kreditinis reikalavimas neišnyksta, o baigus taikyti likvidavimo procedūrą, pirmenybė teikiama sprendimui uždaryti įstaigą dėl turto nepakankamumo neskiriant nuobaudų, o ne draudimui kreditoriams vėl pradėti skolininko persekiojimą, |
| --- | --- | --- |

(169)

Remdamasi išdėstytais argumentais, Komisija daro išvadą, kad:

—

1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir jo įgyvendinimo tekstuose apibrėžta speciali skolų išieškojimo procedūra be jokios likvidavimo procedūros; baigus ją taikyti, kreditinis reikalavimas neišnyksta, o baigus taikyti likvidavimo procedūrą, pirmenybė teikiama sprendimui uždaryti įstaigą dėl turto nepakankamumo neskiriant nuobaudų, o ne draudimui kreditoriams vėl pradėti skolininko persekiojimą,

| — | 1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir jo įgyvendinimo tekstuose numatant nurodymo grąžinti skolą atidėjimą ir jokiu metu nenumatant mokėjimo nutraukimo, kreditoriams leidžiama daryti prielaidą, kad lėšų, reikalingų viešosios teisės juridinio asmens skoloms grąžinti, yra ir visuomet bus, |
| --- | --- |

—

1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir jo įgyvendinimo tekstuose numatant nurodymo grąžinti skolą atidėjimą ir jokiu metu nenumatant mokėjimo nutraukimo, kreditoriams leidžiama daryti prielaidą, kad lėšų, reikalingų viešosios teisės juridinio asmens skoloms grąžinti, yra ir visuomet bus,

| — | peršasi išvada, kad padėtis, kai iždo lėšų nepakanka, yra saugi, šiuo atveju valstybės dėka, arba laikina. Ir priešingai, jokioje likvidavimo procedūroje nenumatyta galimybė, kad trečiasis asmuo gali būti atsakingas už nemokaus asmens skolas, išskyrus, aišku, atvejus, kai turimas omenyje garantas arba neribotos atsakomybės bendrovė. |
| --- | --- |

—

peršasi išvada, kad padėtis, kai iždo lėšų nepakanka, yra saugi, šiuo atveju valstybės dėka, arba laikina. Ir priešingai, jokioje likvidavimo procedūroje nenumatyta galimybė, kad trečiasis asmuo gali būti atsakingas už nemokaus asmens skolas, išskyrus, aišku, atvejus, kai turimas omenyje garantas arba neribotos atsakomybės bendrovė.

iii)   Išimtinė valstybės subsidija, kuri padėtų viešajai įstaigai įvykdyti savo įsipareigojimus, gali būti numatoma ir iš tiesų numatyta tam tikruose tekstuose

| (170) | Šia tema Komisijos ekspertė nurodė, kad: |
| --- | --- |

(170)

Šia tema Komisijos ekspertė nurodė, kad:

α)   [...] (41)

| (171) | Nors, norint nustatyti, kad su Pašto statusu susijusi garantija turi būti kvalifikuojama kaip valstybės pagalba, toks įrodymas nereikalingas, Komisija konstatuoja, kad nuosavi ištekliai, kuriuos Paštas gali panaudoti lėšų nepakankamumo atveju, yra riboti. Iš tiesų tiek turto perleidimas (85), tiek universaliosios pašto paslaugos tarifų didinimas (86) Prancūzijos teisėkūroje griežtai reglamentuojami. Kadangi sunku sutelkti nuosavus papildomus išteklius skoloms padengti, jeigu iždo išteklių nepakanka, ypač būtina, kad valstybė imtųsi veiksmų. Visų pirma, vadovaujantis principu „susisiekiantys indai“, jeigu neįmanoma gauti lėšų parduodant turtą, dažniau pasitelkiami kiti garantiniai mechanizmai (avansiniai mokėjimai, valstybės patraukimas atsakomybėn ir pan.). Antra, kurdamas turto apsaugos tvarką, teisės kūrėjas galėtų paskatinti teisminius ginčus dėl valstybės atsakomybės be jos kaltės tuo atveju, jeigu Paštas nevykdytų savo įsipareigojimų (87). |
| --- | --- |

(171)

Nors, norint nustatyti, kad su Pašto statusu susijusi garantija turi būti kvalifikuojama kaip valstybės pagalba, toks įrodymas nereikalingas, Komisija konstatuoja, kad nuosavi ištekliai, kuriuos Paštas gali panaudoti lėšų nepakankamumo atveju, yra riboti. Iš tiesų tiek turto perleidimas (85), tiek universaliosios pašto paslaugos tarifų didinimas (86) Prancūzijos teisėkūroje griežtai reglamentuojami. Kadangi sunku sutelkti nuosavus papildomus išteklius skoloms padengti, jeigu iždo išteklių nepakanka, ypač būtina, kad valstybė imtųsi veiksmų. Visų pirma, vadovaujantis principu „susisiekiantys indai“, jeigu neįmanoma gauti lėšų parduodant turtą, dažniau pasitelkiami kiti garantiniai mechanizmai (avansiniai mokėjimai, valstybės patraukimas atsakomybėn ir pan.). Antra, kurdamas turto apsaugos tvarką, teisės kūrėjas galėtų paskatinti teisminius ginčus dėl valstybės atsakomybės be jos kaltės tuo atveju, jeigu Paštas nevykdytų savo įsipareigojimų (87).

| (172) | 2009 m. spalio 17 d. rašte Prancūzijos valstybės institucijos neigia, kad Paštas negalėtų sutelkti nuosavų lėšų:






  — | perleisdama turtą, valstybė gali laisvai savo nuožiūra vertinti, ar tam tikras turtas yra „būtinas“ viešajai paslaugai teikti, ar ne; be to, net jeigu ji prieštarauja tokio turto perleidimui, tai visiškai neįrodo, kad ji turi skirti kompensaciją garantijos forma; galų gale, valstybė praktiškai niekada nesipriešino turto perleidimui pagal 1990 m. liepos 2 d. įstatymo 23 straipsnį, juolab kad jis buvo nebeaktualus po to, kai 2005 m. Paštas perdavė beveik visą savo nekilnojamąjį turtą (įskaitant pašto skyrius) vienam filialui, kuriam ši išankstinio leidimo tvarka netaikoma, |
| --- | --- | --- |

(172)

2009 m. spalio 17 d. rašte Prancūzijos valstybės institucijos neigia, kad Paštas negalėtų sutelkti nuosavų lėšų:

—

perleisdama turtą, valstybė gali laisvai savo nuožiūra vertinti, ar tam tikras turtas yra „būtinas“ viešajai paslaugai teikti, ar ne; be to, net jeigu ji prieštarauja tokio turto perleidimui, tai visiškai neįrodo, kad ji turi skirti kompensaciją garantijos forma; galų gale, valstybė praktiškai niekada nesipriešino turto perleidimui pagal 1990 m. liepos 2 d. įstatymo 23 straipsnį, juolab kad jis buvo nebeaktualus po to, kai 2005 m. Paštas perdavė beveik visą savo nekilnojamąjį turtą (įskaitant pašto skyrius) vienam filialui, kuriam ši išankstinio leidimo tvarka netaikoma,

| — | kalbant apie universaliosios pašto paslaugos tarifų didinimą, Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad ARCEP nustato ne tarifus, o tik reguliuojamos Pašto veiklos tarifų viršutinę ribą (angl. price cap), o Pašto tarifai kinta laisvai (išskyrus pašto ženklo kainą, nustatomą pašto ministro nutarimu laikantis nustatytos viršutinės ribos); beje, galima pamanyti, kad ARCEP būtų sunku neleisti didinti tarifų, jeigu tai būtų būtina, kad subjektas išliktų ir nenustotų vykdyti jam patikėtos viešosios paslaugos teikimo misijos; galų gale viršutinė kainos riba taikoma tiktai reguliuojamam sektoriui, kuris sudaro mažiau nei pusę Pašto grupės veiklos rezultato. |
| --- | --- |

—

kalbant apie universaliosios pašto paslaugos tarifų didinimą, Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad ARCEP nustato ne tarifus, o tik reguliuojamos Pašto veiklos tarifų viršutinę ribą (angl. price cap), o Pašto tarifai kinta laisvai (išskyrus pašto ženklo kainą, nustatomą pašto ministro nutarimu laikantis nustatytos viršutinės ribos); beje, galima pamanyti, kad ARCEP būtų sunku neleisti didinti tarifų, jeigu tai būtų būtina, kad subjektas išliktų ir nenustotų vykdyti jam patikėtos viešosios paslaugos teikimo misijos; galų gale viršutinė kainos riba taikoma tiktai reguliuojamam sektoriui, kuris sudaro mažiau nei pusę Pašto grupės veiklos rezultato.

| (173) | Komisija atsižvelgia į Prancūzijos valdžios institucijų patikslinimus ir pateikia dvi pastabas:






  — | Prancūzijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad net jei valstybė priešintųsi turto perleidimui, numanoma garantija dėl to neatsirastų. Tačiau jos pripažino (nors neigia, kad Paštas gali iš to gauti naudos), kad viešosios paslaugos teikimo tęstinumo reikalavimas valstybės atstovui taikomas vykdant 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytą procedūrą (88), todėl, kaip įrodoma toliau, valstybė galėtų būti patraukta atsakomybėn dėl nelygybės įsipareigojimų atžvilgiu (89), |
| --- | --- | --- |

(173)

Komisija atsižvelgia į Prancūzijos valdžios institucijų patikslinimus ir pateikia dvi pastabas:

—

Prancūzijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad net jei valstybė priešintųsi turto perleidimui, numanoma garantija dėl to neatsirastų. Tačiau jos pripažino (nors neigia, kad Paštas gali iš to gauti naudos), kad viešosios paslaugos teikimo tęstinumo reikalavimas valstybės atstovui taikomas vykdant 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytą procedūrą (88), todėl, kaip įrodoma toliau, valstybė galėtų būti patraukta atsakomybėn dėl nelygybės įsipareigojimų atžvilgiu (89),

| — | kadangi Pašto kreditorius negalėtų kreiptis į kitą Pašto grupės bendrovę siekdamas savo kreditinio reikalavimo patenkinimo, reikia išanalizuoti, kokią Pašto, o ne Pašto grupės apyvartos dalį sudaro reguliuojamosios ir kokią – rezervuotosios paslaugos. Turint omenyje reguliavimo mastą Prancūzijoje (90), aišku, kad reguliuojama veikla sudaro didžiąją Pašto viešosios įstaigos veiklos dalį. Taigi didelei daliai Pašto veiklos tarifų taikoma kainos viršutinė riba (angl. price cap); dar daugiau, rezervuotųjų paslaugų tarifai nustatomi ministro nutarimu. |
| --- | --- |

—

kadangi Pašto kreditorius negalėtų kreiptis į kitą Pašto grupės bendrovę siekdamas savo kreditinio reikalavimo patenkinimo, reikia išanalizuoti, kokią Pašto, o ne Pašto grupės apyvartos dalį sudaro reguliuojamosios ir kokią – rezervuotosios paslaugos. Turint omenyje reguliavimo mastą Prancūzijoje (90), aišku, kad reguliuojama veikla sudaro didžiąją Pašto viešosios įstaigos veiklos dalį. Taigi didelei daliai Pašto veiklos tarifų taikoma kainos viršutinė riba (angl. price cap); dar daugiau, rezervuotųjų paslaugų tarifai nustatomi ministro nutarimu.

β)   Kai kurios valstybės biudžeto užduotys ir programos gali būti naudojamos norint padėti viešajai įstaigai grąžinti savo skolas

| (174) | Komisijos ekspertė nustatė toliau išvardytas programas:






  — | programa Nr. 823 – Avansiniai mokėjimai nuo valstybės atskirtoms organizacijoms, valdančioms viešąsias paslaugas. Jos tikslas –„leisti valstybei atlikti avansinius mokėjimus įvairioms nuo jos atskirtoms organizacijoms, valdančioms viešąsias paslaugas“ (91). „Šių avansinių mokėjimų tikslas – priimti skubius sprendimus tiek užtikrinant viešosios veiklos tęstinumą, tiek sparčiau įgyvendinant tam tikras priemones. Jie padeda ir laikinai patenkinti nenumatytus iždo poreikius, kuriems vėliau turi būti skiriami ilgalaikiai ištekliai. Tokiais atvejais jie padeda išvengti finansavimo bankų lėšomis arba rinkos sąlygomis ir kartu išvengti viešojo administravimo įstaigų skolos augimo arba jiems tenkančios palūkanų naštos didėjimo.“, |
| --- | --- | --- |

(174)

Komisijos ekspertė nustatė toliau išvardytas programas:

—

programa Nr. 823 – Avansiniai mokėjimai nuo valstybės atskirtoms organizacijoms, valdančioms viešąsias paslaugas. Jos tikslas –„leisti valstybei atlikti avansinius mokėjimus įvairioms nuo jos atskirtoms organizacijoms, valdančioms viešąsias paslaugas“ (91). „Šių avansinių mokėjimų tikslas – priimti skubius sprendimus tiek užtikrinant viešosios veiklos tęstinumą, tiek sparčiau įgyvendinant tam tikras priemones. Jie padeda ir laikinai patenkinti nenumatytus iždo poreikius, kuriems vėliau turi būti skiriami ilgalaikiai ištekliai. Tokiais atvejais jie padeda išvengti finansavimo bankų lėšomis arba rinkos sąlygomis ir kartu išvengti viešojo administravimo įstaigų skolos augimo arba jiems tenkančios palūkanų naštos didėjimo.“,

| — | vykdant misiją „Akcinio kapitalo dalių įsigijimas valstybės lėšomis“ įgyvendinamos dvi programos, pavadintos atitinkamai „Valstybės kapitalo operacijos, susijusios su akcinio kapitalo dalių įsigijimu“ (programa Nr. 731) bei „Valstybės ir valstybės viešųjų įstaigų įsiskolinimų mažinimas“ (programa Nr. 732). Šios programos 01 veiksmas apima „kapitalo padidėjimus, nuosavų lėšų dotacijas, akcininko avansines įmokas ir su jomis sulyginamas paskolas“. |
| --- | --- |

—

vykdant misiją „Akcinio kapitalo dalių įsigijimas valstybės lėšomis“ įgyvendinamos dvi programos, pavadintos atitinkamai „Valstybės kapitalo operacijos, susijusios su akcinio kapitalo dalių įsigijimu“ (programa Nr. 731) bei „Valstybės ir valstybės viešųjų įstaigų įsiskolinimų mažinimas“ (programa Nr. 732). Šios programos 01 veiksmas apima „kapitalo padidėjimus, nuosavų lėšų dotacijas, akcininko avansines įmokas ir su jomis sulyginamas paskolas“.

| (175) | Šiems avansiniams mokėjimams skiriamos didelės lėšos. Programai Nr. 731 numatyta skirti 85 mln. EUR. Programos Nr. 732 01 veiksmui apmokėti skirti asignavimai sudaro 660 mln. EUR. Programos Nr. 823 01 apmokėjimo asignavimams skirta 50 mln. EUR. |
| --- | --- |

(175)

Šiems avansiniams mokėjimams skiriamos didelės lėšos. Programai Nr. 731 numatyta skirti 85 mln. EUR. Programos Nr. 732 01 veiksmui apmokėti skirti asignavimai sudaro 660 mln. EUR. Programos Nr. 823 01 apmokėjimo asignavimams skirta 50 mln. EUR.

| (176) | Jeigu Paštui kiltų finansinių sunkumų, valstybė galėtų jam padėti pasinaudodama šioms programoms skirtomis lėšomis. Iš tiesų galimybės iš anksto mokėti ekonominę veiklą vykdančioms ir konkurencingame sektoriuje veikiančioms PKVĮ neribojamos jokiame tekste. |
| --- | --- |

(176)

Jeigu Paštui kiltų finansinių sunkumų, valstybė galėtų jam padėti pasinaudodama šioms programoms skirtomis lėšomis. Iš tiesų galimybės iš anksto mokėti ekonominę veiklą vykdančioms ir konkurencingame sektoriuje veikiančioms PKVĮ neribojamos jokiame tekste.

| (177) | 2009 m. spalio 27 d. rašte Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad niekada neginčijo, jog viešosios įstaigos gali naudotis valstybės avansiniais mokėjimais, iš esmės aiškiai įvardytais, bet dėl to viešosios įstaigos neįgyja jokios teisės į valstybės biudžeto lėšas; kaip nurodo Komisijos ekspertė, akcininkų avansinių mokėjimų sistema valstybei gali būti naudinga įsigyjant kapitalo dalis bet kokia forma, todėl negalima iš to daryti vien tik PKVĮ taikytinos išvados; be to, priešingai, negu teigia Komisijos ekspertė, atliekant tuos avansinius mokėjimus visiškai atsižvelgiama į Bendrijos reikalavimus, tiek kiek jie grindžiami apdairaus investuotojo logika. |
| --- | --- |

(177)

2009 m. spalio 27 d. rašte Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad niekada neginčijo, jog viešosios įstaigos gali naudotis valstybės avansiniais mokėjimais, iš esmės aiškiai įvardytais, bet dėl to viešosios įstaigos neįgyja jokios teisės į valstybės biudžeto lėšas; kaip nurodo Komisijos ekspertė, akcininkų avansinių mokėjimų sistema valstybei gali būti naudinga įsigyjant kapitalo dalis bet kokia forma, todėl negalima iš to daryti vien tik PKVĮ taikytinos išvados; be to, priešingai, negu teigia Komisijos ekspertė, atliekant tuos avansinius mokėjimus visiškai atsižvelgiama į Bendrijos reikalavimus, tiek kiek jie grindžiami apdairaus investuotojo logika.

| (178) | Komisija daro išvadą, kad:






  — | Prancūzijos teisiniuose tekstuose valstybei leidžiama arba ji netgi skatinama tuo atveju, jeigu iždo lėšų nepakaktų, leisti skirti dotacijas viešosioms įstaigoms, geriausiai – klasikinėms banko paskoloms; tai, kad anksčiau buvo laikomasi valstybės pagalbos teikimo taisyklių, nedaro jokios įtakos galimybei naudotis šiais ištekliais; šios dotacijos gali tapti „papildomais ištekliais“, numatytais 1980 m. liepos 16 d. įstatyme, |
| --- | --- | --- |

(178)

Komisija daro išvadą, kad:

—

Prancūzijos teisiniuose tekstuose valstybei leidžiama arba ji netgi skatinama tuo atveju, jeigu iždo lėšų nepakaktų, leisti skirti dotacijas viešosioms įstaigoms, geriausiai – klasikinėms banko paskoloms; tai, kad anksčiau buvo laikomasi valstybės pagalbos teikimo taisyklių, nedaro jokios įtakos galimybei naudotis šiais ištekliais; šios dotacijos gali tapti „papildomais ištekliais“, numatytais 1980 m. liepos 16 d. įstatyme,

| — | šie tekstai kreditoriams žinomi, taigi jie gali pagrįstai manyti, kad kontrolės įstaigai pavyks rasti lėšų, reikalingų jų kreditiniams reikalavimams patenkinti, |
| --- | --- |

—

šie tekstai kreditoriams žinomi, taigi jie gali pagrįstai manyti, kad kontrolės įstaigai pavyks rasti lėšų, reikalingų jų kreditiniams reikalavimams patenkinti,

| — | tačiau Paštas neturi tokių išteklių skolinimosi teisės. |
| --- | --- |

—

tačiau Paštas neturi tokių išteklių skolinimosi teisės.

| (179) | Kadangi:






  — | 1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir jo įgyvendinimo priemonėse nenumatyta likvidavimo procedūra, kai teisės ir pareigos būtų panaikinamos, |
| --- | --- | --- |

(179)

Kadangi:

—

1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir jo įgyvendinimo priemonėse nenumatyta likvidavimo procedūra, kai teisės ir pareigos būtų panaikinamos,

| — | 1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir jo įgyvendinimo priemonėse visiškai nenumatyta, kad ištekliai negalėtų būti skiriami, |
| --- | --- |

—

1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir jo įgyvendinimo priemonėse visiškai nenumatyta, kad ištekliai negalėtų būti skiriami,

| — | biudžeto dokumentai rodo, kad PKVĮ gali būti išimties tvarka mokama avansu, jeigu skubiai prireiktų lėšų, |
| --- | --- |

—

biudžeto dokumentai rodo, kad PKVĮ gali būti išimties tvarka mokama avansu, jeigu skubiai prireiktų lėšų,

Komisija mano, kad yra nedidelė galimybė, kad kreditoriui nepavyks pasiekti jo kreditinių reikalavimų patenkinimo taikant 1980 m. liepos 16 d. įstatyme numatytas procedūras.

| (180) | Tačiau Komisija nenustatė viešųjų įstaigų tiesioginės prieigos prie iždo sąskaitų, jeigu „tiesiogine prieiga“ būtų laikoma galimybė pačiai PKVĮ priimti sprendimą be valstybės įsikišimo tiesiogiai naudotis valstybei priklausančiomis ir jam perduotomis disponuoti lėšomis. |
| --- | --- |

(180)

Tačiau Komisija nenustatė viešųjų įstaigų tiesioginės prieigos prie iždo sąskaitų, jeigu „tiesiogine prieiga“ būtų laikoma galimybė pačiai PKVĮ priimti sprendimą be valstybės įsikišimo tiesiogiai naudotis valstybei priklausančiomis ir jam perduotomis disponuoti lėšomis.

iv)   Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymas, kuriuo siekiama išaiškinti 1980 m. liepos 16 d. įstatymo įgyvendinimo dekretą, nepakankamas

| (181) | Visų pirma Komisija pabrėžia, kad Prancūzijos valdžios institucijos nesiėmė keisti 1980 m. liepos 16 d. įstatymo, toliau analizuojamo šiame skyriuje. Todėl Komisijos tyrimas, kad Paštui suteikta garantija, būtinai turi būti grindžiamas pozityviąja teise, o ne Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymų, kurie niekuomet nebuvo ratifikuoti ir kuriais siekiama atmesti bet kokios garantijos galimybę, adekvatumu. Peršasi išvada, kad šiame skyriuje pateikiama Komisijos analize iš esmės siekiama išsamiai aprašyti Komisijos akivaizdoje vykusią procedūrą. |
| --- | --- |

(181)

Visų pirma Komisija pabrėžia, kad Prancūzijos valdžios institucijos nesiėmė keisti 1980 m. liepos 16 d. įstatymo, toliau analizuojamo šiame skyriuje. Todėl Komisijos tyrimas, kad Paštui suteikta garantija, būtinai turi būti grindžiamas pozityviąja teise, o ne Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymų, kurie niekuomet nebuvo ratifikuoti ir kuriais siekiama atmesti bet kokios garantijos galimybę, adekvatumu. Peršasi išvada, kad šiame skyriuje pateikiama Komisijos analize iš esmės siekiama išsamiai aprašyti Komisijos akivaizdoje vykusią procedūrą.

| (182) | Kad būtų nustatyta, jog kontrolės institucijos skirtos lėšos gali būti gaunamos tik iš vietos savivaldos institucijos arba įstaigos išteklių, Prancūzijos valdžios institucijos pasiūlė iš dalies pakeisti 1980 m. liepos 16 d. įstatymą taip: „Jeigu oficialus nurodymas lieka neįvykdytas pasibaigus šiems terminams, valstybės atstovas arba kontrolės įstaiga nurodo įrašyti atitinkamą išlaidų eilutę į nevykdančiosios vietos savivaldos institucijos arba viešosios įstaigos biudžetą. Prireikus jis skiria reikalingas sumas iš vietos savivaldos institucijos arba viešosios įstaigos biudžeto, arba sumažindamas kitoms išlaidoms skirtus ir dar nepanaudotus asignavimus, arba padidindamas lėšas“ (pakeitimai pabraukti). |
| --- | --- |

(182)

Kad būtų nustatyta, jog kontrolės institucijos skirtos lėšos gali būti gaunamos tik iš vietos savivaldos institucijos arba įstaigos išteklių, Prancūzijos valdžios institucijos pasiūlė iš dalies pakeisti 1980 m. liepos 16 d. įstatymą taip: „Jeigu oficialus nurodymas lieka neįvykdytas pasibaigus šiems terminams, valstybės atstovas arba kontrolės įstaiga nurodo įrašyti atitinkamą išlaidų eilutę į nevykdančiosios vietos savivaldos institucijos arba viešosios įstaigos biudžetą. Prireikus jis skiria reikalingas sumas iš vietos savivaldos institucijos arba viešosios įstaigos biudžeto, arba sumažindamas kitoms išlaidoms skirtus ir dar nepanaudotus asignavimus, arba padidindamas lėšas“ (pakeitimai pabraukti).

| (183) | Vis dėlto Komisija pabrėžia, kaip ir sprendimo baigti procedūrą 58 konstatuojamojoje dalyje, kad nei dabartinėje teksto versijoje, nei versijoje, pakeistoje Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymu, neatmetama galimybė, kad lėšos gali būti skiriamos padidinant išteklius, o tai galima padaryti iš anksto skyrus subsidiją arba investavus valstybės lėšų. |
| --- | --- |

(183)

Vis dėlto Komisija pabrėžia, kaip ir sprendimo baigti procedūrą 58 konstatuojamojoje dalyje, kad nei dabartinėje teksto versijoje, nei versijoje, pakeistoje Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymu, neatmetama galimybė, kad lėšos gali būti skiriamos padidinant išteklius, o tai galima padaryti iš anksto skyrus subsidiją arba investavus valstybės lėšų.

| (184) | Komisija išanalizuos apskundimo galimybes, kurios liktų kreditoriui, jeigu pasitvirtintų mažai įtikėtina prielaida, kad 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatyta procedūra nepadėtų jam gauti kompensacijos. Komisija išnagrinės būtent valstybės patraukimo atsakomybėn tvarką, siekdama nustatyti, ar ji pasižymi garantijos mechanizmo ypatybėmis. |
| --- | --- |

(184)

Komisija išanalizuos apskundimo galimybes, kurios liktų kreditoriui, jeigu pasitvirtintų mažai įtikėtina prielaida, kad 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatyta procedūra nepadėtų jam gauti kompensacijos. Komisija išnagrinės būtent valstybės patraukimo atsakomybėn tvarką, siekdama nustatyti, ar ji pasižymi garantijos mechanizmo ypatybėmis.

3.   Tvarka, kuria valstybė patraukiama atsakomybėn taikant viešųjų įstaigų skolų išieškojimo procedūrą, turi garantijos mechanizmo požymių

| (185) | Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, valstybė iš principo gali būti patraukta atsakomybėn ir dėl kaltės, ir be kaltės (92). Visgi Prancūzijos valdžios institucijos pripažįsta, kad jeigu tarsime, kad reikalaujama viešosios paslaugos teikimo tęstinumo ir kad jį privalo užtikrinti valstybės atstovas, vykdydamas 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytą procedūrą, gali būti, kad teismas nurodys skirti kreditoriui kompensaciją. Bet jei taip nutiktų, kompensacija neturėtų kito poveikio, išskyrus tai, kad kreditorius atsidurtų tokioje padėtyje, kokioje būtų taikant bendrąją teisę; tad kreditorius negautų jokių lengvatų. |
| --- | --- |

(185)

Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, valstybė iš principo gali būti patraukta atsakomybėn ir dėl kaltės, ir be kaltės (92). Visgi Prancūzijos valdžios institucijos pripažįsta, kad jeigu tarsime, kad reikalaujama viešosios paslaugos teikimo tęstinumo ir kad jį privalo užtikrinti valstybės atstovas, vykdydamas 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytą procedūrą, gali būti, kad teismas nurodys skirti kreditoriui kompensaciją. Bet jei taip nutiktų, kompensacija neturėtų kito poveikio, išskyrus tai, kad kreditorius atsidurtų tokioje padėtyje, kokioje būtų taikant bendrąją teisę; tad kreditorius negautų jokių lengvatų.

| (186) | Komisija vis dėlto nurodo, kad pagal bendrąją teisę arba bet kokiu atveju, kai įsiskolinimai įforminti ne notariniu aktu, kreditoriai iš principo neatgauna visos jiems įsiskolintos sumos. Be to, likviduojamos įmonės skolų tretieji asmenys neapmoka, o šiuo atveju kalbama būtent apie tai. |
| --- | --- |

(186)

Komisija vis dėlto nurodo, kad pagal bendrąją teisę arba bet kokiu atveju, kai įsiskolinimai įforminti ne notariniu aktu, kreditoriai iš principo neatgauna visos jiems įsiskolintos sumos. Be to, likviduojamos įmonės skolų tretieji asmenys neapmoka, o šiuo atveju kalbama būtent apie tai.

| (187) | Prancūzijos valdžios institucijos dar tvirtina, kad bet kokiu atveju kreditoriams atviros kompensavimo patraukiant atsakomybėn galimybės neprilygsta garantijai. |
| --- | --- |

(187)

Prancūzijos valdžios institucijos dar tvirtina, kad bet kokiu atveju kreditoriams atviros kompensavimo patraukiant atsakomybėn galimybės neprilygsta garantijai.

| (188) | Tačiau Komisija mano ir toliau tai įrodys, kad valstybės patraukimas atsakomybėn (dėl kaltės arba be kaltės) įgyvendinant viešųjų asmenų skolų išieškojimo procedūras, numatytas 1980 m. liepos 16 d. įstatyme, Bendrijos teisės požiūriu prilygsta garantijų mechanizmui, kadangi užtikrina kreditinių reikalavimų patenkinimą, nes valstybė narė įpareigojama skirti kompensaciją, jei Paštas nevykdytų įsipareigojimų. Be to, Europos Žmogaus Teisių Teismas (EŽTT) linkęs Kampoloro byloje įžvelgti savaiminę garantiją. Nors Prancūzijos valdžios institucijoms buvo leidžiama tai padaryti, jos neapribojo šių mechanizmų atsakomybe arba garantija. |
| --- | --- |

(188)

Tačiau Komisija mano ir toliau tai įrodys, kad valstybės patraukimas atsakomybėn (dėl kaltės arba be kaltės) įgyvendinant viešųjų asmenų skolų išieškojimo procedūras, numatytas 1980 m. liepos 16 d. įstatyme, Bendrijos teisės požiūriu prilygsta garantijų mechanizmui, kadangi užtikrina kreditinių reikalavimų patenkinimą, nes valstybė narė įpareigojama skirti kompensaciją, jei Paštas nevykdytų įsipareigojimų. Be to, Europos Žmogaus Teisių Teismas (EŽTT) linkęs Kampoloro byloje įžvelgti savaiminę garantiją. Nors Prancūzijos valdžios institucijoms buvo leidžiama tai padaryti, jos neapribojo šių mechanizmų atsakomybe arba garantija.

i)   Ankstesni teismo sprendimai: Kampoloro byloje nustatytos tvarkos specifiškumo įrodymas

| (189) | Kaip nurodo Komisijos ekspertė, jeigu viešosios įstaigos, kuriai taikomas 1980 m. liepos 16 d. įstatymas, kreditorius stengtųsi patraukti valstybę atsakomybėn dėl šiame tekste nustatytų prerogatyvų, prieš Kampoloro bylą (nagrinėjamą toliau) administracinių bylų teismas būtų skyręs dviejų tipų žalą. Kreditorius patirdavo žalą dėl to, kad jo kreditinis reikalavimas nepatenkintas, sukeltą vien skolininko nemokumo. Kreditorius galėjo patirti žalą dėl įsipareigojimų nevykdymo įgyvendinant valstybės prerogatyvas (dėl vėlavimo, piktos valios, atsisakymo pradėti procedūras, dalinės procedūrų pradžios ir pan.). Antrojo tipo žala buvo vertinama ne nustatant skolos sumą, o veikiau vertinant dėl vėlavimo patirtas išlaidas arba atsisakant pasinaudoti įstatyme numatytomis prerogatyvomis. Tokia buvo Liono apeliacinio administracinio teismo reakcija Kampoloro byloje (93). |
| --- | --- |

(189)

Kaip nurodo Komisijos ekspertė, jeigu viešosios įstaigos, kuriai taikomas 1980 m. liepos 16 d. įstatymas, kreditorius stengtųsi patraukti valstybę atsakomybėn dėl šiame tekste nustatytų prerogatyvų, prieš Kampoloro bylą (nagrinėjamą toliau) administracinių bylų teismas būtų skyręs dviejų tipų žalą. Kreditorius patirdavo žalą dėl to, kad jo kreditinis reikalavimas nepatenkintas, sukeltą vien skolininko nemokumo. Kreditorius galėjo patirti žalą dėl įsipareigojimų nevykdymo įgyvendinant valstybės prerogatyvas (dėl vėlavimo, piktos valios, atsisakymo pradėti procedūras, dalinės procedūrų pradžios ir pan.). Antrojo tipo žala buvo vertinama ne nustatant skolos sumą, o veikiau vertinant dėl vėlavimo patirtas išlaidas arba atsisakant pasinaudoti įstatyme numatytomis prerogatyvomis. Tokia buvo Liono apeliacinio administracinio teismo reakcija Kampoloro byloje (93).

ii)   Valstybės tarybos 2005 m. sprendimas Kampoloro byloje

| (190) | Pasak Komisijos ekspertės, Valstybės tarybos priimtas sprendimas Kampoloro byloje yra pirmoji gairė, rodanti, kad viena iš jame numatomų prielaidų, tiesą sakant, nėra atsakomybės atvejis, o veikia kaip garantijos mechanizmas. |
| --- | --- |

(190)

Pasak Komisijos ekspertės, Valstybės tarybos priimtas sprendimas Kampoloro byloje yra pirmoji gairė, rodanti, kad viena iš jame numatomų prielaidų, tiesą sakant, nėra atsakomybės atvejis, o veikia kaip garantijos mechanizmas.

| (191) | Visų pirma reikia priminti pagrindinę Valstybės tarybos skyriaus 2005 m. lapkričio 18 d. sprendime Nr. 271898 Société fermière de Campoloro įtvirtintą nuostatą:
  „Kadangi šiomis nuostatomis teisės kūrėjas ketino suteikti valstybės atstovui, tuo atveju, jei vietos savivaldos institucija neužtikrintų įsiteisėjusio teismo sprendimo vykdymo ir būtų buvusi dėl to įspėta, įgaliojimą pavaduoti šios savivaldos institucijos organus siekiant surasti arba sukurti išteklių, kurie padėtų iki galo įvykdyti tokį teismo sprendimą; kadangi šiuo tikslu jam dera, teisėjui prižiūrint, atsižvelgiant į savivaldos institucijos padėtį ir visuotinės svarbos reikalavimus, imtis reikiamų priemonių; kadangi viena jų yra galimas savivaldos institucijai priklausančio turto pardavimas, jeigu jis nėra būtinas tinkamam viešųjų tarnybų, už kurias ji atsakinga, veikimui užtikrinti; kadangi jeigu prefektas susilaiko arba nesinaudoja tokiomis įstatymo jam suteiktomis prerogatyvomis, jeigu kontrolės institucija padarytų didelę klaidą, vietos savivaldos institucijos kreditorius turės teisę kreiptis į valstybę; kadangi, be to, jeigu atsižvelgdamas į vietos savivaldos institucijos padėtį ir konkrečiai į turto nepakankamumą arba dėl bendro intereso reikalavimų prefektas galėjo teisėtai atsisakyti imtis tam tikrų priemonių, kad nuodugnus teismo sprendimo vykdymas būtų užtikrintas, dėl tokiu būdu padarytos žalos vietos savivaldos institucijos kreditorius gali patraukti atsakomybėn viešąją instituciją, jeigu ta žala neįprasta ir specifinė“. |
| --- | --- |

(191)

Visų pirma reikia priminti pagrindinę Valstybės tarybos skyriaus 2005 m. lapkričio 18 d. sprendime Nr. 271898 Société fermière de Campoloro įtvirtintą nuostatą:

„Kadangi šiomis nuostatomis teisės kūrėjas ketino suteikti valstybės atstovui, tuo atveju, jei vietos savivaldos institucija neužtikrintų įsiteisėjusio teismo sprendimo vykdymo ir būtų buvusi dėl to įspėta, įgaliojimą pavaduoti šios savivaldos institucijos organus siekiant surasti arba sukurti išteklių, kurie padėtų iki galo įvykdyti tokį teismo sprendimą; kadangi šiuo tikslu jam dera, teisėjui prižiūrint, atsižvelgiant į savivaldos institucijos padėtį ir visuotinės svarbos reikalavimus, imtis reikiamų priemonių; kadangi viena jų yra galimas savivaldos institucijai priklausančio turto pardavimas, jeigu jis nėra būtinas tinkamam viešųjų tarnybų, už kurias ji atsakinga, veikimui užtikrinti; kadangi jeigu prefektas susilaiko arba nesinaudoja tokiomis įstatymo jam suteiktomis prerogatyvomis, jeigu kontrolės institucija padarytų didelę klaidą, vietos savivaldos institucijos kreditorius turės teisę kreiptis į valstybę; kadangi, be to, jeigu atsižvelgdamas į vietos savivaldos institucijos padėtį ir konkrečiai į turto nepakankamumą arba dėl bendro intereso reikalavimų prefektas galėjo teisėtai atsisakyti imtis tam tikrų priemonių, kad nuodugnus teismo sprendimo vykdymas būtų užtikrintas, dėl tokiu būdu padarytos žalos vietos savivaldos institucijos kreditorius gali patraukti atsakomybėn viešąją instituciją, jeigu ta žala neįprasta ir specifinė“.

| (192) | Valstybės taryba kuria dvejopo poveikio mechanizmą. |
| --- | --- |

(192)

Valstybės taryba kuria dvejopo poveikio mechanizmą.

| (193) | Visų pirma ji kuria valstybės patraukimo atsakomybėn mechanizmą, grindžiamą vien nepakankamu naudojimusi 1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir jo įgyvendinimo priemonėse nustatytomis prerogatyvomis. Tai tvarka, kai atsakomybė prisiimama dėl didelės kaltės. Didelės kaltės pasirinkimas grindžiamas noru įsiskolinusios savivaldos institucijos skolos savaime neperkelti valstybei. Kaip teigia vienas gerai informuotas komentatorius (94), „jeigu prefektas imasi priemonių bandydamas skirti papildomų išteklių, tačiau paaiškėja, kad šios priemonės nepakankamos, turint omenyje savivaldybės skolos dydį, tikėtina, kad teismas nuspręs, jog jokia didelė klaida nepadaryta.“ Čia atsakomybė už didelę kaltę yra „klasikinė“ ir įsiskolinusiai organizacijai tapus nemokia nevirsta garantijos mechanizmu, nes negali būti taikoma vien nemokumui panaikinti. |
| --- | --- |

(193)

Visų pirma ji kuria valstybės patraukimo atsakomybėn mechanizmą, grindžiamą vien nepakankamu naudojimusi 1980 m. liepos 16 d. įstatyme ir jo įgyvendinimo priemonėse nustatytomis prerogatyvomis. Tai tvarka, kai atsakomybė prisiimama dėl didelės kaltės. Didelės kaltės pasirinkimas grindžiamas noru įsiskolinusios savivaldos institucijos skolos savaime neperkelti valstybei. Kaip teigia vienas gerai informuotas komentatorius (94), „jeigu prefektas imasi priemonių bandydamas skirti papildomų išteklių, tačiau paaiškėja, kad šios priemonės nepakankamos, turint omenyje savivaldybės skolos dydį, tikėtina, kad teismas nuspręs, jog jokia didelė klaida nepadaryta.“ Čia atsakomybė už didelę kaltę yra „klasikinė“ ir įsiskolinusiai organizacijai tapus nemokia nevirsta garantijos mechanizmu, nes negali būti taikoma vien nemokumui panaikinti.

| (194) | Antra, nutartyje numatomas ir patraukimas atsakomybėn be kaltės dviem atvejais. |
| --- | --- |

(194)

Antra, nutartyje numatomas ir patraukimas atsakomybėn be kaltės dviem atvejais.

| (195) | Pirmuoju atveju „dėl bendro intereso reikalavimų prefektas galėjo teisėtai atsisakyti imtis tam tikrų priemonių, kad nuodugnus teismo sprendimo vykdymas būtų užtikrintas“. Tai klasikinis atvejis, kai administracijos susilaikymas grindžiamas visuotinės svarbos priežastimi, kai ji patraukiama atsakomybėn dėl nelygybės įsipareigojimų atžvilgiu. Teoriškai skolininkas nėra nemokus, bet valstybė dėl visuotinės svarbos priežasties nusprendžia neišsemti jo išteklių potencialo. Šioje padėtyje garantijos mechanizmo nematyti, nes žala kreditoriui daroma valstybės sprendimu, o ne dėl skolininko finansinės padėties ir mokumo. Tačiau padariniai tokie pat kaip ir taikant garantijos mechanizmą. |
| --- | --- |

(195)

Pirmuoju atveju „dėl bendro intereso reikalavimų prefektas galėjo teisėtai atsisakyti imtis tam tikrų priemonių, kad nuodugnus teismo sprendimo vykdymas būtų užtikrintas“. Tai klasikinis atvejis, kai administracijos susilaikymas grindžiamas visuotinės svarbos priežastimi, kai ji patraukiama atsakomybėn dėl nelygybės įsipareigojimų atžvilgiu. Teoriškai skolininkas nėra nemokus, bet valstybė dėl visuotinės svarbos priežasties nusprendžia neišsemti jo išteklių potencialo. Šioje padėtyje garantijos mechanizmo nematyti, nes žala kreditoriui daroma valstybės sprendimu, o ne dėl skolininko finansinės padėties ir mokumo. Tačiau padariniai tokie pat kaip ir taikant garantijos mechanizmą.

| (196) | Antroji prielaida dėl atsakomybės be kaltės panašesnė į garantijos mechanizmą. Valstybės taryba nusprendė, kad „jeigu atsižvelgdamas į vietos savivaldos institucijos padėtį, būtent į jos turto nepakankamumą, [...] prefektas galėjo teisėtai atsisakyti imtis tam tikrų priemonių, kad nuodugnus teismo sprendimo vykdymas būtų užtikrintas, dėl tokiu būdu padarytos žalos vietos savivaldos institucijos kreditorius gali patraukti atsakomybėn viešąją instituciją, jeigu ta žala neįprasta ir specifinė.“ Pažymima, kad atsakomybę sukelia vien pati įsiskolinusios savivaldos institucijos finansinė padėtis. Pasirinkus atsakomybės be kaltės tvarką palengvinama kreditoriui tenkanti įrodymo pareiga, nes jam tereikia įrodyti atsakomybę užtraukusį faktą, priežastinį ryšį ir žalą. |
| --- | --- |

(196)

Antroji prielaida dėl atsakomybės be kaltės panašesnė į garantijos mechanizmą. Valstybės taryba nusprendė, kad „jeigu atsižvelgdamas į vietos savivaldos institucijos padėtį, būtent į jos turto nepakankamumą, [...] prefektas galėjo teisėtai atsisakyti imtis tam tikrų priemonių, kad nuodugnus teismo sprendimo vykdymas būtų užtikrintas, dėl tokiu būdu padarytos žalos vietos savivaldos institucijos kreditorius gali patraukti atsakomybėn viešąją instituciją, jeigu ta žala neįprasta ir specifinė.“ Pažymima, kad atsakomybę sukelia vien pati įsiskolinusios savivaldos institucijos finansinė padėtis. Pasirinkus atsakomybės be kaltės tvarką palengvinama kreditoriui tenkanti įrodymo pareiga, nes jam tereikia įrodyti atsakomybę užtraukusį faktą, priežastinį ryšį ir žalą.

| (197) | Pasak Komisijos ekspertės, patraukimo atsakomybėn tvarkai ir garantijos suteikimo tvarkai būdingi du bendri dalykai. Visų pirma, žvelgiant objektyviai, atsakomybę užtraukęs faktas valstybei nepriskirtinas, nes turima omenyje įsiskolinusios organizacijos padėtis: ši patraukimo atsakomybėn tvarka grindžiama ta pačia aplinkybe kaip ir garantijos mechanizmas, t. y. skolininko nemokumu. Antra, Valstybės tarybos minima žala, nesant jokių kitų nuorodų, yra pats skolos neapmokėjimas, dėl kurio irgi pradedama taikyti garantija. |
| --- | --- |

(197)

Pasak Komisijos ekspertės, patraukimo atsakomybėn tvarkai ir garantijos suteikimo tvarkai būdingi du bendri dalykai. Visų pirma, žvelgiant objektyviai, atsakomybę užtraukęs faktas valstybei nepriskirtinas, nes turima omenyje įsiskolinusios organizacijos padėtis: ši patraukimo atsakomybėn tvarka grindžiama ta pačia aplinkybe kaip ir garantijos mechanizmas, t. y. skolininko nemokumu. Antra, Valstybės tarybos minima žala, nesant jokių kitų nuorodų, yra pats skolos neapmokėjimas, dėl kurio irgi pradedama taikyti garantija.

| (198) | Valstybės taryba, aišku, riboja valstybės atsakomybę, nurodydama, kad ji prisiimama, kai žala neįprasta ir specifinė. Pasak Komisijos ekspertės, apie neįprastumą galima samprotauti vadovaujantis atmetimo principu. Arba skola yra nedidelė ir galima teisėtai daryti prielaidą, kad dėl jos nacionalinė viešoji įstaiga (konkrečiai Paštas) netaps nemoki. Arba skola yra labai didelė, ir dėl to padaryta žala bus neįprasta. Kalbant apie žalos specifiškumą, galima tarti, kad viešųjų įstaigų kreditorių, kuriems įsiskolintos didelės sumos, nėra daug. Todėl Valstybės tarybos nutarime nustatyta riba nėra vienintelė, nes galima daryti prielaidą, kad iš tiesų bus paliesti vien stambūs kreditiniai reikalavimai, dėl kurių visuomet bus padaryta neįprastai didelė žala. |
| --- | --- |

(198)

Valstybės taryba, aišku, riboja valstybės atsakomybę, nurodydama, kad ji prisiimama, kai žala neįprasta ir specifinė. Pasak Komisijos ekspertės, apie neįprastumą galima samprotauti vadovaujantis atmetimo principu. Arba skola yra nedidelė ir galima teisėtai daryti prielaidą, kad dėl jos nacionalinė viešoji įstaiga (konkrečiai Paštas) netaps nemoki. Arba skola yra labai didelė, ir dėl to padaryta žala bus neįprasta. Kalbant apie žalos specifiškumą, galima tarti, kad viešųjų įstaigų kreditorių, kuriems įsiskolintos didelės sumos, nėra daug. Todėl Valstybės tarybos nutarime nustatyta riba nėra vienintelė, nes galima daryti prielaidą, kad iš tiesų bus paliesti vien stambūs kreditiniai reikalavimai, dėl kurių visuomet bus padaryta neįprastai didelė žala.

| (199) | Beje, tokios interpretacijos laikomasi išsamiausioje doktrinoje. Taigi, pasak minėto P. Bono, „jei būtų daroma tokia prielaida, turbūt atitinkanti nagrinėjamą atvejį, turint omenyje didelę disproporciją tarp teismo priteistos savivaldybės mokėtinos sumos ir jos išteklių kuklumo, prefektas tam tikra prasme atsiduria aklavietėje, nes abejotina, ar jis galės skirti savivaldybei pakankamai išteklių skolai visiškai apmokėti. Aišku, lygybės principas reikalauja, kad abi prašymą pateikusios bendrovės po šitiek metų gautų kompensacijas.“ Valstybė paverčiama draudiku, įsipareigojusiu padengti žalingus tokio [savivaldybės] neapsukrumo padarinius. Pasak Komisijos ekspertės, adekvatus terminas būtų ne „draudikas“, o veikiau „įsipareigojęs garantas“. |
| --- | --- |

(199)

Beje, tokios interpretacijos laikomasi išsamiausioje doktrinoje. Taigi, pasak minėto P. Bono, „jei būtų daroma tokia prielaida, turbūt atitinkanti nagrinėjamą atvejį, turint omenyje didelę disproporciją tarp teismo priteistos savivaldybės mokėtinos sumos ir jos išteklių kuklumo, prefektas tam tikra prasme atsiduria aklavietėje, nes abejotina, ar jis galės skirti savivaldybei pakankamai išteklių skolai visiškai apmokėti. Aišku, lygybės principas reikalauja, kad abi prašymą pateikusios bendrovės po šitiek metų gautų kompensacijas.“ Valstybė paverčiama draudiku, įsipareigojusiu padengti žalingus tokio [savivaldybės] neapsukrumo padarinius. Pasak Komisijos ekspertės, adekvatus terminas būtų ne „draudikas“, o veikiau „įsipareigojęs garantas“.

| (200) | Skaitant sprendimą Société fermière de Campoloro
   (95) parengtoje apžvalgoje Valstybės tarybos Dokumentų tarnybos vadovai C. Landais ir F. Lenica pabrėžė šios antrosios prielaidos keistumą ir atsisakė ją interpretuoti kaip teritorinių savivaldos institucijų skolų perkėlimą valstybei. Tačiau Komisijos ekspertė pabrėžia, kad jeigu interpretacija ginčytina, skaitant sprendimą, ją reikia numatyti. Komentaro pabaigoje atskleidžiama jo esmė: komentatoriai numato paskolą arba išimtinę subsidiją. Todėl pabrėžiama, kad asmenys, atsisakę sulyginti nustatytą patraukimo atsakomybėn tvarką ir garantijos mechanizmą, galų gale apeliuoja į kitus garantijos mechanizmo elementus (subsidiją). |
| --- | --- |

(200)

Skaitant sprendimą Société fermière de Campoloro
   (95) parengtoje apžvalgoje Valstybės tarybos Dokumentų tarnybos vadovai C. Landais ir F. Lenica pabrėžė šios antrosios prielaidos keistumą ir atsisakė ją interpretuoti kaip teritorinių savivaldos institucijų skolų perkėlimą valstybei. Tačiau Komisijos ekspertė pabrėžia, kad jeigu interpretacija ginčytina, skaitant sprendimą, ją reikia numatyti. Komentaro pabaigoje atskleidžiama jo esmė: komentatoriai numato paskolą arba išimtinę subsidiją. Todėl pabrėžiama, kad asmenys, atsisakę sulyginti nustatytą patraukimo atsakomybėn tvarką ir garantijos mechanizmą, galų gale apeliuoja į kitus garantijos mechanizmo elementus (subsidiją).

| (201) | Komisijos ekspertė atmeta ir D. Labetoulle vertinimą straipsnyje apie atsakomybę be kaltės administracinėje teisėje (96), kurį Prancūzijos Vyriausybė mini savo pastabose. Šis autorius nurodo, kad Kampoloro byloje Valstybės taryba priėmė sprendimą, jog teisėtu prefekto sprendimu „valstybė gali būti patraukta atsakomybėn“. Iš to jis daro išvadą, kad jokio savaimingumo nėra. Pasak Komisijos ekspertės, šia interpretacija vadovautis negalima. Iš tiesų, kaip teigia Valstybės taryba, prefekto sprendimu valstybė gali būti patraukta atsakomybėn, „jeigu [žala] neįprasta ir specifinė“. Abejonių kyla ne dėl atsakomybės egzistavimo principo ir patraukimo atsakomybėn, jeigu susidaro visos sąlygos, o dėl žalos, turinčios pasižymėti tam tikromis ypatybėmis, buvimo. Tačiau, kaip matėme, jeigu žala specifinė ir neįprasta, niekas neprieštarauja, kad atsakomybė būtų pasitelkta. Taigi pats patraukimo atsakomybėn principas, pasižymintis visomis garantijos ypatybėmis, išties taikomas savaime. |
| --- | --- |

(201)

Komisijos ekspertė atmeta ir D. Labetoulle vertinimą straipsnyje apie atsakomybę be kaltės administracinėje teisėje (96), kurį Prancūzijos Vyriausybė mini savo pastabose. Šis autorius nurodo, kad Kampoloro byloje Valstybės taryba priėmė sprendimą, jog teisėtu prefekto sprendimu „valstybė gali būti patraukta atsakomybėn“. Iš to jis daro išvadą, kad jokio savaimingumo nėra. Pasak Komisijos ekspertės, šia interpretacija vadovautis negalima. Iš tiesų, kaip teigia Valstybės taryba, prefekto sprendimu valstybė gali būti patraukta atsakomybėn, „jeigu [žala] neįprasta ir specifinė“. Abejonių kyla ne dėl atsakomybės egzistavimo principo ir patraukimo atsakomybėn, jeigu susidaro visos sąlygos, o dėl žalos, turinčios pasižymėti tam tikromis ypatybėmis, buvimo. Tačiau, kaip matėme, jeigu žala specifinė ir neįprasta, niekas neprieštarauja, kad atsakomybė būtų pasitelkta. Taigi pats patraukimo atsakomybėn principas, pasižymintis visomis garantijos ypatybėmis, išties taikomas savaime.

| (202) | Galiausiai Komisijos ekspertė nurodo, kad joks Kampoloro sprendimo komentatorius nenumato galimybės, kad skola liktų neapmokėta. |
| --- | --- |

(202)

Galiausiai Komisijos ekspertė nurodo, kad joks Kampoloro sprendimo komentatorius nenumato galimybės, kad skola liktų neapmokėta.

| (203) | Komisijos ekspertė daro išvadą, kad minėtame Valstybės tarybos sprendime Kampoloro byloje pradėta taikyti atsakomybės prisiėmimo tvarka, pasižyminti garantijos mechanizmo ypatybėmis. |
| --- | --- |

(203)

Komisijos ekspertė daro išvadą, kad minėtame Valstybės tarybos sprendime Kampoloro byloje pradėta taikyti atsakomybės prisiėmimo tvarka, pasižyminti garantijos mechanizmo ypatybėmis.

iii)   Kampoloro bylos sprendimas Europos Žmogaus Teisių Teisme (EŽTT)

| (204) | 2006 m. gruodžio 6 d. EŽTT sprendime Kampoloro uosto valdymo bendrovė ir Kampoloro žemės ūkio fermerių bendrovė prieš Prancūziją
   (97) Kampoloro byla buvo išspręsta valstybei priskiriant atsakomybę už visas Santa Marija Podžo savivaldybės skolas abiem bendrovėms ieškovėms. Bylos medžiaga rodo, kad šiuo atveju Prancūzijos valstybės patraukimas atsakomybėn laikomas numanoma viešųjų įstaigų pasyvo garantija, nesusijusia su jokia žalos atlyginimo sąlyga. |
| --- | --- |

(204)

2006 m. gruodžio 6 d. EŽTT sprendime Kampoloro uosto valdymo bendrovė ir Kampoloro žemės ūkio fermerių bendrovė prieš Prancūziją
   (97) Kampoloro byla buvo išspręsta valstybei priskiriant atsakomybę už visas Santa Marija Podžo savivaldybės skolas abiem bendrovėms ieškovėms. Bylos medžiaga rodo, kad šiuo atveju Prancūzijos valstybės patraukimas atsakomybėn laikomas numanoma viešųjų įstaigų pasyvo garantija, nesusijusia su jokia žalos atlyginimo sąlyga.

| (205) | Teismui Prancūzijos valdžios institucijos bandė aiškintis remdamosi tuo, kad nėra nei valstybei priskirtino žalą sukeliančio veiksnio, nei valstybės garantijos juridinio asmens statusą turinčioms viešosioms institucijoms. Rašoma, kad „[Prancūzijos Vyriausybė] mano, jog vien dėl objektyvių priežasčių, susijusių tik su tuo, kad savivaldybė fiziškai negali surinkti pakankamai pajamų, nutarčių vykdymas buvo vilkinamas“; „Vyriausybė tvirtina, kad priimtos nutartys nevykdomos ne dėl savanoriško nacionalinių valdžios institucijų, valstybės ar savivaldybės susilaikymo. Asignavimų nebuvimas yra ne pretekstas, o realija, susijusi su įsiskolinusio viešojo asmens nemokumu“. „Skola neapmokama tik dėl savivaldybės patiriamų finansinių sunkumų, ir šios aplinkybės negali padėti vietos savivaldos institucijai išvengti savo įsipareigojimų vykdymo ar perkelti savo skolos naštą valstybei (EB, Batz sur Mer savivaldybė, 1970 m. rugsėjo 25 d.). Vidaus teisėje nėra jokio teisinio pagrindo, kuriuo remiantis valstybė pavaduotų savivaldybę, išmokėdama kompensacijas. Toks pavadavimas juolab negalėtų būti grindžiamas Konvencijos 6 straipsnio 1 dalimi, nes toks sprendimas prieštarautų pačiai juridinio asmens sąvokai, kuri reiškia savarankiškumą bei turto atskirumą.“ Nors Prancūzijos Vyriausybė bandė pabrėžti išvardytus atsakomybės ir garantijų mechanizmų skirtumus, Teismas į šiuos argumentus neatsižvelgė. |
| --- | --- |

(205)

Teismui Prancūzijos valdžios institucijos bandė aiškintis remdamosi tuo, kad nėra nei valstybei priskirtino žalą sukeliančio veiksnio, nei valstybės garantijos juridinio asmens statusą turinčioms viešosioms institucijoms. Rašoma, kad „[Prancūzijos Vyriausybė] mano, jog vien dėl objektyvių priežasčių, susijusių tik su tuo, kad savivaldybė fiziškai negali surinkti pakankamai pajamų, nutarčių vykdymas buvo vilkinamas“; „Vyriausybė tvirtina, kad priimtos nutartys nevykdomos ne dėl savanoriško nacionalinių valdžios institucijų, valstybės ar savivaldybės susilaikymo. Asignavimų nebuvimas yra ne pretekstas, o realija, susijusi su įsiskolinusio viešojo asmens nemokumu“. „Skola neapmokama tik dėl savivaldybės patiriamų finansinių sunkumų, ir šios aplinkybės negali padėti vietos savivaldos institucijai išvengti savo įsipareigojimų vykdymo ar perkelti savo skolos naštą valstybei (EB, Batz sur Mer savivaldybė, 1970 m. rugsėjo 25 d.). Vidaus teisėje nėra jokio teisinio pagrindo, kuriuo remiantis valstybė pavaduotų savivaldybę, išmokėdama kompensacijas. Toks pavadavimas juolab negalėtų būti grindžiamas Konvencijos 6 straipsnio 1 dalimi, nes toks sprendimas prieštarautų pačiai juridinio asmens sąvokai, kuri reiškia savarankiškumą bei turto atskirumą.“ Nors Prancūzijos Vyriausybė bandė pabrėžti išvardytus atsakomybės ir garantijų mechanizmų skirtumus, Teismas į šiuos argumentus neatsižvelgė.

| (206) | Baigiant įrodymą, reikia pateikti ir ieškovų argumentus, kuriuos Teismas priėmė:
  „Taigi vidaus teisėje nenumatyta jokių lengvinančių priemonių, kurios padėtų savivaldybei nutraukus mokėjimus.“„Valstybė negalėtų neprisiimti pareigos vykdyti teismo sprendimus, nurodydama, kad asignavimų nėra ar kad vietos savivaldos institucijos yra savarankiškos, nes savarankiškumo ji iki šiol neužtikrino, kadangi savivaldybė negali susimokėti skolų. Todėl ieškovės skundžiasi, kad valstybė nesugeba imtis teigiamų priemonių, kurios padėtų savivaldybei įvykdyti jai tenkančią mokesčių mokėjimo pareigą.“„Ieškovės konstatuoja, jog Valstybės taryba 2005 m. lapkričio 18 d. sprendime nurodė, kad, jeigu vietos savivaldos institucija neužtikrintų teismo sprendimo įvykdymo, teisės kūrėjas ketino suteikti valstybės atstovui įgaliojimą pavaduoti šios vietos savivaldos institucijos organus, kad būtų surasta ar sukaupta išteklių, kurie padėtų iki galo įvykdyti šį teismo sprendimą. Atsižvelgdamos į šiuos Prancūzijos valstybei būdingus trūkumus, ieškovės prašo konstatuoti 6 straipsnio 1 dalies pažeidimą ir atlyginti su tuo susijusią žalą, kadangi tai visiškai neprieštarauja nei pačiai juridinio asmens statuso sąvokai, nei nepriklausomybės ir turto atskirumo sąvokoms.“ |
| --- | --- |

(206)

Baigiant įrodymą, reikia pateikti ir ieškovų argumentus, kuriuos Teismas priėmė:

„Taigi vidaus teisėje nenumatyta jokių lengvinančių priemonių, kurios padėtų savivaldybei nutraukus mokėjimus.“„Valstybė negalėtų neprisiimti pareigos vykdyti teismo sprendimus, nurodydama, kad asignavimų nėra ar kad vietos savivaldos institucijos yra savarankiškos, nes savarankiškumo ji iki šiol neužtikrino, kadangi savivaldybė negali susimokėti skolų. Todėl ieškovės skundžiasi, kad valstybė nesugeba imtis teigiamų priemonių, kurios padėtų savivaldybei įvykdyti jai tenkančią mokesčių mokėjimo pareigą.“„Ieškovės konstatuoja, jog Valstybės taryba 2005 m. lapkričio 18 d. sprendime nurodė, kad, jeigu vietos savivaldos institucija neužtikrintų teismo sprendimo įvykdymo, teisės kūrėjas ketino suteikti valstybės atstovui įgaliojimą pavaduoti šios vietos savivaldos institucijos organus, kad būtų surasta ar sukaupta išteklių, kurie padėtų iki galo įvykdyti šį teismo sprendimą. Atsižvelgdamos į šiuos Prancūzijos valstybei būdingus trūkumus, ieškovės prašo konstatuoti 6 straipsnio 1 dalies pažeidimą ir atlyginti su tuo susijusią žalą, kadangi tai visiškai neprieštarauja nei pačiai juridinio asmens statuso sąvokai, nei nepriklausomybės ir turto atskirumo sąvokoms.“

| (207) | Galiausiai Teismas nustatė Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnio 1 dalies pažeidimą, būtent dėl tos priežasties, kad: „reikia, kad šios nutartys būtų vykdomos, nes Teismas primena, kad valstybės valdžios institucija negali negrąžinti teismo sprendimu nustatytos skolos remdamasi pretekstu, kad trūksta lėšų (minėto sprendimo Bourdov 30 dalis)“. |
| --- | --- |

(207)

Galiausiai Teismas nustatė Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnio 1 dalies pažeidimą, būtent dėl tos priežasties, kad: „reikia, kad šios nutartys būtų vykdomos, nes Teismas primena, kad valstybės valdžios institucija negali negrąžinti teismo sprendimu nustatytos skolos remdamasi pretekstu, kad trūksta lėšų (minėto sprendimo Bourdov 30 dalis)“.

| (208) | Be to, Teismas nustatė Europos žmogaus teisių konvencijos 1 straipsnio 1 dalies pažeidimą: „Tai, kad suinteresuoti asmenys negalėjo pasiekti, kad šios nutartys būtų vykdomos, vertintina kaip kišimasis į jų nuosavybės teisę, numatytą Protokolo Nr. 1 1 straipsnio pirmos pastraipos pirmame sakinyje. Vyriausybė niekaip nepagrindė tokio kišimosi, ir Teismas mano, kad tokio įsipareigojimų nevykdymo negalima pateisinti išteklių trūkumu (ibid.).“„Iš esmės Teismas mano, kad bendrovės ieškovės patyrė ir vis dar patiria specifinę didžiulę naštą, kadangi joms nebuvo sumokėtos sumos, kurias jos turėjo gauti vykdant minėtus 1992 m. liepos 10 d. sprendimus. Taigi buvo pažeistas Protokolo Nr. 1 1 straipsnis.“ Galiausiai Teismas nurodė valstybei padengti visą įsiskolinusių savivaldybių skolą: „Atsižvelgdamas į tai, kas pirmiau išdėstyta, Teismas mano, kad valstybė atsakovė privalo sumokėti ieškovėms, o jei prireiktų – jų teisių perėmėjams Bastios administracinio teismo 1992 m. liepos 10 d. nutartimis (ibidem) priteistas sumas, įskaitant palūkanas, mokėtinas iki šio sprendimo paskelbimo dienos.“ |
| --- | --- |

(208)

Be to, Teismas nustatė Europos žmogaus teisių konvencijos 1 straipsnio 1 dalies pažeidimą: „Tai, kad suinteresuoti asmenys negalėjo pasiekti, kad šios nutartys būtų vykdomos, vertintina kaip kišimasis į jų nuosavybės teisę, numatytą Protokolo Nr. 1 1 straipsnio pirmos pastraipos pirmame sakinyje. Vyriausybė niekaip nepagrindė tokio kišimosi, ir Teismas mano, kad tokio įsipareigojimų nevykdymo negalima pateisinti išteklių trūkumu (ibid.).“„Iš esmės Teismas mano, kad bendrovės ieškovės patyrė ir vis dar patiria specifinę didžiulę naštą, kadangi joms nebuvo sumokėtos sumos, kurias jos turėjo gauti vykdant minėtus 1992 m. liepos 10 d. sprendimus. Taigi buvo pažeistas Protokolo Nr. 1 1 straipsnis.“ Galiausiai Teismas nurodė valstybei padengti visą įsiskolinusių savivaldybių skolą: „Atsižvelgdamas į tai, kas pirmiau išdėstyta, Teismas mano, kad valstybė atsakovė privalo sumokėti ieškovėms, o jei prireiktų – jų teisių perėmėjams Bastios administracinio teismo 1992 m. liepos 10 d. nutartimis (ibidem) priteistas sumas, įskaitant palūkanas, mokėtinas iki šio sprendimo paskelbimo dienos.“

| (209) | Iš šio sprendimo Komisijos ekspertė daro išvadą, kad valstybė privalo padengti viešųjų įstaigų skolas. |
| --- | --- |

(209)

Iš šio sprendimo Komisijos ekspertė daro išvadą, kad valstybė privalo padengti viešųjų įstaigų skolas.

| (210) | Pasak Komisijos, iš to aiškėja trys svarbūs dalykai:






  — | atsakomybė veikia kaip numanoma garantija. Viena vertus, Prancūzijos valstybė priversta sumokėti visą skolos sumą, niekaip neskirstomą į tai, kas susiję su įsiskolinusios viešosios administravimo institucijos nemokumu, ir tai, kas susiję su valstybei priskirtinais trūkumais. Verta atkreipti dėmesį į vartojamą žodyną, kadangi Teismas nemini galimos valstybės atsakomybės, bet mano, kad valstybei tenka pareiga „užtikrinti“ apmokėjimą. Ši terminija veikiau priskirtina garantijų, o ne atsakomybės sričiai. Dar daugiau – Teismas visiškai neieško aplinkybės, dėl kurios būtų galima apkaltinti valstybę, ir remiasi vien skolininko nemokumu. Galų gale Teismas visiškai perkėlė nuteistų savivaldybių skolas valstybei. Šiais įvairiais elementais stengiamasi įrodyti, kad ši atsakomybės priskyrimo tvarka iš tiesų funkcionuoja kaip garantijos mechanizmas. Vis dėlto turime paminėti, kad ieškovams visų pirma tenka gauti teismo sprendimą, kuriame jų kreditinis reikalavimas pripažįstamas. Be to, ši garantija yra numanoma, nes neįrašyta jokiame tekste. Tai rodo, kad vidaus teisės mechanizmas gali būti interpretuojamas kaip numanoma garantija, |
| --- | --- | --- |

(210)

Pasak Komisijos, iš to aiškėja trys svarbūs dalykai:

—

atsakomybė veikia kaip numanoma garantija. Viena vertus, Prancūzijos valstybė priversta sumokėti visą skolos sumą, niekaip neskirstomą į tai, kas susiję su įsiskolinusios viešosios administravimo institucijos nemokumu, ir tai, kas susiję su valstybei priskirtinais trūkumais. Verta atkreipti dėmesį į vartojamą žodyną, kadangi Teismas nemini galimos valstybės atsakomybės, bet mano, kad valstybei tenka pareiga „užtikrinti“ apmokėjimą. Ši terminija veikiau priskirtina garantijų, o ne atsakomybės sričiai. Dar daugiau – Teismas visiškai neieško aplinkybės, dėl kurios būtų galima apkaltinti valstybę, ir remiasi vien skolininko nemokumu. Galų gale Teismas visiškai perkėlė nuteistų savivaldybių skolas valstybei. Šiais įvairiais elementais stengiamasi įrodyti, kad ši atsakomybės priskyrimo tvarka iš tiesų funkcionuoja kaip garantijos mechanizmas. Vis dėlto turime paminėti, kad ieškovams visų pirma tenka gauti teismo sprendimą, kuriame jų kreditinis reikalavimas pripažįstamas. Be to, ši garantija yra numanoma, nes neįrašyta jokiame tekste. Tai rodo, kad vidaus teisės mechanizmas gali būti interpretuojamas kaip numanoma garantija,

| — | ši atsakomybė apima juridinio asmens statusą turinčių valdžios institucijų skolas. Neigdama teiginį, kad Prancūzijos valstybė patraukiama atsakomybėn, Prancūzijos Vyriausybė aiškiai įvardija juridinio asmens statusą ir nuosavą kapitalą. Šį argumentą Teismas atmetė, |
| --- | --- |

—

ši atsakomybė apima juridinio asmens statusą turinčių valdžios institucijų skolas. Neigdama teiginį, kad Prancūzijos valstybė patraukiama atsakomybėn, Prancūzijos Vyriausybė aiškiai įvardija juridinio asmens statusą ir nuosavą kapitalą. Šį argumentą Teismas atmetė,

| — | valstybės garantijos taikymo sritis išplėsta įtraukiant valstybės institucijas. Taigi garantija glaudžiai susijusi su skolininko statusu viešojoje teisėje. |
| --- | --- |

—

valstybės garantijos taikymo sritis išplėsta įtraukiant valstybės institucijas. Taigi garantija glaudžiai susijusi su skolininko statusu viešojoje teisėje.

| (211) | Reikia priminti, kad Kampoloro byloje EŽTT pasirinktas sprendimas ne vienintelis ir kad juo grindžiama tvirtai įsišaknijusi teisės praktikos tendencija. Todėl 1980 m. gegužės 13 d. sprendime Artico prieš Italiją
   (98) EŽTT nusprendė, kad jeigu įsipareigojimų nevykdo kitas asmuo, o ne valstybė, valstybei, kaip skolininkei, pagal 6 straipsnio 1 dalyje numatytą garantiją tenka pareiga užtikrinti ieškovui galimybę pasinaudoti šiame straipsnyje numatyta teise. 1997 m. kovo 19 d. byloje Bourdov prieš Rusiją, Nr. 59498/00, Teismas irgi nusprendė, kad „valstybės institucija neturėtų kreditinio reikalavimo nebuvimo nelaikyti pretekstu savo skolai neapmokėti“. |
| --- | --- |

(211)

Reikia priminti, kad Kampoloro byloje EŽTT pasirinktas sprendimas ne vienintelis ir kad juo grindžiama tvirtai įsišaknijusi teisės praktikos tendencija. Todėl 1980 m. gegužės 13 d. sprendime Artico prieš Italiją
   (98) EŽTT nusprendė, kad jeigu įsipareigojimų nevykdo kitas asmuo, o ne valstybė, valstybei, kaip skolininkei, pagal 6 straipsnio 1 dalyje numatytą garantiją tenka pareiga užtikrinti ieškovui galimybę pasinaudoti šiame straipsnyje numatyta teise. 1997 m. kovo 19 d. byloje Bourdov prieš Rusiją, Nr. 59498/00, Teismas irgi nusprendė, kad „valstybės institucija neturėtų kreditinio reikalavimo nebuvimo nelaikyti pretekstu savo skolai neapmokėti“.

iv)   Prancūzijos valdžios institucijų pastabų analizė

α)   Pastaba dėl teritorinių valdžios institucijų ir viešųjų įstaigų skirtumo

| (212) | Pasak Prancūzijos valdžios institucijų (99), Komisijos ekspertės įrodymas visiškai nėra išvada, jame apsiribojama sugretinant įvairias Kampoloro sprendimo interpretacijas; konkrečiai ji neišskirianti viešųjų įstaigų ir vietos savivaldos institucijų, nors šis skirtumas esąs esminis siekiant nustatyti, ar kreditinis reikalavimas gali likti nepatenkintas. Čia Prancūzijos valdžios institucijos pateikia savo eksperto nuomonę. Jis kvestionuoja prielaidą, kad Komisijos argumentai grindžiami sprendimu Kampoloro byloje: Komisijos argumentas grindžiamas vietos valdžios institucijų ir viešųjų įstaigų sulyginimu remiantis jų bendru bruožu: jos yra atskiri nuo valstybės viešosios teisės juridiniai asmenys. Bet šių dviejų tipų subjektų konstitucinis statusas nėra toks pat. Todėl vietos savivaldos institucijų buvimas yra konstitucinis poreikis, ir valstybė privalo užtikrinti jų išlikimą. PKVĮ visai neturi tokio pat konstitucinio statuso ir gali išnykti. Todėl sprendimas Kampoloro byloje dėl vietos savivaldos institucijų įsipareigojimų nevykdymo negalėtų būti pritaikytas viešosioms įstaigoms. |
| --- | --- |

(212)

Pasak Prancūzijos valdžios institucijų (99), Komisijos ekspertės įrodymas visiškai nėra išvada, jame apsiribojama sugretinant įvairias Kampoloro sprendimo interpretacijas; konkrečiai ji neišskirianti viešųjų įstaigų ir vietos savivaldos institucijų, nors šis skirtumas esąs esminis siekiant nustatyti, ar kreditinis reikalavimas gali likti nepatenkintas. Čia Prancūzijos valdžios institucijos pateikia savo eksperto nuomonę. Jis kvestionuoja prielaidą, kad Komisijos argumentai grindžiami sprendimu Kampoloro byloje: Komisijos argumentas grindžiamas vietos valdžios institucijų ir viešųjų įstaigų sulyginimu remiantis jų bendru bruožu: jos yra atskiri nuo valstybės viešosios teisės juridiniai asmenys. Bet šių dviejų tipų subjektų konstitucinis statusas nėra toks pat. Todėl vietos savivaldos institucijų buvimas yra konstitucinis poreikis, ir valstybė privalo užtikrinti jų išlikimą. PKVĮ visai neturi tokio pat konstitucinio statuso ir gali išnykti. Todėl sprendimas Kampoloro byloje dėl vietos savivaldos institucijų įsipareigojimų nevykdymo negalėtų būti pritaikytas viešosioms įstaigoms.

| (213) | Dabar Komisija išnagrinės, ar vietos savivaldos institucijų ir viešųjų įstaigų konstitucinio statuso skirtumas galėtų paskatinti kvestionuoti jos ekspertės išvadas dėl EŽTT ir Valstybės tarybos sprendimų Kampoloro byloje. |
| --- | --- |

(213)

Dabar Komisija išnagrinės, ar vietos savivaldos institucijų ir viešųjų įstaigų konstitucinio statuso skirtumas galėtų paskatinti kvestionuoti jos ekspertės išvadas dėl EŽTT ir Valstybės tarybos sprendimų Kampoloro byloje.

| (214) | Komisija konstatuoja, kad EŽTT sprendimas grindžiamas ne būtinybe išlaikyti atitinkamą vietos savivaldos instituciją, o kreditoriaus teisių, būtent teisės į teisingą bylos nagrinėjimą (Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnio 1 dalis) ir nuosavybės teisės (Protokolo Nr. 1 1 straipsnis), apsauga: ar skolininkas būtų viešoji įstaiga, ar vietos savivaldos institucija, kreditoriaus teisės pažeidžiamos vienodai. |
| --- | --- |

(214)

Komisija konstatuoja, kad EŽTT sprendimas grindžiamas ne būtinybe išlaikyti atitinkamą vietos savivaldos instituciją, o kreditoriaus teisių, būtent teisės į teisingą bylos nagrinėjimą (Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnio 1 dalis) ir nuosavybės teisės (Protokolo Nr. 1 1 straipsnis), apsauga: ar skolininkas būtų viešoji įstaiga, ar vietos savivaldos institucija, kreditoriaus teisės pažeidžiamos vienodai.

| (215) | Kalbant apie Valstybės tarybos sprendimą, reikia išskirti skirtingas patraukimo atsakomybėn tvarkas:






  — | patraukimas atsakomybėn dėl didelės kaltės grindžiamas nepakankamu valstybės naudojimusi 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytomis prerogatyvomis: taigi jis nepriklauso nuo skolininko pobūdžio – ar jis yra viešoji įstaiga, ar vietos savivaldos institucija, |
| --- | --- | --- |

(215)

Kalbant apie Valstybės tarybos sprendimą, reikia išskirti skirtingas patraukimo atsakomybėn tvarkas:

—

patraukimas atsakomybėn dėl didelės kaltės grindžiamas nepakankamu valstybės naudojimusi 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytomis prerogatyvomis: taigi jis nepriklauso nuo skolininko pobūdžio – ar jis yra viešoji įstaiga, ar vietos savivaldos institucija,

| — | patraukimas atsakomybėn be kaltės grindžiamas dviem prielaidomis:






  a) | pagal pirmąją prefektas atsisako imtis tam tikrų priemonių dėl visuotinės svarbos priežasčių: tai gali būti būtinybė ir išsaugoti vietos savivaldos instituciją, ir užtikrinti viešosios paslaugos teikimą. Prancūzijos valdžios institucijų ekspertas pabrėžia, kad tęstinumo reikalavimas taikomas tik paslaugai, o ne ją valdančiai įstaigai. Dėl to negalima teigti, kad per trumpą laiką, laukiant galimo viešosios paslaugos perkėlimo jos teikimą galinčiai užtikrinti įstaigai, viešosios paslaugos tęstinumo išsaugojimas gali priversti prefektą imtis tam tikrų priemonių, pavyzdžiui, išsaugoti viešajai paslaugai teikti reikalingą turtą arba padidinti išteklius skolai padengti. Beje, Prancūzijos valdžios institucijos pripažįsta, kad viešosios paslaugos tęstinumo reikalavimas valstybės atstovui taikomas vykdant 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytą procedūrą; |
| --- | --- | --- |

—

patraukimas atsakomybėn be kaltės grindžiamas dviem prielaidomis:

a)

pagal pirmąją prefektas atsisako imtis tam tikrų priemonių dėl visuotinės svarbos priežasčių: tai gali būti būtinybė ir išsaugoti vietos savivaldos instituciją, ir užtikrinti viešosios paslaugos teikimą. Prancūzijos valdžios institucijų ekspertas pabrėžia, kad tęstinumo reikalavimas taikomas tik paslaugai, o ne ją valdančiai įstaigai. Dėl to negalima teigti, kad per trumpą laiką, laukiant galimo viešosios paslaugos perkėlimo jos teikimą galinčiai užtikrinti įstaigai, viešosios paslaugos tęstinumo išsaugojimas gali priversti prefektą imtis tam tikrų priemonių, pavyzdžiui, išsaugoti viešajai paslaugai teikti reikalingą turtą arba padidinti išteklius skolai padengti. Beje, Prancūzijos valdžios institucijos pripažįsta, kad viešosios paslaugos tęstinumo reikalavimas valstybės atstovui taikomas vykdant 1980 m. liepos 16 d. įstatyme nustatytą procedūrą;

| b) | pagal antrąją prielaidą atsakomybės be kaltės tvarka gali būti taikoma, „jeigu atsižvelgdamas į vietos savivaldos institucijos padėtį, būtent į jos turto nepakankamumą, [...] prefektas galėjo teisėtai atsisakyti imtis tam tikrų priemonių, kad nuodugnus teismo sprendimo vykdymas būtų užtikrintas, dėl tokiu būdu padarytos žalos vietos savivaldos institucijos kreditorius gali patraukti atsakomybėn valstybės valdžios instituciją, jeigu ta žala neįprasta ir specifinė“. Kaip minėta, atsakomybę sukelia vien įsiskolinusios institucijos finansinė padėtis. Todėl ji gali būti ir įstaiga, ir vietos savivaldos institucija. |
| --- | --- |

b)

pagal antrąją prielaidą atsakomybės be kaltės tvarka gali būti taikoma, „jeigu atsižvelgdamas į vietos savivaldos institucijos padėtį, būtent į jos turto nepakankamumą, [...] prefektas galėjo teisėtai atsisakyti imtis tam tikrų priemonių, kad nuodugnus teismo sprendimo vykdymas būtų užtikrintas, dėl tokiu būdu padarytos žalos vietos savivaldos institucijos kreditorius gali patraukti atsakomybėn valstybės valdžios instituciją, jeigu ta žala neįprasta ir specifinė“. Kaip minėta, atsakomybę sukelia vien įsiskolinusios institucijos finansinė padėtis. Todėl ji gali būti ir įstaiga, ir vietos savivaldos institucija.

| (216) | Baigdama Komisija mano, kad dėl vietos savivaldos institucijų ir viešųjų įstaigų konstitucinio statuso skirtumo Komisijos ekspertės išvadų Kampoloro byloje negalima laikyti negaliojančiomis. Be to, Komisija nurodo, kad Prancūzijos valdžios institucijų argumentais siekiama užginčyti sprendimo Kampoloro byloje tinkamumą konkrečiu atveju, kuris susijęs ne su vietos savivaldos institucija, nors grįsdamos savo poziciją, pačios Prancūzijos valdžios institucijos pirmiausia rėmėsi Kampoloro byla. |
| --- | --- |

(216)

Baigdama Komisija mano, kad dėl vietos savivaldos institucijų ir viešųjų įstaigų konstitucinio statuso skirtumo Komisijos ekspertės išvadų Kampoloro byloje negalima laikyti negaliojančiomis. Be to, Komisija nurodo, kad Prancūzijos valdžios institucijų argumentais siekiama užginčyti sprendimo Kampoloro byloje tinkamumą konkrečiu atveju, kuris susijęs ne su vietos savivaldos institucija, nors grįsdamos savo poziciją, pačios Prancūzijos valdžios institucijos pirmiausia rėmėsi Kampoloro byla.

β)   Pastaba dėl pagrindo patraukti valstybę atsakomybėn nebuvimo

| (217) | Be to, Prancūzijos valdžios institucijos neįžvelgia, kokiu pagrindu valstybė galėtų būti patraukta atsakomybėn, jeigu valstybės įstaiga nevykdytų įsipareigojimų, kadangi šiomis aplinkybėmis valstybė galėtų būti patraukta atsakomybėn tik jeigu jai priskiriamas veiksmas (įskaitant susilaikymą) buvo tiesioginė žalos priežastis, o šiuo atveju taip nėra. |
| --- | --- |

(217)

Be to, Prancūzijos valdžios institucijos neįžvelgia, kokiu pagrindu valstybė galėtų būti patraukta atsakomybėn, jeigu valstybės įstaiga nevykdytų įsipareigojimų, kadangi šiomis aplinkybėmis valstybė galėtų būti patraukta atsakomybėn tik jeigu jai priskiriamas veiksmas (įskaitant susilaikymą) buvo tiesioginė žalos priežastis, o šiuo atveju taip nėra.

| (218) | Tačiau Komisija konstatuoja, jog Valstybės tarybos ir EŽTT sprendimuose aiškiai nurodyta, kad valstybė negali būti patraukta atsakomybėn be kaltės. |
| --- | --- |

(218)

Tačiau Komisija konstatuoja, jog Valstybės tarybos ir EŽTT sprendimuose aiškiai nurodyta, kad valstybė negali būti patraukta atsakomybėn be kaltės.

γ)   Pastaba dėl neįprastos ir specifinės žalos nebuvimo

| (219) | Galų gale Prancūzijos valdžios institucijos neįžvelgia, kodėl teismas žalą laikytų „specifine“, jeigu ji būtų padaryta visiems įstaigos kreditoriams, arba „neįprasta“, jeigu kreditoriai būtų sutikę kredituoti subjektą, kurio finansinė padėtis neaiški. |
| --- | --- |

(219)

Galų gale Prancūzijos valdžios institucijos neįžvelgia, kodėl teismas žalą laikytų „specifine“, jeigu ji būtų padaryta visiems įstaigos kreditoriams, arba „neįprasta“, jeigu kreditoriai būtų sutikę kredituoti subjektą, kurio finansinė padėtis neaiški.

| (220) | Komisija pažymi, kad pagal Valstybės tarybos praktiką neįprastos ir specifinės žalos padarymas iš tiesų yra valstybės patraukimo atsakomybėn riba. Prancūzijos valdžios institucijos abejoja, ar neįprasta žala padaroma, kai kreditoriai sutinka kredituoti subjektą, kurio finansinė padėtis neaiški. Šiuo klausimu Komisija nurodo, kad šis argumentas reiškia prielaidą, kad garantija neegzistuoja (ir kad kreditoriai mano, jog jos nėra), o pirmiau pateikta analizė įrodo, kad yra priešingai. Iš tiesų jeigu kreditoriai tiki garantijos egzistavimu, bet kokiam kreditoriui, kuris priima sprendimą suteikti įstaigai kreditą ar derasi dėl kreditavimo sąlygų, įstaigos finansinė padėtis kur kas mažiau svarbi. Be to, reikia turėti omenyje, kad įsiskolinimas galėjo susidaryti, kai viešajai įstaigai negrėsė pavojus arba kai racionaliai mąstantis kreditorius negalėjo žinoti apie finansinius sunkumus. Bet kokiu atveju neįprastos žalos sąvoką reikia nagrinėti nesiejant su klausimu, ar įstaiga žinojo apie finansinius sunkumus, ar ne, ir net neatsižvelgiant į tai, ar žalą patyrė visi kreditoriai, ar tik vienas jų. Teismų sprendimuose dėl administracinės atsakomybės be kaltės (100) neįprasta ir specifinė žala vertinama atsižvelgiant į bendrą interesą. Kad žala būtų pripažinta neįprasta ir specifine, nukentėjusiam asmeniui ji turi būti neproporcingai svarbi, palyginti su siekiamu bendru interesu. Iš to Komisija daro išvadą, kad nėra abejonių, jog žalos neįprastumas ir specifiškumas yra filtras, galintis sutrukdyti patenkinti tam tikrus kreditinius reikalavimus, tačiau kuo skola didesnė, tuo prasčiau šis filtras veiks. Galiausiai Komisija primena, kad neįprasta ir specifinė žala nėra EŽTT praktikoje nustatyta sąlyga. Todėl kreditorius iš principo gali po teismo proceso gauti valstybės kompensaciją, kuria būtų padengta jam įsiskolinta suma. |
| --- | --- |

(220)

Komisija pažymi, kad pagal Valstybės tarybos praktiką neįprastos ir specifinės žalos padarymas iš tiesų yra valstybės patraukimo atsakomybėn riba. Prancūzijos valdžios institucijos abejoja, ar neįprasta žala padaroma, kai kreditoriai sutinka kredituoti subjektą, kurio finansinė padėtis neaiški. Šiuo klausimu Komisija nurodo, kad šis argumentas reiškia prielaidą, kad garantija neegzistuoja (ir kad kreditoriai mano, jog jos nėra), o pirmiau pateikta analizė įrodo, kad yra priešingai. Iš tiesų jeigu kreditoriai tiki garantijos egzistavimu, bet kokiam kreditoriui, kuris priima sprendimą suteikti įstaigai kreditą ar derasi dėl kreditavimo sąlygų, įstaigos finansinė padėtis kur kas mažiau svarbi. Be to, reikia turėti omenyje, kad įsiskolinimas galėjo susidaryti, kai viešajai įstaigai negrėsė pavojus arba kai racionaliai mąstantis kreditorius negalėjo žinoti apie finansinius sunkumus. Bet kokiu atveju neįprastos žalos sąvoką reikia nagrinėti nesiejant su klausimu, ar įstaiga žinojo apie finansinius sunkumus, ar ne, ir net neatsižvelgiant į tai, ar žalą patyrė visi kreditoriai, ar tik vienas jų. Teismų sprendimuose dėl administracinės atsakomybės be kaltės (100) neįprasta ir specifinė žala vertinama atsižvelgiant į bendrą interesą. Kad žala būtų pripažinta neįprasta ir specifine, nukentėjusiam asmeniui ji turi būti neproporcingai svarbi, palyginti su siekiamu bendru interesu. Iš to Komisija daro išvadą, kad nėra abejonių, jog žalos neįprastumas ir specifiškumas yra filtras, galintis sutrukdyti patenkinti tam tikrus kreditinius reikalavimus, tačiau kuo skola didesnė, tuo prasčiau šis filtras veiks. Galiausiai Komisija primena, kad neįprasta ir specifinė žala nėra EŽTT praktikoje nustatyta sąlyga. Todėl kreditorius iš principo gali po teismo proceso gauti valstybės kompensaciją, kuria būtų padengta jam įsiskolinta suma.

v)   Valstybės atsakomybės ir (arba) garantijos neribojimas

| (221) | Komisija pabrėžia, kad, kaip nustatyta pirmiau, niekas netrukdo teisės kūrėjui – ir kai kurių bendrovių atžvilgiu tai jau padaryta – numatyti, kad valstybės atsakomybė už PKVĮ skolas proporcinga jos pradiniam įnašui (arba dotacijai). Konkrečiai niekas netrukdo teisės kūrėjui nustatyti atsakomybės ribų arba tiesiog nurodyti, jog valstybė akcininkė gali būti atsakinga už PKVĮ skolą tiktai dėl kaltės arba ne dėl paprasto PKVĮ nemokumo, kuriuo pastarąją būtų galima apkaltinti tiesiogiai ir kuris sukeltų ypač didelę žalą. Todėl teisės kūrėjui leidžiama trukdyti valstybei suteikti PKVĮ garantiją ir riboti valstybės patraukimą atsakomybėn už kreditoriams padaromą žalą. Tačiau Prancūzijos valdžios institucijos tokių pataisų nepadarė. |
| --- | --- |

(221)

Komisija pabrėžia, kad, kaip nustatyta pirmiau, niekas netrukdo teisės kūrėjui – ir kai kurių bendrovių atžvilgiu tai jau padaryta – numatyti, kad valstybės atsakomybė už PKVĮ skolas proporcinga jos pradiniam įnašui (arba dotacijai). Konkrečiai niekas netrukdo teisės kūrėjui nustatyti atsakomybės ribų arba tiesiog nurodyti, jog valstybė akcininkė gali būti atsakinga už PKVĮ skolą tiktai dėl kaltės arba ne dėl paprasto PKVĮ nemokumo, kuriuo pastarąją būtų galima apkaltinti tiesiogiai ir kuris sukeltų ypač didelę žalą. Todėl teisės kūrėjui leidžiama trukdyti valstybei suteikti PKVĮ garantiją ir riboti valstybės patraukimą atsakomybėn už kreditoriams padaromą žalą. Tačiau Prancūzijos valdžios institucijos tokių pataisų nepadarė.

vi)   Komisijos išvada

| (222) | Vertindama i–v punktus, Komisija daro išvadą, kad pagal dabartinę Prancūzijos teisę kreditorius, kurio kreditinis reikalavimas nepatenkintas taikant 1980 m. liepos16 d. įstatymo procedūras, gali gauti visas jo kreditinius reikalavimus atitinkančias sumas, pasitelkdamas valstybės, kaip paskutinės instancijos, atsakomybę, priešingai, negu nutinka vykdant bendrosios teisės likvidavimo procedūrą, kai atlyginimą kreditoriui riboja turimo turto vertė. Valstybės atsakomybė traktuojama kaip garantija. Prancūzijos teisėje ji visiškai neribojama. Ji savaime susijusi su įsiskolinusios organizacijos statusu pagal viešąją teisę. |
| --- | --- |

(222)

Vertindama i–v punktus, Komisija daro išvadą, kad pagal dabartinę Prancūzijos teisę kreditorius, kurio kreditinis reikalavimas nepatenkintas taikant 1980 m. liepos16 d. įstatymo procedūras, gali gauti visas jo kreditinius reikalavimus atitinkančias sumas, pasitelkdamas valstybės, kaip paskutinės instancijos, atsakomybę, priešingai, negu nutinka vykdant bendrosios teisės likvidavimo procedūrą, kai atlyginimą kreditoriui riboja turimo turto vertė. Valstybės atsakomybė traktuojama kaip garantija. Prancūzijos teisėje ji visiškai neribojama. Ji savaime susijusi su įsiskolinusios organizacijos statusu pagal viešąją teisę.

vii)   Su sutarčių sąlyga susijusio Prancūzijos pasiūlymo analizė

| (223) | Prancūzijos valdžios institucijos esą pasirengusios, jeigu Komisija priimtų sprendimą, jog pagalba nesuteikta, išplėsti savo pasiūlymą, į visus kreditinius susitarimus įtraukiant sąlygą, jog garantija nesuteikiama. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, šis išplėtimas padėtų atmesti bet kokią riziką, kad valstybė galėtų būti patraukta atsakomybėn be savo kaltės, vien dėl Pašto nemokumo. |
| --- | --- |

(223)

Prancūzijos valdžios institucijos esą pasirengusios, jeigu Komisija priimtų sprendimą, jog pagalba nesuteikta, išplėsti savo pasiūlymą, į visus kreditinius susitarimus įtraukiant sąlygą, jog garantija nesuteikiama. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, šis išplėtimas padėtų atmesti bet kokią riziką, kad valstybė galėtų būti patraukta atsakomybėn be savo kaltės, vien dėl Pašto nemokumo.

| (224) | Visų pirma Komisija nori priminti, kad 181 konstatuojamojoje dalyje suformuluota pastaba akivaizdžiai taikytina šiam sprendimo skyriui. Be to, kaip nurodoma sprendime pradėti procedūrą, Komisija pripažįsta, kad ši priemonė gali apriboti tokią sutartį pasirašiusio kreditoriaus galimybes iškėlus ieškinį pasiekti, kad jo kreditiniai reikalavimai būtų patenkinti. Visgi ji šiek tiek abejoja, kad toks sprendimas būtų ilgalaikis, nes teismų praktikoje nusistovėjusi prisiimtos rizikos išimties taisyklė visuomet gali keistis (teisės praktikos permainos galimybės juo labiau negalima atmesti, nes ji vystosi link valstybės atsakomybės tvarkos be valstybės kaltės išplėtimo). Atsakydama į Prancūzijos valdžios institucijų pastabas, Komisija pabrėžia, kad pirmiau išdėstytos pastabos Komisiją skatina ne neigti, kad Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymas turės kokį nors poveikį, o pabrėžti su tuo susijusios teisinės aplinkos trapumą. |
| --- | --- |

(224)

Visų pirma Komisija nori priminti, kad 181 konstatuojamojoje dalyje suformuluota pastaba akivaizdžiai taikytina šiam sprendimo skyriui. Be to, kaip nurodoma sprendime pradėti procedūrą, Komisija pripažįsta, kad ši priemonė gali apriboti tokią sutartį pasirašiusio kreditoriaus galimybes iškėlus ieškinį pasiekti, kad jo kreditiniai reikalavimai būtų patenkinti. Visgi ji šiek tiek abejoja, kad toks sprendimas būtų ilgalaikis, nes teismų praktikoje nusistovėjusi prisiimtos rizikos išimties taisyklė visuomet gali keistis (teisės praktikos permainos galimybės juo labiau negalima atmesti, nes ji vystosi link valstybės atsakomybės tvarkos be valstybės kaltės išplėtimo). Atsakydama į Prancūzijos valdžios institucijų pastabas, Komisija pabrėžia, kad pirmiau išdėstytos pastabos Komisiją skatina ne neigti, kad Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymas turės kokį nors poveikį, o pabrėžti su tuo susijusios teisinės aplinkos trapumą.

| (225) | Be to, Komisija mano, kad Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymas nepakankamas, kadangi valstybės garantiją būtų galima pasitelkti kalbant apie bet kokio tipo atsakomybę, įskaitant būtent nesutartinę ir baudžiamąją atsakomybę, kurios šiuo požiūriu pasižymi tokiomis pat ypatybėmis: neįmanoma iš anksto sutartyje nustatyti, kad valstybė neprisiims atsakomybės skolininkams dėl Pašto skolų. Paprastai Paštas gali įsiskolinti tretiesiems asmenims per įvairius teisinius mechanizmus, todėl jam nevykdant įsipareigojimų būtų suteikta valstybės garantija. Pavyzdžiui, jeigu Paštas turėtų prisijungti kitą organizaciją (kitą viešąją įstaigą), ta pačia proga jam būtų perduotos tos organizacijos teisės ir pareigos. Jeigu vėliau Paštui tektų apmokėti tos organizacijos skolas tretiesiems asmenims, jokioje sutartyje ar teisiniame dokumente nebūtų numatyta, kad valstybė neprivalo atlyginti Pašto skolų prisijungtos organizacijos kreditoriams, nes niekas negalėtų to numatyti. Todėl taikant kai kurių viešojo sektoriaus organizacijų reorganizavimo (sujungimo, įjungimo) mechanizmą, Paštas gali tapti atsakingu už kai kurias skolas tretiesiems asmenims, nors sutartimi valstybės garantijos apriboti neįmanoma. Taigi nepakanka įtraukti tokią sąlygą į visas „sutartis“ su „kreditoriais“, nes ji neapima visų galimų atvejų. Dėl tokios formuluotės gali likti neapmokėtos skolos tretiesiems asmenims, kurias sunku iš karto nustatyti. Pakanka tik visuotinės svarbos teksto, kuriame būtų nurodyta, jog valstybė nėra Pašto garantas, taikytino bet kokioje padėtyje bet kokiam trečiajam asmeniui. |
| --- | --- |

(225)

Be to, Komisija mano, kad Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymas nepakankamas, kadangi valstybės garantiją būtų galima pasitelkti kalbant apie bet kokio tipo atsakomybę, įskaitant būtent nesutartinę ir baudžiamąją atsakomybę, kurios šiuo požiūriu pasižymi tokiomis pat ypatybėmis: neįmanoma iš anksto sutartyje nustatyti, kad valstybė neprisiims atsakomybės skolininkams dėl Pašto skolų. Paprastai Paštas gali įsiskolinti tretiesiems asmenims per įvairius teisinius mechanizmus, todėl jam nevykdant įsipareigojimų būtų suteikta valstybės garantija. Pavyzdžiui, jeigu Paštas turėtų prisijungti kitą organizaciją (kitą viešąją įstaigą), ta pačia proga jam būtų perduotos tos organizacijos teisės ir pareigos. Jeigu vėliau Paštui tektų apmokėti tos organizacijos skolas tretiesiems asmenims, jokioje sutartyje ar teisiniame dokumente nebūtų numatyta, kad valstybė neprivalo atlyginti Pašto skolų prisijungtos organizacijos kreditoriams, nes niekas negalėtų to numatyti. Todėl taikant kai kurių viešojo sektoriaus organizacijų reorganizavimo (sujungimo, įjungimo) mechanizmą, Paštas gali tapti atsakingu už kai kurias skolas tretiesiems asmenims, nors sutartimi valstybės garantijos apriboti neįmanoma. Taigi nepakanka įtraukti tokią sąlygą į visas „sutartis“ su „kreditoriais“, nes ji neapima visų galimų atvejų. Dėl tokios formuluotės gali likti neapmokėtos skolos tretiesiems asmenims, kurias sunku iš karto nustatyti. Pakanka tik visuotinės svarbos teksto, kuriame būtų nurodyta, jog valstybė nėra Pašto garantas, taikytino bet kokioje padėtyje bet kokiam trečiajam asmeniui.

| (226) | Galų gale net jei tarsime, kad įgyvendinus Prancūzijos pasiūlymus būtų atmesta bet kokia Pašto kreditoriaus galimybė patraukti valstybę atsakomybėn siekiant, kad jam įsiskolinta suma būtų sumokėta (ši prielaida, pasak Komisijos, nepatikrinta), šie pasiūlymai nepadeda aiškiai nustatyti, kas nutiktų Pašto nemokumo atveju. Iš tiesų Pašto kreditorius, kuriam nepavyko pasiekti skolos grąžinimo prašant patenkinti individualų kreditinį reikalavimą, vis dar galėtų tikėtis gauti kompensaciją iš esmės sanuojant Paštą valstybės lėšomis, kaip toliau nurodoma šiame sprendime. |
| --- | --- |

(226)

Galų gale net jei tarsime, kad įgyvendinus Prancūzijos pasiūlymus būtų atmesta bet kokia Pašto kreditoriaus galimybė patraukti valstybę atsakomybėn siekiant, kad jam įsiskolinta suma būtų sumokėta (ši prielaida, pasak Komisijos, nepatikrinta), šie pasiūlymai nepadeda aiškiai nustatyti, kas nutiktų Pašto nemokumo atveju. Iš tiesų Pašto kreditorius, kuriam nepavyko pasiekti skolos grąžinimo prašant patenkinti individualų kreditinį reikalavimą, vis dar galėtų tikėtis gauti kompensaciją iš esmės sanuojant Paštą valstybės lėšomis, kaip toliau nurodoma šiame sprendime.

4.   Net jeigu jo reikalavimai nebūtų patenkinti, kreditorius gali sukelti teisinius padarinius pareikšdamas, kad susidarant skolai jis padarė teisėtą klaidą tikėdamasis, jog ji bus grąžinta.

| (227) | Įrodymą patvirtinti padės regimybės teorija (101). Iš tiesų, net jei vadovautumėmės Prancūzijos valdžios institucijų argumentu, kad dėl statuso neribota garantija Paštui nesuteikiama – o Komisija tokį argumentą atmeta – pirmiau išanalizuoti elementai skatina kreditorius teisėtai tikėti, kad tokia garantija visgi egzistuoja. Regimybės teorija išplečia kelių požymių derinio sukeliamą poveikį. |
| --- | --- |

(227)

Įrodymą patvirtinti padės regimybės teorija (101). Iš tiesų, net jei vadovautumėmės Prancūzijos valdžios institucijų argumentu, kad dėl statuso neribota garantija Paštui nesuteikiama – o Komisija tokį argumentą atmeta – pirmiau išanalizuoti elementai skatina kreditorius teisėtai tikėti, kad tokia garantija visgi egzistuoja. Regimybės teorija išplečia kelių požymių derinio sukeliamą poveikį.

| (228) | Toliau išvardyti pagrindiniai regimybės teorijos požiūriu tinkami požymiai:






  — | kalbant apie valstybės garantiją PKVĮ, įvairūs tekstai (1980 m. liepos 16 d. įstatymas ir jo įgyvendinimo priemonės) bei oficialūs dokumentai (susiję su biudžetu) kreditoriui leidžia tikėtis, kad jeigu iždo lėšų nepakaktų, valstybė prisiimtų PKVĮ skolas arba įsipareigotų jas padengti, |
| --- | --- | --- |

(228)

Toliau išvardyti pagrindiniai regimybės teorijos požiūriu tinkami požymiai:

—

kalbant apie valstybės garantiją PKVĮ, įvairūs tekstai (1980 m. liepos 16 d. įstatymas ir jo įgyvendinimo priemonės) bei oficialūs dokumentai (susiję su biudžetu) kreditoriui leidžia tikėtis, kad jeigu iždo lėšų nepakaktų, valstybė prisiimtų PKVĮ skolas arba įsipareigotų jas padengti,

| — | teisės padėtis po Kampoloro bylos ir Komisijos pradėtos pirmosios procedūros, susijusios su PKVĮ statusu, neišaiškintos, o tai irgi skatina kreditorius tikėti tokios garantijos buvimu, |
| --- | --- |

—

teisės padėtis po Kampoloro bylos ir Komisijos pradėtos pirmosios procedūros, susijusios su PKVĮ statusu, neišaiškintos, o tai irgi skatina kreditorius tikėti tokios garantijos buvimu,

| — | prie to prisideda ir aiškiai nenurodyti PKVĮ mokėjimų nutraukimo padariniai, |
| --- | --- |

—

prie to prisideda ir aiškiai nenurodyti PKVĮ mokėjimų nutraukimo padariniai,

| — | kredito reitingų agentūrų reakcija irgi patenka į šią sritį, nes tretieji asmenys, be priežasties arba dėl teisingų priežasčių, skolininkui teikia didelę reikšmę, kad jam priskirtų reitingą, atliekantį didelį vaidmenį finansavimo srityje (tai įrodyta šios sprendimo 4.1.2 skirsnio a punkte). |
| --- | --- |

—

kredito reitingų agentūrų reakcija irgi patenka į šią sritį, nes tretieji asmenys, be priežasties arba dėl teisingų priežasčių, skolininkui teikia didelę reikšmę, kad jam priskirtų reitingą, atliekantį didelį vaidmenį finansavimo srityje (tai įrodyta šios sprendimo 4.1.2 skirsnio a punkte).

| (229) | Remdamasi savo ekspertės išvadomis, Komisija daro išvadą, kad net jeigu pasitvirtintų Prancūzijos valdžios institucijų ginama prielaida, kreditorius klaidingai manytų, kad valstybė privalo užtikrinti viešųjų įstaigų ir konkrečiai Pašto skolų grąžinimą, ir turint omenyje minėtus dalykus, jo klaida būtų teisėta, ir teisės požiūriu galėtų sukelti padarinių. Jeigu išimtiniu atveju kreditoriui nepavyktų pasiekti kreditinio reikalavimo patenkinimo, vis dėlto būtų užtikrinta, kad jis negali išnykti. |
| --- | --- |

(229)

Remdamasi savo ekspertės išvadomis, Komisija daro išvadą, kad net jeigu pasitvirtintų Prancūzijos valdžios institucijų ginama prielaida, kreditorius klaidingai manytų, kad valstybė privalo užtikrinti viešųjų įstaigų ir konkrečiai Pašto skolų grąžinimą, ir turint omenyje minėtus dalykus, jo klaida būtų teisėta, ir teisės požiūriu galėtų sukelti padarinių. Jeigu išimtiniu atveju kreditoriui nepavyktų pasiekti kreditinio reikalavimo patenkinimo, vis dėlto būtų užtikrinta, kad jis negali išnykti.

B.   
  Pašto ir (arba) jo įsipareigojimų išlikimo garantija

| (230) | Kaip bus įrodyta, net jeigu per racionalų terminą, pasinaudojus ankstesniame skyriuje aprašytomis procedūromis, kreditoriui nepavyktų pasiekti, kad jo kreditinis reikalavimas būtų įvykdytas, jis bus tikras, kad tas reikalavimas neišnyks. Uždarius privatinės teisės bendrovę, jos teisės ir pareigos gali išnykti kartu su ja. Pagal bendrovių likvidavimo procedūrą jokios skolų apmokėjimo garantijos nesuteikiamos. Valstybės įstaigų padėtis kitokia. Kaip įrodyta pirmiau, nėra jokių valstybės įstaigų panaikinimo ar likvidavimo procedūrų, kai nutraukus mokėjimus, jų skolos būtų panaikintos. Jeigu jos būtų panaikintos valdžios institucijos sprendimu, nors jokiame tekste tai specialiai nenumatoma, praktika ir kai kurie pagrindiniai administracinės teisės principai gali įrodyti, kad panaikinamų viešųjų įstaigų teises ir pareigas visuomet perima kitas subjektas, o jeigu jo nėra – valstybė. Valstybės įstaiga negali išnykti ar būti likviduota viešosios įstaigos valia, kartu panaikinant jos teises ir pareigas. Todėl kiekvienas kreditorius įsitikinęs, kad gali pareikšti savo teisę į kreditinio reikalavimo patenkinimą bet kokiai kitai organizacijai, ir kad jo kreditinis reikalavimas neišnyks. |
| --- | --- |

(230)

Kaip bus įrodyta, net jeigu per racionalų terminą, pasinaudojus ankstesniame skyriuje aprašytomis procedūromis, kreditoriui nepavyktų pasiekti, kad jo kreditinis reikalavimas būtų įvykdytas, jis bus tikras, kad tas reikalavimas neišnyks. Uždarius privatinės teisės bendrovę, jos teisės ir pareigos gali išnykti kartu su ja. Pagal bendrovių likvidavimo procedūrą jokios skolų apmokėjimo garantijos nesuteikiamos. Valstybės įstaigų padėtis kitokia. Kaip įrodyta pirmiau, nėra jokių valstybės įstaigų panaikinimo ar likvidavimo procedūrų, kai nutraukus mokėjimus, jų skolos būtų panaikintos. Jeigu jos būtų panaikintos valdžios institucijos sprendimu, nors jokiame tekste tai specialiai nenumatoma, praktika ir kai kurie pagrindiniai administracinės teisės principai gali įrodyti, kad panaikinamų viešųjų įstaigų teises ir pareigas visuomet perima kitas subjektas, o jeigu jo nėra – valstybė. Valstybės įstaiga negali išnykti ar būti likviduota viešosios įstaigos valia, kartu panaikinant jos teises ir pareigas. Todėl kiekvienas kreditorius įsitikinęs, kad gali pareikšti savo teisę į kreditinio reikalavimo patenkinimą bet kokiai kitai organizacijai, ir kad jo kreditinis reikalavimas neišnyks.

| (231) | Šis įrodymas grindžiamas viešųjų įstaigų vidaus struktūros pokyčių praktiniu tyrimu. Iš Komisijos ekspertės atlikto tyrimo rezultatų matyti, kad viešųjų įstaigų skolos visuomet perkeliamos kitam juridiniam asmeniui, ir jis negali atsisakyti jas perimti. |
| --- | --- |

(231)

Šis įrodymas grindžiamas viešųjų įstaigų vidaus struktūros pokyčių praktiniu tyrimu. Iš Komisijos ekspertės atlikto tyrimo rezultatų matyti, kad viešųjų įstaigų skolos visuomet perkeliamos kitam juridiniam asmeniui, ir jis negali atsisakyti jas perimti.

| (232) | Komisijos ekspertė išsiaiškino tris viešųjų įstaigų panaikinimo priežastis (102): tai veiklos laikotarpio pabaiga (1), misijos panaikinimas (2) ir, kaip dažniausiai pasitaiko, misijos perdavimas, būtinai susijęs su teisių bei įsipareigojimų perdavimu (3). |
| --- | --- |

(232)

Komisijos ekspertė išsiaiškino tris viešųjų įstaigų panaikinimo priežastis (102): tai veiklos laikotarpio pabaiga (1), misijos panaikinimas (2) ir, kaip dažniausiai pasitaiko, misijos perdavimas, būtinai susijęs su teisių bei įsipareigojimų perdavimu (3).

a)   Viešosios įstaigos, kurių veiklos laikotarpis baigėsi

| (233) | Viešųjų įstaigų, kurių veiklos laikotarpis baigėsi, atvejis retas. Vienintelis Komisijos ekspertės rastas pavyzdys (103) rodo, kad viešosios įstaigos teisės ir įsipareigojimai, įskaitant skolas (kurios aiškiai įvardijamos), perduodami kitiems viešosios teisės juridiniams asmenims. |
| --- | --- |

(233)

Viešųjų įstaigų, kurių veiklos laikotarpis baigėsi, atvejis retas. Vienintelis Komisijos ekspertės rastas pavyzdys (103) rodo, kad viešosios įstaigos teisės ir įsipareigojimai, įskaitant skolas (kurios aiškiai įvardijamos), perduodami kitiems viešosios teisės juridiniams asmenims.

b)   Viešųjų įstaigų panaikinimas panaikinus jų misiją

| (234) | Beveik visuomet prieš panaikinant viešosios įstaigos misiją panaikinama viešosios tarnybos misija. Tai reiškia, kad valstybės institucijos nebenori kokioje nors veikloje įžvelgti visuotinės svarbos misijos, kurią privalo prisiimti arba užtikrinti. Todėl linkstama vis daugiau veiklos priskirti viešosioms paslaugoms. Taip paaiškinama, kodėl šis reiškinys liko gana riboto masto. |
| --- | --- |

(234)

Beveik visuomet prieš panaikinant viešosios įstaigos misiją panaikinama viešosios tarnybos misija. Tai reiškia, kad valstybės institucijos nebenori kokioje nors veikloje įžvelgti visuotinės svarbos misijos, kurią privalo prisiimti arba užtikrinti. Todėl linkstama vis daugiau veiklos priskirti viešosioms paslaugoms. Taip paaiškinama, kodėl šis reiškinys liko gana riboto masto.

| (235) | Bet reikia atskirti viešosios paslaugos nebeteikiančių viešųjų įstaigų atvejį, kai įstaigos panaikinimas panaikinus misiją nereiškia išankstinio viešosios paslaugos panaikinimo. Paštas prie pastarosios kategorijos nepriskiriamas. Kaip rodo praktika ir matyti iš daugelio tekstų bei pavyzdžių, Komisijos ekspertės pateiktų (104) remiantis S. Carpi-Petit atliktu tyrimu (105), bet kokiu atveju, netgi nagrinėjamu, šių įstaigų teises ir pareigas sistemingai perima kitas viešosios teisės reglamentuojamas subjektas, dažniausiai – pati valstybė. |
| --- | --- |

(235)

Bet reikia atskirti viešosios paslaugos nebeteikiančių viešųjų įstaigų atvejį, kai įstaigos panaikinimas panaikinus misiją nereiškia išankstinio viešosios paslaugos panaikinimo. Paštas prie pastarosios kategorijos nepriskiriamas. Kaip rodo praktika ir matyti iš daugelio tekstų bei pavyzdžių, Komisijos ekspertės pateiktų (104) remiantis S. Carpi-Petit atliktu tyrimu (105), bet kokiu atveju, netgi nagrinėjamu, šių įstaigų teises ir pareigas sistemingai perima kitas viešosios teisės reglamentuojamas subjektas, dažniausiai – pati valstybė.

c)   Misijos perdavimas, kartu perduodant teises bei įsipareigojimus

| (236) | Viešosios įstaigos misijos perdavimas kitam subjektui kartu su teisėmis bei pareigomis yra dažniausiai pasitaikantis atvejis. Viešosios paslaugos tęstinumo principas reikalauja, kad būtų perduotas misijai vykdyti skirtas turtas, o kartu ir teisės bei pareigos. |
| --- | --- |

(236)

Viešosios įstaigos misijos perdavimas kitam subjektui kartu su teisėmis bei pareigomis yra dažniausiai pasitaikantis atvejis. Viešosios paslaugos tęstinumo principas reikalauja, kad būtų perduotas misijai vykdyti skirtas turtas, o kartu ir teisės bei pareigos.

| (237) | Iš to kyla pagrindinis principas: kadangi misija išlieka, buvusios viešosios įstaigos skolos perduodamos misiją perimančiai organizacijai. |
| --- | --- |

(237)

Iš to kyla pagrindinis principas: kadangi misija išlieka, buvusios viešosios įstaigos skolos perduodamos misiją perimančiai organizacijai.

| (238) | Dažniausiai (106) misija perduodama vienai organizacijai, todėl nedalijant perduodamas ir visas turtas. Tas pats principas galioja ir darant prielaidą, kad turtas perduodamas privačiam asmeniui (107). |
| --- | --- |

(238)

Dažniausiai (106) misija perduodama vienai organizacijai, todėl nedalijant perduodamas ir visas turtas. Tas pats principas galioja ir darant prielaidą, kad turtas perduodamas privačiam asmeniui (107).

| (239) | Egzistuoja ir turto pasidalijimo prielaidų, kurios irgi įrodo viešųjų įstaigų teisių ir pareigų tęstinumą. |
| --- | --- |

(239)

Egzistuoja ir turto pasidalijimo prielaidų, kurios irgi įrodo viešųjų įstaigų teisių ir pareigų tęstinumą.

| (240) | 1974 m. lapkričio 14 d. Dekrete Nr. 74–947 dėl ORTF turto, teisių ir pareigų perdavimo Audiovizualiniam institutui konkrečiai nurodytas „pagal nutylėjimą“ paveldinčios organizacijos paskyrimo principas (1 straipsnis): „Prancūzijos radijo transliavimo ir televizijos biuro turtas, teisės ir pareigos, kurie nebus perduoti [...] viešam transliuotojui arba vienai iš šiuo įstatymu įsteigtų bendrovių, nuo 1975 m. sausio 1 d. Ministro Pirmininko sprendimu galės būti perduoti Audiovizualiniam institutui.“ |
| --- | --- |

(240)

1974 m. lapkričio 14 d. Dekrete Nr. 74–947 dėl ORTF turto, teisių ir pareigų perdavimo Audiovizualiniam institutui konkrečiai nurodytas „pagal nutylėjimą“ paveldinčios organizacijos paskyrimo principas (1 straipsnis): „Prancūzijos radijo transliavimo ir televizijos biuro turtas, teisės ir pareigos, kurie nebus perduoti [...] viešam transliuotojui arba vienai iš šiuo įstatymu įsteigtų bendrovių, nuo 1975 m. sausio 1 d. Ministro Pirmininko sprendimu galės būti perduoti Audiovizualiniam institutui.“

| (241) | Prielaidos, kad turtas perkeliamas keliais etapais, patvirtina pirmiau išryškintą tendenciją (108). |
| --- | --- |

(241)

Prielaidos, kad turtas perkeliamas keliais etapais, patvirtina pirmiau išryškintą tendenciją (108).

| (242) | Viešosios įstaigos „pertvarkymo“ į akcinę bendrovę būdų yra daug:






  — | išnykimas-panaikinimas: paprasčiausias išnykimo-panaikinimo atvejis, kai viešoji įstaiga išardoma, |
| --- | --- | --- |

(242)

Viešosios įstaigos „pertvarkymo“ į akcinę bendrovę būdų yra daug:

—

išnykimas-panaikinimas: paprasčiausias išnykimo-panaikinimo atvejis, kai viešoji įstaiga išardoma,

| — | išnykimas-pakeitimas: išnykimas-pakeitimas, pasak B. Plessix (109), yra „viešosios įstaigos panaikinimas, [po kurio] įsteigiamas naujas juridinis subjektas, o jam pagal įstatus pavedama vykdyti misiją, už kurią uždarytoji įstaiga buvo atsakinga. Kitaip sakant, naujasis juridinis subjektas pavaduoja panaikintą viešąją įstaigą, perimdamas jos teises ir pareigas; naujasis juridinis subjektas paveldi panaikintos viešosios įstaigos uždavinius“, |
| --- | --- |

—

išnykimas-pakeitimas: išnykimas-pakeitimas, pasak B. Plessix (109), yra „viešosios įstaigos panaikinimas, [po kurio] įsteigiamas naujas juridinis subjektas, o jam pagal įstatus pavedama vykdyti misiją, už kurią uždarytoji įstaiga buvo atsakinga. Kitaip sakant, naujasis juridinis subjektas pavaduoja panaikintą viešąją įstaigą, perimdamas jos teises ir pareigas; naujasis juridinis subjektas paveldi panaikintos viešosios įstaigos uždavinius“,

| — | pertvarkymas nepanaikinant: pertvarkymas be panaikinimo ar išnykimo yra operacija, grindžiama pertvarkyto juridinio asmens tęstinumo užtikrinimu. |
| --- | --- |

—

pertvarkymas nepanaikinant: pertvarkymas be panaikinimo ar išnykimo yra operacija, grindžiama pertvarkyto juridinio asmens tęstinumo užtikrinimu.

| (243) | Pastaraisiais metais teisės kūrėjas įsipareigojo pertvarkymą atlikti nenaikindamas. Per pirmuosius pertvarkymus, ypač Prancūzijos telekomo, teisės kūrėjas panaikino PKVĮ, o tada visą jos turtą, teises ir pareigas perdavė naujam juridiniam asmeniui, įgijusiam privatinės teisės bendrovės formą (110). Po to per toliau išvardytas operacijas teisės kūrėjas tepakeitė teisinę formą, tačiau naujo juridinio asmens neįsteigė. Tokiu atveju PKVĮ turtas, teisės ir pareigos neįnešami ir veikla nenutraukiama, bet teisės kūrėjas užtikrina teisinį tęstinumą, kaip nurodoma, pvz., 2004 m. rugpjūčio 9 d. Įstatymo Nr. 2004–803 dėl elektros ir dujų tiekimo viešosios paslaugos bei dėl elektros ir dujų įmonių 25 straipsnis: Electricité de France ir Gaz de France pertvarkius į bendroves, nauji juridiniai asmenys neįsteigti ir veikla nenutraukta. Visas bendrovių Electricité de France ir Gaz de France turtas, teisės, įsipareigojimai, sutartys ir leidimai Prancūzijoje ir už jos ribų tuo metu, kai buvo pakeista jų teisinė forma, priklausė atitinkamoms viešosioms įstaigoms. Toks pertvarkymas visai neleidžia kvestionuoti šio turto, teisių, pareigų, sutarčių ir leidimų ir konkrečiai nedaro jokio poveikio Electricité de France ar Gaz de France <...> sutartims su trečiaisiais asmenimis. Tokio pertvarkymo paskatintos operacijos netampa pagrindu taikyti kokius nors mokesčius (111). |
| --- | --- |

(243)

Pastaraisiais metais teisės kūrėjas įsipareigojo pertvarkymą atlikti nenaikindamas. Per pirmuosius pertvarkymus, ypač Prancūzijos telekomo, teisės kūrėjas panaikino PKVĮ, o tada visą jos turtą, teises ir pareigas perdavė naujam juridiniam asmeniui, įgijusiam privatinės teisės bendrovės formą (110). Po to per toliau išvardytas operacijas teisės kūrėjas tepakeitė teisinę formą, tačiau naujo juridinio asmens neįsteigė. Tokiu atveju PKVĮ turtas, teisės ir pareigos neįnešami ir veikla nenutraukiama, bet teisės kūrėjas užtikrina teisinį tęstinumą, kaip nurodoma, pvz., 2004 m. rugpjūčio 9 d. Įstatymo Nr. 2004–803 dėl elektros ir dujų tiekimo viešosios paslaugos bei dėl elektros ir dujų įmonių 25 straipsnis: Electricité de France ir Gaz de France pertvarkius į bendroves, nauji juridiniai asmenys neįsteigti ir veikla nenutraukta. Visas bendrovių Electricité de France ir Gaz de France turtas, teisės, įsipareigojimai, sutartys ir leidimai Prancūzijoje ir už jos ribų tuo metu, kai buvo pakeista jų teisinė forma, priklausė atitinkamoms viešosioms įstaigoms. Toks pertvarkymas visai neleidžia kvestionuoti šio turto, teisių, pareigų, sutarčių ir leidimų ir konkrečiai nedaro jokio poveikio Electricité de France ar Gaz de France <...> sutartims su trečiaisiais asmenimis. Tokio pertvarkymo paskatintos operacijos netampa pagrindu taikyti kokius nors mokesčius (111).

| (244) | Pasak eksperto, Komisija daro išvadą, kad išanalizavus įvairias viešųjų įstaigų panaikinimo prielaidas, galima padaryti tokias išvadas:






  — | jeigu nėra bendrosios teisinės tvarkos, kuri padėtų suorganizuoti viešųjų įstaigų panaikinimą, praktika rodo, kad pagal teisinį dokumentą visuomet organizuojamas naikinamos įstaigos teisių ir pareigų perdavimas arba valstybei, arba jos misiją perimančiam subjektui. Kiek Komisijai žinoma, nėra jokių pavyzdžių, kad teisiniame dokumente būtų konstatuotas skolų panaikinimas, |
| --- | --- | --- |

(244)

Pasak eksperto, Komisija daro išvadą, kad išanalizavus įvairias viešųjų įstaigų panaikinimo prielaidas, galima padaryti tokias išvadas:

—

jeigu nėra bendrosios teisinės tvarkos, kuri padėtų suorganizuoti viešųjų įstaigų panaikinimą, praktika rodo, kad pagal teisinį dokumentą visuomet organizuojamas naikinamos įstaigos teisių ir pareigų perdavimas arba valstybei, arba jos misiją perimančiam subjektui. Kiek Komisijai žinoma, nėra jokių pavyzdžių, kad teisiniame dokumente būtų konstatuotas skolų panaikinimas,

| — | perkeliamos „teisės ir pareigos“, o terminas „pareigos“ akivaizdžiai reiškia skolas. Kai kuriuose tekstuose vartojamas neapibrėžtesnis terminas „paveldas“. Kaip nurodoma G. Cornu teisės žodynėlyje (112), paveldas yra „visas paties asmens turtas ir įsipareigojimai (t. y. pinigais įvertinamos jo teisės ir prievolės)“. Tokia formuluotė apima ir skolas. Vieninteliu nustatytu tikro ir paprasto viešosios įstaigos išnykimo atveju numatomas pačių „skolų“ perdavimas, |
| --- | --- |

—

perkeliamos „teisės ir pareigos“, o terminas „pareigos“ akivaizdžiai reiškia skolas. Kai kuriuose tekstuose vartojamas neapibrėžtesnis terminas „paveldas“. Kaip nurodoma G. Cornu teisės žodynėlyje (112), paveldas yra „visas paties asmens turtas ir įsipareigojimai (t. y. pinigais įvertinamos jo teisės ir prievolės)“. Tokia formuluotė apima ir skolas. Vieninteliu nustatytu tikro ir paprasto viešosios įstaigos išnykimo atveju numatomas pačių „skolų“ perdavimas,

| — | net jeigu misija panaikinama, praktiškai įstaigos teises ir pareigas perima kita organizacija, |
| --- | --- |

—

net jeigu misija panaikinama, praktiškai įstaigos teises ir pareigas perima kita organizacija,

| — | aprašoma praktika atitinka 2002 m. liepos 18 d. kodifikavimo instrukcijos Nr. 02–060-M95 bei Nacionalinių viešųjų įstaigų steigimo, pertvarkymo ir panaikinimo finansinio organizavimo vadovo nuostatas. Nors šie tekstai taikomi tiktai įstaigoms, turinčioms viešosios apskaitos tvarkytoją, o Pašto atveju taip nėra, juose vis dėlto patvirtinama tai, ko mokoma praktiškai, būtent kad likviduojamos PKVĮ teisės ir pareigos perduodamos arba valstybei, arba įstaigos misiją perimsiančiam juridiniam asmeniui. |
| --- | --- |

—

aprašoma praktika atitinka 2002 m. liepos 18 d. kodifikavimo instrukcijos Nr. 02–060-M95 bei Nacionalinių viešųjų įstaigų steigimo, pertvarkymo ir panaikinimo finansinio organizavimo vadovo nuostatas. Nors šie tekstai taikomi tiktai įstaigoms, turinčioms viešosios apskaitos tvarkytoją, o Pašto atveju taip nėra, juose vis dėlto patvirtinama tai, ko mokoma praktiškai, būtent kad likviduojamos PKVĮ teisės ir pareigos perduodamos arba valstybei, arba įstaigos misiją perimsiančiam juridiniam asmeniui.

| (245) | Komisija daro išvadą, kad ši analizė įrodo, jog tokios viešosios įstaigos kreditorius gali puoselėti įsitikinimą, kad naikinant įstaigą jo kreditinis reikalavimas neišnyks. |
| --- | --- |

(245)

Komisija daro išvadą, kad ši analizė įrodo, jog tokios viešosios įstaigos kreditorius gali puoselėti įsitikinimą, kad naikinant įstaigą jo kreditinis reikalavimas neišnyks.

| (246) | Įrodymas nebūtų išsamus, jei nebūtų išnagrinėtas klausimas, ar, panašiai kaip paveldint privatinėje teisėje, paveldėtojas gali palikimo atsisakyti, ypač jei skolos per didelės. Atrodo, kad administracinėje teisėje atsisakymo galimybės labai ribotos. |
| --- | --- |

(246)

Įrodymas nebūtų išsamus, jei nebūtų išnagrinėtas klausimas, ar, panašiai kaip paveldint privatinėje teisėje, paveldėtojas gali palikimo atsisakyti, ypač jei skolos per didelės. Atrodo, kad administracinėje teisėje atsisakymo galimybės labai ribotos.

| (247) | Pasak S. Carpi-Petit (113), „priešingai negu civilinėje teisėje, kai pasirinkimo teisė suteikiama visiems paveldėjimo teisę turintiems asmenims, administracinėje paveldėjimo teisėje pasirinkimo galimybė nėra visuotinis principas. Ji suteikiama tik tam tikriems paveldėjimo teisę turintiems asmenims atsižvelgiant į atliekamos operacijos pobūdį. Taigi paprasčiausio panaikinimo atveju perdavimas nėra neprivalomas. Pakeitimo atveju jų neprivalomumas priklauso nuo palikimą palikusio asmens.“ Kalbant apie paprasčiausius panaikinimus, išsamiame savo tyrime S. Carpi-Petit daro išvadą, kad „pasirinkimo valstybės naudai negalimybė taikoma ir administracinėje teisėje. Tai rodo, kad, kalbant apie pasirinkimo teisės buvimą arba nebuvimą, paprasčiausia daryti prielaidą, kad valstybinė viešoji panaikinama niekam neperduodant jos misijos. Tokiu atveju valstybė išties visuomet yra perėmėja. Jeigu ji atsisakytų priimti panaikintos viešosios įstaigos paliktą turtą, jis tikrai liktų be šeimininko, o tokia galimybė atmetama. Be to, paveldėjimo mokesčių negalima priskirti kitam paveldui. Todėl tuo atveju, jeigu nacionalinė viešoji įstaiga paprasčiausiai panaikinama, pasirinkimo teisės nėra.“ |
| --- | --- |

(247)

Pasak S. Carpi-Petit (113), „priešingai negu civilinėje teisėje, kai pasirinkimo teisė suteikiama visiems paveldėjimo teisę turintiems asmenims, administracinėje paveldėjimo teisėje pasirinkimo galimybė nėra visuotinis principas. Ji suteikiama tik tam tikriems paveldėjimo teisę turintiems asmenims atsižvelgiant į atliekamos operacijos pobūdį. Taigi paprasčiausio panaikinimo atveju perdavimas nėra neprivalomas. Pakeitimo atveju jų neprivalomumas priklauso nuo palikimą palikusio asmens.“ Kalbant apie paprasčiausius panaikinimus, išsamiame savo tyrime S. Carpi-Petit daro išvadą, kad „pasirinkimo valstybės naudai negalimybė taikoma ir administracinėje teisėje. Tai rodo, kad, kalbant apie pasirinkimo teisės buvimą arba nebuvimą, paprasčiausia daryti prielaidą, kad valstybinė viešoji panaikinama niekam neperduodant jos misijos. Tokiu atveju valstybė išties visuomet yra perėmėja. Jeigu ji atsisakytų priimti panaikintos viešosios įstaigos paliktą turtą, jis tikrai liktų be šeimininko, o tokia galimybė atmetama. Be to, paveldėjimo mokesčių negalima priskirti kitam paveldui. Todėl tuo atveju, jeigu nacionalinė viešoji įstaiga paprasčiausiai panaikinama, pasirinkimo teisės nėra.“

| (248) | Kalbant apie pavadavimo atliekant misiją prielaidas, „administracinėje paveldėjimo teisėje galimas dviejų tipų pavadavimas. Pirmuoju atveju fizinio asmens paveldui perimti įsteigiamas jį pakeičiantis juridinis asmuo. Tokiu atveju jis tampa absoliučiai visų teisių perėmėju. Todėl natūralu, kad pasirinkimo teisė jam nesuteikiama.“ |
| --- | --- |

(248)

Kalbant apie pavadavimo atliekant misiją prielaidas, „administracinėje paveldėjimo teisėje galimas dviejų tipų pavadavimas. Pirmuoju atveju fizinio asmens paveldui perimti įsteigiamas jį pakeičiantis juridinis asmuo. Tokiu atveju jis tampa absoliučiai visų teisių perėmėju. Todėl natūralu, kad pasirinkimo teisė jam nesuteikiama.“

| (249) | Komisijos ekspertė nurodo, kad tokiam argumentui būtų galima paprieštarauti tuo atveju, jeigu viešosios įstaigos paprasčiausiai naikinamos panaikinus jų misiją, ir dėl to, kad valstybė negali atsisakyti perimti turtą, ji nebūtinai negali atsisakyti perimti skolas. Vis dėlto atrodo, kad kalbant apie viešuosius asmenis tai, kad neįmanoma atsisakyti perimti paveldėtą turtą, iš esmės grindžiama viešosios teisės viešųjų įstaigų statusu, o ne tuo, kad negalima palikti turtą be šeimininko. |
| --- | --- |

(249)

Komisijos ekspertė nurodo, kad tokiam argumentui būtų galima paprieštarauti tuo atveju, jeigu viešosios įstaigos paprasčiausiai naikinamos panaikinus jų misiją, ir dėl to, kad valstybė negali atsisakyti perimti turtą, ji nebūtinai negali atsisakyti perimti skolas. Vis dėlto atrodo, kad kalbant apie viešuosius asmenis tai, kad neįmanoma atsisakyti perimti paveldėtą turtą, iš esmės grindžiama viešosios teisės viešųjų įstaigų statusu, o ne tuo, kad negalima palikti turtą be šeimininko.

| (250) | Kaip nurodo ekspertė, Komisija daro išvadą, kad tuo atveju, kai misiją vykdžiusi viešoji įstaiga panaikinama, jos skolos praktiškai visuomet perduodamos kitam viešosios teisės juridiniam asmeniui. Taip šių viešųjų įstaigų, o tokia yra ir Paštas, kreditoriai patikinami, kad nepadengti jų kreditiniai reikalavimai nedings. |
| --- | --- |

(250)

Kaip nurodo ekspertė, Komisija daro išvadą, kad tuo atveju, kai misiją vykdžiusi viešoji įstaiga panaikinama, jos skolos praktiškai visuomet perduodamos kitam viešosios teisės juridiniam asmeniui. Taip šių viešųjų įstaigų, o tokia yra ir Paštas, kreditoriai patikinami, kad nepadengti jų kreditiniai reikalavimai nedings.

C.   
  Išvada dėl Paštui suteikiamos valstybės garantijos egzistavimo

| (251) | Remdamasi duomenimis, kuriais siekiama įrodyti, kad individualių kreditinių reikalavimų patenkinimo bei Pašto įsipareigojimų išlikimo garantija egzistuoja, Komisija daro išvadą, kad:






  — | Pašto kreditoriams privatinėje teisėje ir viešojoje teisėje nekyla įprastų kliūčių, kurios neleistų patenkinti kreditinių reikalavimų, |
| --- | --- | --- |

(251)

Remdamasi duomenimis, kuriais siekiama įrodyti, kad individualių kreditinių reikalavimų patenkinimo bei Pašto įsipareigojimų išlikimo garantija egzistuoja, Komisija daro išvadą, kad:

—

Pašto kreditoriams privatinėje teisėje ir viešojoje teisėje nekyla įprastų kliūčių, kurios neleistų patenkinti kreditinių reikalavimų,

| — | siekdami savo kreditinių reikalavimų patenkinimo, Pašto kreditoriai gali pasinaudoti specialiomis procedūromis, kurios leistų valstybei priversti įsiskolinusią organizaciją sumokėti skolą, o esant reikalui padėtų valstybei padidinti Pašto išteklius, kad kreditinis reikalavimas būtų patenkintas, |
| --- | --- |

—

siekdami savo kreditinių reikalavimų patenkinimo, Pašto kreditoriai gali pasinaudoti specialiomis procedūromis, kurios leistų valstybei priversti įsiskolinusią organizaciją sumokėti skolą, o esant reikalui padėtų valstybei padidinti Pašto išteklius, kad kreditinis reikalavimas būtų patenkintas,

| — | Prancūzijos teisėje nėra nuostatos, kuri leistų Pašto kreditoriams suprasti, kad gali atsitikti taip, kad ši įmonė atsidurs padėtyje, kai ižde galutinai pritrūks lėšų, |
| --- | --- |

—

Prancūzijos teisėje nėra nuostatos, kuri leistų Pašto kreditoriams suprasti, kad gali atsitikti taip, kad ši įmonė atsidurs padėtyje, kai ižde galutinai pritrūks lėšų,

| — | iš biudžeto dokumentų galima suprasti, kad jeigu ižde galutinai pritrūktų lėšų, valstybė galėtų suteikti viešojo sektoriaus organizacijoms, kokia yra Paštas, išimtinę subsidiją, |
| --- | --- |

—

iš biudžeto dokumentų galima suprasti, kad jeigu ižde galutinai pritrūktų lėšų, valstybė galėtų suteikti viešojo sektoriaus organizacijoms, kokia yra Paštas, išimtinę subsidiją,

| — | jeigu pirmiau aprašytos procedūros nepadeda kreditoriui pasiekti, kad jo kreditiniai reikalavimai būtų patenkinti, jis gali patraukti valstybę atsakomybėn siekdamas visos jam įsiskolintos sumos grąžinimo, |
| --- | --- |

—

jeigu pirmiau aprašytos procedūros nepadeda kreditoriui pasiekti, kad jo kreditiniai reikalavimai būtų patenkinti, jis gali patraukti valstybę atsakomybėn siekdamas visos jam įsiskolintos sumos grąžinimo,

| — | jeigu nurodyti veiksmai būtų išdėstyti laiko skalėje, kreditorius yra įsitikinęs, kad jo kreditas nedings, net jeigu, kaip rodo praktika, Pašto vidaus struktūra pakistų. |
| --- | --- |

—

jeigu nurodyti veiksmai būtų išdėstyti laiko skalėje, kreditorius yra įsitikinęs, kad jo kreditas nedings, net jeigu, kaip rodo praktika, Pašto vidaus struktūra pakistų.

| (252) | Šios ypatybės iš esmės susijusios su Pašto, kaip viešosios įstaigos, statusu. |
| --- | --- |

(252)

Šios ypatybės iš esmės susijusios su Pašto, kaip viešosios įstaigos, statusu.

| (253) | Iš aprašytų procedūrų matyti, kad valstybė atlieka paskutinės instancijos garanto vaidmenį. Tad galima teisėtai daryti išvadą, kad dėl turimo viešosios įstaigos statuso Paštui suteikiama neribota Prancūzijos valstybės garantija. |
| --- | --- |

(253)

Iš aprašytų procedūrų matyti, kad valstybė atlieka paskutinės instancijos garanto vaidmenį. Tad galima teisėtai daryti išvadą, kad dėl turimo viešosios įstaigos statuso Paštui suteikiama neribota Prancūzijos valstybės garantija.

| (254) | Paštui suteikiama neribota valstybės garantija reiškia valstybės išteklių perdavimą pagal 2008 m. komunikato dėl garantijų 2.1 punktą (114). Iš tiesų Paštas nemoka jokių garantinių įmokų, tad valstybė atsisako mokėti paprastai su garantijomis siejamą atlyginimą. Kita vertus, garantija sukuria pavojų, kad ateityje valstybės ištekliai gali būti panaudojami, nes valstybei tektų apmokėti Pašto skolas (115). |
| --- | --- |

(254)

Paštui suteikiama neribota valstybės garantija reiškia valstybės išteklių perdavimą pagal 2008 m. komunikato dėl garantijų 2.1 punktą (114). Iš tiesų Paštas nemoka jokių garantinių įmokų, tad valstybė atsisako mokėti paprastai su garantijomis siejamą atlyginimą. Kita vertus, garantija sukuria pavojų, kad ateityje valstybės ištekliai gali būti panaudojami, nes valstybei tektų apmokėti Pašto skolas (115).

| (255) | Galų gale valstybę galima apkaltinti neribotos garantijos suteikimu Paštui, nes garantija kyla iš Pašto turimo viešojo asmens statuso, nacionalinės teisės principų ir dviejų teisėkūros aktų, t. y. 1985 m. sausio 25 d. įstatymo, virtusio Prekybos kodeksu, ir 1980 m. liepos 16 d. įstatymo bei jo įgyvendinimo priemonių, derinio. |
| --- | --- |

(255)

Galų gale valstybę galima apkaltinti neribotos garantijos suteikimu Paštui, nes garantija kyla iš Pašto turimo viešojo asmens statuso, nacionalinės teisės principų ir dviejų teisėkūros aktų, t. y. 1985 m. sausio 25 d. įstatymo, virtusio Prekybos kodeksu, ir 1980 m. liepos 16 d. įstatymo bei jo įgyvendinimo priemonių, derinio.

4.1.2.   ATRANKINIO PRANAŠUMO EGZISTAVIMAS

| (256) | Garantija yra pagrindinis valstybės paramos elementas, kurį turėdama Pašto įmonė naudojasi palankesnėmis kreditavimo sąlygomis, negu tuo atveju, jei būtų vertinama tik pagal savo nuopelnus (a punktas). Turint omenyje garantijos neribotumą, negalima apskaičiuoti, kokią įmokos sumą Paštas privalėtų mokėti valstybei, todėl Prancūzijos valdžios institucijų siūloma teisės atsisakymo atgaline data priemonė netaikytina (b punktas). Dėl valstybės garantijos Pašto gautos palankesnės kreditavimo sąlygos yra atrankinis pranašumas (c punktas). |
| --- | --- |

(256)

Garantija yra pagrindinis valstybės paramos elementas, kurį turėdama Pašto įmonė naudojasi palankesnėmis kreditavimo sąlygomis, negu tuo atveju, jei būtų vertinama tik pagal savo nuopelnus (a punktas). Turint omenyje garantijos neribotumą, negalima apskaičiuoti, kokią įmokos sumą Paštas privalėtų mokėti valstybei, todėl Prancūzijos valdžios institucijų siūloma teisės atsisakymo atgaline data priemonė netaikytina (b punktas). Dėl valstybės garantijos Pašto gautos palankesnės kreditavimo sąlygos yra atrankinis pranašumas (c punktas).

a)   Garantija yra pagrindinis valstybės paramos elementas, kurį turėdama Pašto įmonė naudojasi palankesnėmis kreditavimo sąlygomis, negu tuo atveju, jei būtų vertinama tik pagal savo nuopelnus.

1.   Kreditavimo sąlygos nustatomos remiantis finansinio pajėgumo reitingais

| (257) | Kreditavimo sąlygos nustatomos būtent remiantis finansinio pajėgumo reitingais (116): kuo žemesnis įmonės reitingas dėl išaugusios nemokumo rizikos, tuo didesnio atlyginimo reikalaus investuotojas. Ir priešingai, įmonė, kurios nemokumo rizika labai maža, galės skolintis labai palankiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(257)

Kreditavimo sąlygos nustatomos būtent remiantis finansinio pajėgumo reitingais (116): kuo žemesnis įmonės reitingas dėl išaugusios nemokumo rizikos, tuo didesnio atlyginimo reikalaus investuotojas. Ir priešingai, įmonė, kurios nemokumo rizika labai maža, galės skolintis labai palankiomis sąlygomis.

2.   Priešingai, negu teigia Prancūzijos valdžios institucijos, kredito reitingų agentūros mano, kad garantija yra svarbiausias valstybės paramos Paštui elementas, dėl kurio šiai įmonei suteikiamas reitingas aukštesnis už tą, kurį ji būtų gavusi vien už savo nuopelnus.

i)   Garantija kaip pagrindinis valstybės paramos Paštui elementas daro įtaką Pašto finansinio pajėgumo reitingams

α)   Kredito reitingų agentūrų tyrimas (117), ar valstybės garantija Paštui egzistuoja

| (258) | 2004 m. lapkričio 22 d. atliktame valstybės paramos įtakos pašto operatoriams tyrime agentūra Standard and Poor’s nurodo, kad Pašto teisinis statusas, šiai įmonei užtikrinantis maksimalią garantiją, pagal įstatus suteikia Pašto įsipareigojimams maksimalią Prancūzijos Respublikos garantiją (118). |
| --- | --- |

(258)

2004 m. lapkričio 22 d. atliktame valstybės paramos įtakos pašto operatoriams tyrime agentūra Standard and Poor’s nurodo, kad Pašto teisinis statusas, šiai įmonei užtikrinantis maksimalią garantiją, pagal įstatus suteikia Pašto įsipareigojimams maksimalią Prancūzijos Respublikos garantiją (118).

| (259) | 2007 m. balandžio 3 d.Standard and Poor’s patvirtino savo išvadą, jog viešosios įstaigos statusas suteikia Paštui maksimalią Prancūzijos valstybės garantiją, nors ji nėra tiesioginė ir aiškiai įvardyta, ir tai atspindi Pašto bei Prancūzijos Respublikos reitingo skirtumas (119). |
| --- | --- |

(259)

2007 m. balandžio 3 d.Standard and Poor’s patvirtino savo išvadą, jog viešosios įstaigos statusas suteikia Paštui maksimalią Prancūzijos valstybės garantiją, nors ji nėra tiesioginė ir aiškiai įvardyta, ir tai atspindi Pašto bei Prancūzijos Respublikos reitingo skirtumas (119).

| (260) | Kita svarbi kredito reitingų agentūra Fitch2006 m. kovo 31 d. patvirtindama, jog Paštui suteiktas AAA reitingas, priminė, kad Paštas yra valstybės įmonių grupė, kuri naudojasi Prancūzijos valstybės garantija. |
| --- | --- |

(260)

Kita svarbi kredito reitingų agentūra Fitch2006 m. kovo 31 d. patvirtindama, jog Paštui suteiktas AAA reitingas, priminė, kad Paštas yra valstybės įmonių grupė, kuri naudojasi Prancūzijos valstybės garantija.

| (261) | Bet 2008 m. balandžio 17 d.Fitch sumažino Pašto reitingą iki AA ir savo sprendimą pagrindė aplinkybe, kad „Pašto, kaip viešojo operatoriaus, statusas nebepateisina šios įmonės reitingų savaiminio derinimo su valstybės reitingais.“ Nors agentūra Fitch nurodo, kad „nedaro prielaidos, jog numanoma valstybės garantija egzistuoja“, ji visgi tvirtina, kad „įstatuose nustatyta valstybės prievolė prisiimti Pašto įsipareigojimus išlieka“. Šiuo požiūriu Komisija primena, kad Europos Sąjungos teisės požiūriu nelabai svarbu, kad valstybės pareiga vykdyti Pašto įsipareigojimus susijusi su tuo, kas nacionalinėje teisėje vadinama garantija ar tiesiog įstatuose numatyta pareiga. Iš tiesų abiem galimais atvejais valstybės garantija Europos Sąjungos teisės požiūriu egzistuoja (r. 2008 m. komunikatą dėl garantijų, kur nurodoma, jog valstybės garantijos gali būti susijusios su pačios įmonės teisine forma ir reikšti, kad valstybė padengs nuostolius (120)). |
| --- | --- |

(261)

Bet 2008 m. balandžio 17 d.Fitch sumažino Pašto reitingą iki AA ir savo sprendimą pagrindė aplinkybe, kad „Pašto, kaip viešojo operatoriaus, statusas nebepateisina šios įmonės reitingų savaiminio derinimo su valstybės reitingais.“ Nors agentūra Fitch nurodo, kad „nedaro prielaidos, jog numanoma valstybės garantija egzistuoja“, ji visgi tvirtina, kad „įstatuose nustatyta valstybės prievolė prisiimti Pašto įsipareigojimus išlieka“. Šiuo požiūriu Komisija primena, kad Europos Sąjungos teisės požiūriu nelabai svarbu, kad valstybės pareiga vykdyti Pašto įsipareigojimus susijusi su tuo, kas nacionalinėje teisėje vadinama garantija ar tiesiog įstatuose numatyta pareiga. Iš tiesų abiem galimais atvejais valstybės garantija Europos Sąjungos teisės požiūriu egzistuoja (r. 2008 m. komunikatą dėl garantijų, kur nurodoma, jog valstybės garantijos gali būti susijusios su pačios įmonės teisine forma ir reikšti, kad valstybė padengs nuostolius (120)).

| (262) | 2009 m. rugsėjo 4 d.Fitch nurodė (121): „Vis dėlto, kaip agentūra nurodė 2008 m., sumažindama Pašto reitingą nuo „AAA“ iki „AA“, ji nepripažįsta, kad egzistuoja numanoma valstybės suteikta Paštui likvidumo garantija. Iš tiesų nuo 2006 m. valstybės pagalbos mechanizmai gali būti panaudojami tik jeigu likvidumo poreikiai atitinka Europos konkurencijos taisykles; todėl Pašto įmonės turimas viešojo operatoriaus statusas nebėra pagrindas savaime suteikti jai tokį pat reitingą kaip valstybei. Todėl iždo avansiniai mokėjimai likvidumo krizės atveju nebėra užtikrinami, todėl prireikus valstybės paramos teikimas gali būti gerokai užvilkintas.“ Taigi Fitch mano, kad nuo 2006 m. garantija likvidumo srityje nebegali būti pasitelkiama, nes neatitinka ES konkurencijos taisyklių. Taip patvirtinama, kad agentūra mano, jog iki nurodytos datos tokia garantija egzistavo ir ją buvo galima panaudoti. Lemiamą svarbą Fitch priskiria Komisijos 2006 m. vasario 26 d. raštui, kuriuo ji informavo Prancūziją apie savo preliminarias išvadas, jog neribota valstybės garantija egzistuoja (122). Tačiau agentūra Fitch neatsižvelgia į tai, kad Komisijos rašte garantija kvalifikuojama kaip egzistuojanti pagalba ir kad 2006 m. vasario 26 d. rašte tepateikiamas preliminarus neprivalomas tokios garantijos egzistavimo įvertinimas, niekaip netrukdantis prireikus ją vykdyti. Tad jei iki 2006 m. garantija egzistavo, dėl Komisijos 2006 m. vasario 26 d. rašto ji ir jos panaudojimo galimybė neišnyko. Tai galėtų įvykti tik jei Prancūzija arba Komisija panaikintų garantiją, remdamosi privalomus teisinius padarinius sukeliančiu aktu. Galų gale agentūra Fitch, nors ji klaidingai mano, kad po Komisijos rašto garantija nustojo galios, ir toliau pripažįsta „ypač aukšto lygio paramą, kurią Pašto įmonė gali gauti iš savo įgaliotojo, ir didelę tikimybę, kad prireikus tokia pagalba jai būtų suteikta“. |
| --- | --- |

(262)

2009 m. rugsėjo 4 d.Fitch nurodė (121): „Vis dėlto, kaip agentūra nurodė 2008 m., sumažindama Pašto reitingą nuo „AAA“ iki „AA“, ji nepripažįsta, kad egzistuoja numanoma valstybės suteikta Paštui likvidumo garantija. Iš tiesų nuo 2006 m. valstybės pagalbos mechanizmai gali būti panaudojami tik jeigu likvidumo poreikiai atitinka Europos konkurencijos taisykles; todėl Pašto įmonės turimas viešojo operatoriaus statusas nebėra pagrindas savaime suteikti jai tokį pat reitingą kaip valstybei. Todėl iždo avansiniai mokėjimai likvidumo krizės atveju nebėra užtikrinami, todėl prireikus valstybės paramos teikimas gali būti gerokai užvilkintas.“ Taigi Fitch mano, kad nuo 2006 m. garantija likvidumo srityje nebegali būti pasitelkiama, nes neatitinka ES konkurencijos taisyklių. Taip patvirtinama, kad agentūra mano, jog iki nurodytos datos tokia garantija egzistavo ir ją buvo galima panaudoti. Lemiamą svarbą Fitch priskiria Komisijos 2006 m. vasario 26 d. raštui, kuriuo ji informavo Prancūziją apie savo preliminarias išvadas, jog neribota valstybės garantija egzistuoja (122). Tačiau agentūra Fitch neatsižvelgia į tai, kad Komisijos rašte garantija kvalifikuojama kaip egzistuojanti pagalba ir kad 2006 m. vasario 26 d. rašte tepateikiamas preliminarus neprivalomas tokios garantijos egzistavimo įvertinimas, niekaip netrukdantis prireikus ją vykdyti. Tad jei iki 2006 m. garantija egzistavo, dėl Komisijos 2006 m. vasario 26 d. rašto ji ir jos panaudojimo galimybė neišnyko. Tai galėtų įvykti tik jei Prancūzija arba Komisija panaikintų garantiją, remdamosi privalomus teisinius padarinius sukeliančiu aktu. Galų gale agentūra Fitch, nors ji klaidingai mano, kad po Komisijos rašto garantija nustojo galios, ir toliau pripažįsta „ypač aukšto lygio paramą, kurią Pašto įmonė gali gauti iš savo įgaliotojo, ir didelę tikimybę, kad prireikus tokia pagalba jai būtų suteikta“.

β)   Garantija, kaip pagrindinis valstybės paramos elementas, daro įtaką Pašto finansinio pajėgumo reitingams

| (263) | Standard and Poor’s ir Fitch tyrimų ir metodikos analizė rodo, kad garantija, kaip lemiamas valstybės pagalbos elementas, daro įtaką finansinio pajėgumo reitingams. |
| --- | --- |

(263)

Standard and Poor’s ir Fitch tyrimų ir metodikos analizė rodo, kad garantija, kaip lemiamas valstybės pagalbos elementas, daro įtaką finansinio pajėgumo reitingams.

—   Standard and Poor’s (S & P) metodika

| (264) | Minėtame valstybės paramos įtakos pašto operatorių reitingams tyrime S & P aiškina, kad pašto operatoriaus reitingui nustatyti taikomą metodiką pasirenka pagal spėjamą valstybės paramos tam operatoriui lygį. S & P atskiria pašto operatorius, kuriems suteikiama valstybės parama (pvz., Prancūzijos paštą ir Italijos paštą), nuo operatorių, kuriems jokia valstybės parama nesuteikiama (pvz., Deutsche Post ir TNT). S & P skiria trijų pakategorių pašto operatorius, kurie naudojasi valstybės parama:






  — | subjektai, kurių reitingas toks pat kaip valstybės akcininkės: šiai kategorijai priklauso į Vyriausybės mechanizmus glaudžiai integruoti subjektai, kurie veikiausiai nebus privatizuojami; prie šios kategorijos nepriskirtas nė vienas pašto operatorius, |
| --- | --- | --- |

(264)

Minėtame valstybės paramos įtakos pašto operatorių reitingams tyrime S & P aiškina, kad pašto operatoriaus reitingui nustatyti taikomą metodiką pasirenka pagal spėjamą valstybės paramos tam operatoriui lygį. S & P atskiria pašto operatorius, kuriems suteikiama valstybės parama (pvz., Prancūzijos paštą ir Italijos paštą), nuo operatorių, kuriems jokia valstybės parama nesuteikiama (pvz., Deutsche Post ir TNT). S & P skiria trijų pakategorių pašto operatorius, kurie naudojasi valstybės parama:

—

subjektai, kurių reitingas toks pat kaip valstybės akcininkės: šiai kategorijai priklauso į Vyriausybės mechanizmus glaudžiai integruoti subjektai, kurie veikiausiai nebus privatizuojami; prie šios kategorijos nepriskirtas nė vienas pašto operatorius,

| — | subjektai, kurių reitingas mažėjimo tvarka nustatytas pagal valstybės akcininkės reitingą (žemesnis ne daugiau kaip dviem kategorijomis, t. y. 6 punktais): tai subjektai, kurie, nors veiklą vykdo savarankiškai, yra viešąja politika grindžiamos institucijos, gaunančios didelę tiesioginę ar netiesioginę finansinę paramą, net jei minėtos paramos lygis ir teikimo greitumas labai neaiškus (123); Pašto įmonė priklausė šiai kategorijai bent iki tol, kol tyrimas buvo paskelbtas, |
| --- | --- |

—

subjektai, kurių reitingas mažėjimo tvarka nustatytas pagal valstybės akcininkės reitingą (žemesnis ne daugiau kaip dviem kategorijomis, t. y. 6 punktais): tai subjektai, kurie, nors veiklą vykdo savarankiškai, yra viešąja politika grindžiamos institucijos, gaunančios didelę tiesioginę ar netiesioginę finansinę paramą, net jei minėtos paramos lygis ir teikimo greitumas labai neaiškus (123); Pašto įmonė priklausė šiai kategorijai bent iki tol, kol tyrimas buvo paskelbtas,

| — | subjektai, kurių reitingas grindžiamas paties subjekto nuopelnais ir didinamas atsižvelgiant į valstybės paramą. Priskiriant prie trečiosios kategorijos, daroma prielaida, kad pašto operatorius gauna valstybės pagalbą, bet veikiau politikos, reglamento ar įsikišimo esant būtinam reikalui, o ne tiesioginių reguliarių finansinių subsidijų forma. |
| --- | --- |

—

subjektai, kurių reitingas grindžiamas paties subjekto nuopelnais ir didinamas atsižvelgiant į valstybės paramą. Priskiriant prie trečiosios kategorijos, daroma prielaida, kad pašto operatorius gauna valstybės pagalbą, bet veikiau politikos, reglamento ar įsikišimo esant būtinam reikalui, o ne tiesioginių reguliarių finansinių subsidijų forma.

| (265) | Tame pačiame tyrime agentūra S & P aiškina, kad valstybės teikiamą paramą pašto operatoriui (taigi ir metodiką, naudotiną minėto operatoriaus reitingui nustatyti ir in fine reitingavimą) vertina remdamasi keturiais veiksniais, kurie išvardijami tokia tvarka: operatoriaus statusas, jo privatizavimo tikimybė, valdymas ir reglamentavimo tvarka. Nagrinėdama statusą, agentūra S & P cituoja kaip tik Prancūzijos pašto atvejį, pabrėždama „ypač stiprią“ valstybės paramą, iškart pridurdama, kad Paštui suteikiama įstatuose numatyta maksimali Prancūzijos Respublikos garantija (124). |
| --- | --- |

(265)

Tame pačiame tyrime agentūra S & P aiškina, kad valstybės teikiamą paramą pašto operatoriui (taigi ir metodiką, naudotiną minėto operatoriaus reitingui nustatyti ir in fine reitingavimą) vertina remdamasi keturiais veiksniais, kurie išvardijami tokia tvarka: operatoriaus statusas, jo privatizavimo tikimybė, valdymas ir reglamentavimo tvarka. Nagrinėdama statusą, agentūra S & P cituoja kaip tik Prancūzijos pašto atvejį, pabrėždama „ypač stiprią“ valstybės paramą, iškart pridurdama, kad Paštui suteikiama įstatuose numatyta maksimali Prancūzijos Respublikos garantija (124).

| (266) | Taigi „ypač stiprią“ Prancūzijos valstybės paramą Paštui S & P iliustruoja teigdama, kad egzistuoja maksimali pagal įstatus teikiama garantija. Vertindama ypač stiprią Prancūzijos valstybės paramą, S & P daro išvadą, kad Pašto reitingas gali būti nustatomas daugiausia trimis kategorijomis, t. y. 6 punktais sumažinant Prancūzijos Respublikos reitingą. Iš tiesų S & P suteiktas Pašto reitingas, nors laipsniškai mažėjantis, niekuomet nebuvo daugiau kaip 4 punktais žemesnis už Prancūzijos Respublikos reitingą (ji vertinama AAA) (125). |
| --- | --- |

(266)

Taigi „ypač stiprią“ Prancūzijos valstybės paramą Paštui S & P iliustruoja teigdama, kad egzistuoja maksimali pagal įstatus teikiama garantija. Vertindama ypač stiprią Prancūzijos valstybės paramą, S & P daro išvadą, kad Pašto reitingas gali būti nustatomas daugiausia trimis kategorijomis, t. y. 6 punktais sumažinant Prancūzijos Respublikos reitingą. Iš tiesų S & P suteiktas Pašto reitingas, nors laipsniškai mažėjantis, niekuomet nebuvo daugiau kaip 4 punktais žemesnis už Prancūzijos Respublikos reitingą (ji vertinama AAA) (125).

| (267) | Iš to, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad valstybės garantija Paštui yra pagrindinis S & P atliekamo vertinimo elementas, pagal kurį Paštas gauna „ypač stiprią pagalbą“ iš valstybės. Kaip tik dėl šios „ypač stiprios pagalbos“ S & P taiko Paštui metodiką „iš viršaus į apačią“. Jeigu agentūra S & P taikytų metodiką „iš apačios į viršų“ arba, dar blogiau, visai nedidintų Pašto reitingo atsižvelgdama į valstybės paramą, kaip tai daroma Deutsche Post ir TNT atveju, Pašto reitingas būtų žemesnis už dabartinį. Iš tiesų, valstybės paramos įtakos pašto operatorių reitingams tyrime S & P nurodo, kad Deutsche Post ir TNT prekybinės ir finansinės veiklos rezultatai geresni negu Pašto. Tačiau S & P tyrime minimų įmonių Deutsche Post ir TNT reitingai žemesni negu Pašto. Jeigu Pašto įmonė būtų vertinama pagal nuopelnus, jos reitingas būtų žemesnis už reitingą, kurį ji šiuo metu turi dėl „ypač stiprios“ valstybės paramos, kurią S & P mano esant dėl maksimalios garantijos, suteikiamos pagal įstatus. |
| --- | --- |

(267)

Iš to, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad valstybės garantija Paštui yra pagrindinis S & P atliekamo vertinimo elementas, pagal kurį Paštas gauna „ypač stiprią pagalbą“ iš valstybės. Kaip tik dėl šios „ypač stiprios pagalbos“ S & P taiko Paštui metodiką „iš viršaus į apačią“. Jeigu agentūra S & P taikytų metodiką „iš apačios į viršų“ arba, dar blogiau, visai nedidintų Pašto reitingo atsižvelgdama į valstybės paramą, kaip tai daroma Deutsche Post ir TNT atveju, Pašto reitingas būtų žemesnis už dabartinį. Iš tiesų, valstybės paramos įtakos pašto operatorių reitingams tyrime S & P nurodo, kad Deutsche Post ir TNT prekybinės ir finansinės veiklos rezultatai geresni negu Pašto. Tačiau S & P tyrime minimų įmonių Deutsche Post ir TNT reitingai žemesni negu Pašto. Jeigu Pašto įmonė būtų vertinama pagal nuopelnus, jos reitingas būtų žemesnis už reitingą, kurį ji šiuo metu turi dėl „ypač stiprios“ valstybės paramos, kurią S & P mano esant dėl maksimalios garantijos, suteikiamos pagal įstatus.

—   Pastarieji reitingai

| (268) | 2007 m. balandžio 3 d. pateiktame Pašto vertinime S & P nurodo, kad pasikeitė kapitalo struktūra, tai lėmė statuso pasikeitimą ir garantijos, kaip elemento, į kurį atsižvelgiama nustatant reitingą, praradimą (126). S & P nurodo, kad jau atsižvelgia į galimą šių trijų ilgalaikių elementų (kapitalo struktūros, teisinio statuso ir garantijos) pasikeitimą. Laukdama šio pokyčio, S & P ir toliau taiko metodiką „iš viršaus į apačią“. Jau ankstesnėje pastraipoje įrodyta, kad taikant šią metodiką, Paštas gali gauti geresnį reitingą, negu būtų gavusi už nuosavus nuopelnus. |
| --- | --- |

(268)

2007 m. balandžio 3 d. pateiktame Pašto vertinime S & P nurodo, kad pasikeitė kapitalo struktūra, tai lėmė statuso pasikeitimą ir garantijos, kaip elemento, į kurį atsižvelgiama nustatant reitingą, praradimą (126). S & P nurodo, kad jau atsižvelgia į galimą šių trijų ilgalaikių elementų (kapitalo struktūros, teisinio statuso ir garantijos) pasikeitimą. Laukdama šio pokyčio, S & P ir toliau taiko metodiką „iš viršaus į apačią“. Jau ankstesnėje pastraipoje įrodyta, kad taikant šią metodiką, Paštas gali gauti geresnį reitingą, negu būtų gavusi už nuosavus nuopelnus.

| (269) | Tačiau Komisija sutinka, kad toje pačioje 2007 m. balandžio 3 d. analizėje S & P pabrėžia, jog Pašto reitingavimui Komisijos rekomendacija įtakos nepadarė, nes S & P mano, kad Pašto statuso pasikeitimas nebūtinai atspindi valstybės paramos sumažėjimą, kuriuo grindžiami Pašto reitingai, ir kad tai įrodo pastarieji Vyriausybės sprendimai (127). Komisija nurodo, kad šalia garantijos yra ir kitų elementų, į kuriuos S & P atsižvelgia darydama išvadą, kad Paštas turi stiprų valstybės palaikymą, kuriuo pateisinamas metodikos „iš viršaus į apačią“ taikymas. Šie elementai gali atsverti daromą spaudimą Pašto statusui, skatinantį S & P numatyti statuso pasikeitimą ir ilgalaikės garantijos išnykimą. Tuo nepaneigiama, kad S & P laiko garantiją esminiu valstybės paramos elementu, darančiu poveikį reitingavimui. |
| --- | --- |

(269)

Tačiau Komisija sutinka, kad toje pačioje 2007 m. balandžio 3 d. analizėje S & P pabrėžia, jog Pašto reitingavimui Komisijos rekomendacija įtakos nepadarė, nes S & P mano, kad Pašto statuso pasikeitimas nebūtinai atspindi valstybės paramos sumažėjimą, kuriuo grindžiami Pašto reitingai, ir kad tai įrodo pastarieji Vyriausybės sprendimai (127). Komisija nurodo, kad šalia garantijos yra ir kitų elementų, į kuriuos S & P atsižvelgia darydama išvadą, kad Paštas turi stiprų valstybės palaikymą, kuriuo pateisinamas metodikos „iš viršaus į apačią“ taikymas. Šie elementai gali atsverti daromą spaudimą Pašto statusui, skatinantį S & P numatyti statuso pasikeitimą ir ilgalaikės garantijos išnykimą. Tuo nepaneigiama, kad S & P laiko garantiją esminiu valstybės paramos elementu, darančiu poveikį reitingavimui.

| (270) | 2009 m. sausio 21 d. vertinime, atliktame po to, kai 2008 m. gruodžio 18 d. Prancūzijos Respublikos Prezidentas paskelbė įstatymo projektą, kuriuo Paštas pertvarkomas į akcinę bendrovę, S & P sumažino Pašto reitingą iki A+, ir numatė neigiamą perspektyvą. Neigiama perspektyva grindžiama tikėtinu įmonės teisinio statuso bei nuosavybės struktūros pasikeitimu per dvejus ateinančius metus (128). Pasak S & P, šios iniciatyvos gali apriboti valstybės galimybes prireikus suteikti operatoriui išimtinę paramą. Ir vėl statusas, su kuriuo siejama garantija, minimas kaip stiprios valstybės paramos Paštui ženklas. |
| --- | --- |

(270)

2009 m. sausio 21 d. vertinime, atliktame po to, kai 2008 m. gruodžio 18 d. Prancūzijos Respublikos Prezidentas paskelbė įstatymo projektą, kuriuo Paštas pertvarkomas į akcinę bendrovę, S & P sumažino Pašto reitingą iki A+, ir numatė neigiamą perspektyvą. Neigiama perspektyva grindžiama tikėtinu įmonės teisinio statuso bei nuosavybės struktūros pasikeitimu per dvejus ateinančius metus (128). Pasak S & P, šios iniciatyvos gali apriboti valstybės galimybes prireikus suteikti operatoriui išimtinę paramą. Ir vėl statusas, su kuriuo siejama garantija, minimas kaip stiprios valstybės paramos Paštui ženklas.

—   Fitch Ratings

| (271) | Kredito reitingų agentūra Fitch iki 2008 m. balandžio 17 d. Paštui priskirtą reitingą AAA grindė faktu, kad Paštas yra valstybės įmonių grupė, kuri naudojasi Prancūzijos valstybės garantija. |
| --- | --- |

(271)

Kredito reitingų agentūra Fitch iki 2008 m. balandžio 17 d. Paštui priskirtą reitingą AAA grindė faktu, kad Paštas yra valstybės įmonių grupė, kuri naudojasi Prancūzijos valstybės garantija.

| (272) | 2006 m. spalio 4 d., kai Komisija rekomendavo Prancūzijai panaikinti neribotą garantiją Paštui, kaip viešosios teisės juridiniam asmeniui, kredito reitingų agentūra Fitch savo reitingą sumažino (nuo stabilaus AAA iki neigiamo AAA) dėl to, kad „Europos Komisijos rekomendaciją reikia laikyti pirmu apčiuopiamu ženklu, jog Pašto teisiniam statusui, taigi ir reitingams daromas spaudimas“. Toks reitingo sumažinimas bei agentūros Fitch pateiktas jo paaiškinimas iliustruoja ryšį tarp Pašto statuso bei šiai įmonei suteiktos garantijos ir Fitch suteikto reitingo. |
| --- | --- |

(272)

2006 m. spalio 4 d., kai Komisija rekomendavo Prancūzijai panaikinti neribotą garantiją Paštui, kaip viešosios teisės juridiniam asmeniui, kredito reitingų agentūra Fitch savo reitingą sumažino (nuo stabilaus AAA iki neigiamo AAA) dėl to, kad „Europos Komisijos rekomendaciją reikia laikyti pirmu apčiuopiamu ženklu, jog Pašto teisiniam statusui, taigi ir reitingams daromas spaudimas“. Toks reitingo sumažinimas bei agentūros Fitch pateiktas jo paaiškinimas iliustruoja ryšį tarp Pašto statuso bei šiai įmonei suteiktos garantijos ir Fitch suteikto reitingo.

| (273) | 2008 m. balandžio 17 d.Fitch reitingą sumažino iki AA. Bet Fitch ir toliau taiko metodiką „iš viršaus į apačią“, kurią grindžia faktu, jog Paštas priklauso viešajam sektoriui. Kaip nurodyta pirmiau, savo sprendimą Fitch grindė faktu, kad „Pašto, kaip viešojo operatoriaus, statusas nebepateisina šios įmonės reitingų savaiminio derinimo su valstybės reitingais“. Fitch aiškina, kad Pašto reitingai nuo šiol grindžiami paramos santykiu tarp patronuojančiosios įmonės, šiuo atveju – valstybės, ir jos patronuojamosios įmonės Pašto. Šiuo metu Fitch irgi taiko metodiką „iš viršaus į apačią“: Pašto reitingas nebe toks pat kaip suvereno, bet turint omenyje stiprią valstybės paramą Paštui, kurios pagrindinis elementas yra įstatuose numatyta pareiga prisiimti Pašto įsipareigojimus, Pašto reitingas apskaičiuojamas atsižvelgiant ne tik į įmonės ekonominę padėtį, bet ir į suvereno reitingą. Toks požiūris ir reitingas patvirtinti 2009 m. rugsėjo 4 d. vertinime. |
| --- | --- |

(273)

2008 m. balandžio 17 d.Fitch reitingą sumažino iki AA. Bet Fitch ir toliau taiko metodiką „iš viršaus į apačią“, kurią grindžia faktu, jog Paštas priklauso viešajam sektoriui. Kaip nurodyta pirmiau, savo sprendimą Fitch grindė faktu, kad „Pašto, kaip viešojo operatoriaus, statusas nebepateisina šios įmonės reitingų savaiminio derinimo su valstybės reitingais“. Fitch aiškina, kad Pašto reitingai nuo šiol grindžiami paramos santykiu tarp patronuojančiosios įmonės, šiuo atveju – valstybės, ir jos patronuojamosios įmonės Pašto. Šiuo metu Fitch irgi taiko metodiką „iš viršaus į apačią“: Pašto reitingas nebe toks pat kaip suvereno, bet turint omenyje stiprią valstybės paramą Paštui, kurios pagrindinis elementas yra įstatuose numatyta pareiga prisiimti Pašto įsipareigojimus, Pašto reitingas apskaičiuojamas atsižvelgiant ne tik į įmonės ekonominę padėtį, bet ir į suvereno reitingą. Toks požiūris ir reitingas patvirtinti 2009 m. rugsėjo 4 d. vertinime.

—   Išvada

| (274) | Iš išdėstytos analizės Komisija daro išvadą, kad bent jau iki 2008 m. Paštui suteiktą maksimalią valstybės garantiją Fitch ir S & P laikė pagrindiniu valstybės paramos Paštui elementu. Tad kaip tik dėl šios paramos kredito reitingų agentūros taikė metodiką „iš viršaus į apačią“, kuri padėjo Paštui gauti aukštesnį reitingą, negu jis būtų gavęs vien už savo nuopelnus. Taigi Komisija mano, kad garantija yra arba buvo pagrindinė, nors ir ne vienintelė, Pašto reitingo sudedamoji dalis. Tad, turint omenyje, kad Fitch ir S & P yra dvi didelės kredito reitingų agentūros ir kad nustatyta, jog rinkoje į jų priskirtus reitingus atsižvelgiama vertinant tam tikrai įmonei suteiktiną kreditą, šių agentūrų (vienos ar kitos arba abiejų) suteiktas reitingas, geresnis už reitingą, kuris būtų gautas neturint garantijos, gali suteikti Paštui pranašumą, kurio jis neturėtų įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(274)

Iš išdėstytos analizės Komisija daro išvadą, kad bent jau iki 2008 m. Paštui suteiktą maksimalią valstybės garantiją Fitch ir S & P laikė pagrindiniu valstybės paramos Paštui elementu. Tad kaip tik dėl šios paramos kredito reitingų agentūros taikė metodiką „iš viršaus į apačią“, kuri padėjo Paštui gauti aukštesnį reitingą, negu jis būtų gavęs vien už savo nuopelnus. Taigi Komisija mano, kad garantija yra arba buvo pagrindinė, nors ir ne vienintelė, Pašto reitingo sudedamoji dalis. Tad, turint omenyje, kad Fitch ir S & P yra dvi didelės kredito reitingų agentūros ir kad nustatyta, jog rinkoje į jų priskirtus reitingus atsižvelgiama vertinant tam tikrai įmonei suteiktiną kreditą, šių agentūrų (vienos ar kitos arba abiejų) suteiktas reitingas, geresnis už reitingą, kuris būtų gautas neturint garantijos, gali suteikti Paštui pranašumą, kurio jis neturėtų įprastomis rinkos sąlygomis.

ii)   Prancūzijos valdžios institucijų argumentų atmetimas

α)   Konstatavimas, kad subjektų, kuriems taikomos 1980 m. įstatymo nuostatos, reitingas gali būti žemesnis negu suvereno, nepaneigia reitinguojant svarbiausios savybės – numanomos garantijos

| (275) | Prancūzijos valdžios institucijos neigia, kad 1980 m. liepos 16 d. įstatymo nuostatos turi ekonominį poveikį, tvirtindamos, kad jeigu kredito reitingų agentūros 1980 m. liepos 16 d. įstatymo nuostatas interpretuotų kaip valstybės garantijai prilyginamo mechanizmo sukūrimą atitinkamų juridinių asmenų kreditorių naudai, būtų sunku įsivaizduoti, kaip vietos savivaldos institucijos galėtų gauti reitingą BBB + arba AA–. Be to, Prancūzijos valdžios institucijoms sunku suprasti, kaip, jeigu Paštas turėtų valstybės garantiją, jo reitingas galėtų būti žemesnis negu valstybės (129). |
| --- | --- |

(275)

Prancūzijos valdžios institucijos neigia, kad 1980 m. liepos 16 d. įstatymo nuostatos turi ekonominį poveikį, tvirtindamos, kad jeigu kredito reitingų agentūros 1980 m. liepos 16 d. įstatymo nuostatas interpretuotų kaip valstybės garantijai prilyginamo mechanizmo sukūrimą atitinkamų juridinių asmenų kreditorių naudai, būtų sunku įsivaizduoti, kaip vietos savivaldos institucijos galėtų gauti reitingą BBB + arba AA–. Be to, Prancūzijos valdžios institucijoms sunku suprasti, kaip, jeigu Paštas turėtų valstybės garantiją, jo reitingas galėtų būti žemesnis negu valstybės (129).

| (276) | Šiuo požiūriu Komisija primena S & P 2004 m. lapkričio 22 d. valstybės paramos įtakos pašto įstaigoms analizę, 2006 m. birželio 14 d. su valstybe susijusių subjektų reitingų analizę (130) bei 2007 m. atliktą Pašto skirtą tyrimą. Kaip teigiama šiuose tyrimuose, įmonės, kuri stipriai remiama valstybės, reitingas susijęs su valstybei priskiriamu reitingu; tačiau jis gali būti dviem kategorijomis (arba 6 punktais) žemesnis, nes tos įmonės ir valstybės finansiniai ryšiai vidutiniu arba ilgu laikotarpiu gali kisti (131). Taigi žemesnis Pašto reitingas, palyginti su valstybe, gali būti paaiškinamas tuo, kad S & P iš anksto numatė būsimą valstybės pagalbos sumažėjimą, o tai aiškiai parodo, kad valstybės parama, kurios pagrindinė sudedamoji dalis yra garantija, padeda Paštui gauti geresnį reitingą, negu ši įmonė būtų gavusi kitu atveju. |
| --- | --- |

(276)

Šiuo požiūriu Komisija primena S & P 2004 m. lapkričio 22 d. valstybės paramos įtakos pašto įstaigoms analizę, 2006 m. birželio 14 d. su valstybe susijusių subjektų reitingų analizę (130) bei 2007 m. atliktą Pašto skirtą tyrimą. Kaip teigiama šiuose tyrimuose, įmonės, kuri stipriai remiama valstybės, reitingas susijęs su valstybei priskiriamu reitingu; tačiau jis gali būti dviem kategorijomis (arba 6 punktais) žemesnis, nes tos įmonės ir valstybės finansiniai ryšiai vidutiniu arba ilgu laikotarpiu gali kisti (131). Taigi žemesnis Pašto reitingas, palyginti su valstybe, gali būti paaiškinamas tuo, kad S & P iš anksto numatė būsimą valstybės pagalbos sumažėjimą, o tai aiškiai parodo, kad valstybės parama, kurios pagrindinė sudedamoji dalis yra garantija, padeda Paštui gauti geresnį reitingą, negu ši įmonė būtų gavusi kitu atveju.

| (277) | S & P pridūrė, kad 1991 m. Paštas tapo savarankišku viešosios teisės reglamentuojamu subjektu, turinčiu viešosios įstaigos statusą, todėl Paštui užtikrinama maksimali valstybės įsipareigojimų vykdymo garantija, o ne tiesioginė ir aiškiai įvardyta garantija, ir tai atspindi Pašto ir Prancūzijos Respublikos reitingų skirtumas (132). Todėl, nors S & P sumažino Pašto reitingą, palyginti su valstybės, S & P aiškiai laikosi nuomonės, kad Paštas naudojasi numanoma valstybės garantija todėl, kad turi viešosios įstaigos statusą, ir tai daro tiesioginę įtaką reitingui nustatyti naudotam metodui. |
| --- | --- |

(277)

S & P pridūrė, kad 1991 m. Paštas tapo savarankišku viešosios teisės reglamentuojamu subjektu, turinčiu viešosios įstaigos statusą, todėl Paštui užtikrinama maksimali valstybės įsipareigojimų vykdymo garantija, o ne tiesioginė ir aiškiai įvardyta garantija, ir tai atspindi Pašto ir Prancūzijos Respublikos reitingų skirtumas (132). Todėl, nors S & P sumažino Pašto reitingą, palyginti su valstybės, S & P aiškiai laikosi nuomonės, kad Paštas naudojasi numanoma valstybės garantija todėl, kad turi viešosios įstaigos statusą, ir tai daro tiesioginę įtaką reitingui nustatyti naudotam metodui.

| (278) | Dėl išvardytų priežasčių tampa aišku, kodėl S & P nusprendė atskirti Pašto ir valstybės reitingą. Tačiau Komisija neprivalo užimti tam tikros pozicijos valstybės ir vietos savivaldos institucijų reitingų skirtumų analizės atžvilgiu, nes šis klausimas nėra dabartinio tyrimo objektas. |
| --- | --- |

(278)

Dėl išvardytų priežasčių tampa aišku, kodėl S & P nusprendė atskirti Pašto ir valstybės reitingą. Tačiau Komisija neprivalo užimti tam tikros pozicijos valstybės ir vietos savivaldos institucijų reitingų skirtumų analizės atžvilgiu, nes šis klausimas nėra dabartinio tyrimo objektas.

β)   Prancūzijos valdžios institucijos daro klaidingas išvadas, nes nesivadovauja argumentu „kitos sąlygos lieka tos pačios“

| (279) | Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, reitingų agentūrų analizės grindžiamos ne teisine analize, o subjektyviu vertinimu, kokia būtų valstybės pagalba įmonei kilus sunkumų. Pagrįsdama šį teiginį, Prancūzija remiasi S & P 2007 m. balandžio 3 d. analize. Kaip minėta, S & P joje nurodo, kad po to, kai Komisija paskelbė apie savo raštą, kuriame rekomenduoja garantiją nutraukti, Pašto reitingas liko nepakitęs, nes S & P mano, kad Pašto statuso pasikeitimas nebūtinai atspindėtų stiprios valstybės pagalbos, kuria grindžiamas Pašto reitingas ir kuri patvirtinta pastaruosiuose Vyriausybės sprendimuose, sumažėjimą (133). |
| --- | --- |

(279)

Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, reitingų agentūrų analizės grindžiamos ne teisine analize, o subjektyviu vertinimu, kokia būtų valstybės pagalba įmonei kilus sunkumų. Pagrįsdama šį teiginį, Prancūzija remiasi S & P 2007 m. balandžio 3 d. analize. Kaip minėta, S & P joje nurodo, kad po to, kai Komisija paskelbė apie savo raštą, kuriame rekomenduoja garantiją nutraukti, Pašto reitingas liko nepakitęs, nes S & P mano, kad Pašto statuso pasikeitimas nebūtinai atspindėtų stiprios valstybės pagalbos, kuria grindžiamas Pašto reitingas ir kuri patvirtinta pastaruosiuose Vyriausybės sprendimuose, sumažėjimą (133).

| (280) | Komisija pripažįsta, kad, be garantijos, yra ir kitų elementų, į kuriuos S & P atsižvelgia darydama išvadą, kad Paštas turi stiprų valstybės palaikymą, ir juo grindžia metodikos „iš viršaus į apačią“ taikymą. Šiuo atveju tam tikri Vyriausybės sprendimai, būtent dėl tarnautojų pensijų finansavimo, Pašto teikiamų paslaugų išlaikymo, paramos platinant taupomąją knygelę A ir pašto paslaugų tarifų didinimo (tai, beje, yra viešosios valdžios institucijos aktai, o gal ir visateisė valstybės pagalba), galėjo atsverti Komisijos rekomendacinio rašto poveikį. Tai nereiškia, kad kredito reitingų agentūros neatsižvelgia į Komisijos rekomendacinį raštą ir apskritai į spaudimą keisti Pašto statusą, o drauge ir Pašto suteikiamą garantiją. Akivaizdu, kad į tokį spaudimą atsižvelgiama, ir jis analizuojamas kaip galimos valstybės paramos Paštui susilpnėjimas: taigi jis daro poveikį reitingams. Beje, kaip tik dėl šios priežasties 2006 m. spalio 4 d., kai Komisija paprašė Prancūzijos panaikinti neribotą garantiją Paštui, kaip viešosios teisės juridiniam asmeniui, kredito reitingų agentūra Fitch savo reitingą sumažino (nuo stabilaus AAA iki neigiamo AAA) dėl to, kad „Europos Komisijos rekomendaciją reikia laikyti pirmu apčiuopiamu ženklu, kad Pašto teisiniam statusui, taigi ir reitingams daromas spaudimas“, o tai patvirtina, kad teisinis statusas yra svarbi sudedamoji dalis. |
| --- | --- |

(280)

Komisija pripažįsta, kad, be garantijos, yra ir kitų elementų, į kuriuos S & P atsižvelgia darydama išvadą, kad Paštas turi stiprų valstybės palaikymą, ir juo grindžia metodikos „iš viršaus į apačią“ taikymą. Šiuo atveju tam tikri Vyriausybės sprendimai, būtent dėl tarnautojų pensijų finansavimo, Pašto teikiamų paslaugų išlaikymo, paramos platinant taupomąją knygelę A ir pašto paslaugų tarifų didinimo (tai, beje, yra viešosios valdžios institucijos aktai, o gal ir visateisė valstybės pagalba), galėjo atsverti Komisijos rekomendacinio rašto poveikį. Tai nereiškia, kad kredito reitingų agentūros neatsižvelgia į Komisijos rekomendacinį raštą ir apskritai į spaudimą keisti Pašto statusą, o drauge ir Pašto suteikiamą garantiją. Akivaizdu, kad į tokį spaudimą atsižvelgiama, ir jis analizuojamas kaip galimos valstybės paramos Paštui susilpnėjimas: taigi jis daro poveikį reitingams. Beje, kaip tik dėl šios priežasties 2006 m. spalio 4 d., kai Komisija paprašė Prancūzijos panaikinti neribotą garantiją Paštui, kaip viešosios teisės juridiniam asmeniui, kredito reitingų agentūra Fitch savo reitingą sumažino (nuo stabilaus AAA iki neigiamo AAA) dėl to, kad „Europos Komisijos rekomendaciją reikia laikyti pirmu apčiuopiamu ženklu, kad Pašto teisiniam statusui, taigi ir reitingams daromas spaudimas“, o tai patvirtina, kad teisinis statusas yra svarbi sudedamoji dalis.

| (281) | Siekdama parodyti, jog būtina remtis argumentu, kad kitos sąlygos lieka tos pačios, Komisija primena, kad tame pačiame 2007 m. reitinge S & P nurodė ir tai, kad Pašto nuosavybės struktūros pasikeitimas (ir garantijos praradimas) paskatintų keisti reitingui nustatyti taikomą metodiką, bet nebūtinai verstų keisti Pašto reitingą, turint omenyje tikėtiną Pašto vidaus padėties pagerėjimą per kelerius ateinančius metus (134). Tai, regis, patvirtina, kad neturėdama tokio statuso, norėdama išlaikyti tokį pat reitingą, Pašto įmonė privalės pagerinti vidaus padėtį. Tačiau jei tarsime, kad Pašto vidaus padėtis liks nepakitusi, valstybės paramos Paštui susilpnėjimas turėtų paskatinti sumažinti šios įmonės reitingą (135). |
| --- | --- |

(281)

Siekdama parodyti, jog būtina remtis argumentu, kad kitos sąlygos lieka tos pačios, Komisija primena, kad tame pačiame 2007 m. reitinge S & P nurodė ir tai, kad Pašto nuosavybės struktūros pasikeitimas (ir garantijos praradimas) paskatintų keisti reitingui nustatyti taikomą metodiką, bet nebūtinai verstų keisti Pašto reitingą, turint omenyje tikėtiną Pašto vidaus padėties pagerėjimą per kelerius ateinančius metus (134). Tai, regis, patvirtina, kad neturėdama tokio statuso, norėdama išlaikyti tokį pat reitingą, Pašto įmonė privalės pagerinti vidaus padėtį. Tačiau jei tarsime, kad Pašto vidaus padėtis liks nepakitusi, valstybės paramos Paštui susilpnėjimas turėtų paskatinti sumažinti šios įmonės reitingą (135).

γ)   Prancūzijos valdžios institucijų argumentai, kuriais siekiama įrodyti, kad Pašto statusas ir iš jo kylanti garantija nėra vieninteliai duomenys, į kuriuos atsižvelgia reitingų agentūros, visiškai nedaro Komisijos įrodymo negaliojančiu

| (282) | Dauguma pastabų, kuriomis Prancūzijos valdžios institucijos siekia įrodyti tariamą „garantijos poveikio Pašto reitingui nebuvimą“ (136), tiktai įrodo, jog garantija – ne vienintelis dalykas, į kurį atsižvelgia kredito reitingų agentūros. Su šiuo teiginiu Komisija sutinka: jis jokiu būdu nedaro negaliojančia nuostatos, jog nustatydamos pašto operatorių reitingus, kredito reitingų agentūros atsižvelgia į garantiją. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos nesiremia argumentu, kad kitos sąlygos išlieka tos pačios. |
| --- | --- |

(282)

Dauguma pastabų, kuriomis Prancūzijos valdžios institucijos siekia įrodyti tariamą „garantijos poveikio Pašto reitingui nebuvimą“ (136), tiktai įrodo, jog garantija – ne vienintelis dalykas, į kurį atsižvelgia kredito reitingų agentūros. Su šiuo teiginiu Komisija sutinka: jis jokiu būdu nedaro negaliojančia nuostatos, jog nustatydamos pašto operatorių reitingus, kredito reitingų agentūros atsižvelgia į garantiją. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos nesiremia argumentu, kad kitos sąlygos išlieka tos pačios.

—   Prancūzijos valdžios institucijų argumentai, grindžiami kredito reitingų agentūrų taikoma reitingavimo doktrina

| (283) | Kredito reitingų agentūrų metodiką Prancūzijos valdžios institucijos nagrinėja remdamosi S & P pastaba dėl valstybės paramos įtakos pašto operatorių reitingavimui (137). Jos pabrėžia, kad pagal S & P aprašytą klasifikaciją priskiriant prie 1 kategorijos taikomas platus kriterijų spektras, bet apie reitinguojamo operatoriaus statusą neužsimenama. Prancūzijos valdžios institucijos iš to daro išvadą, kad kredito reitingo agentūroms statusas nėra svarbus analizės elementas. |
| --- | --- |

(283)

Kredito reitingų agentūrų metodiką Prancūzijos valdžios institucijos nagrinėja remdamosi S & P pastaba dėl valstybės paramos įtakos pašto operatorių reitingavimui (137). Jos pabrėžia, kad pagal S & P aprašytą klasifikaciją priskiriant prie 1 kategorijos taikomas platus kriterijų spektras, bet apie reitinguojamo operatoriaus statusą neužsimenama. Prancūzijos valdžios institucijos iš to daro išvadą, kad kredito reitingo agentūroms statusas nėra svarbus analizės elementas.

| (284) | Komisija nesutinka su šio tyrimo rezultatais ir nurodo, kad S & P aiškiai apibrėžia operatorių statusą kaip pagrindinius duomenis valstybės paramos intensyvumui įvertinti (S & P metodikai skirtos 264–267 konstatuojamosios dalys). |
| --- | --- |

(284)

Komisija nesutinka su šio tyrimo rezultatais ir nurodo, kad S & P aiškiai apibrėžia operatorių statusą kaip pagrindinius duomenis valstybės paramos intensyvumui įvertinti (S & P metodikai skirtos 264–267 konstatuojamosios dalys).

| (285) | Be to, Prancūzijos valdžios institucijos pabrėžia, kad Italijos paštą S & P priskyrė prie tos pačios kategorijos kaip Paštą, nors jis turi privatinės teisės įmonės statusą, o priskyrimas prie šios kategorijos grindžiamas ne finansiniais rezultatais (138). |
| --- | --- |

(285)

Be to, Prancūzijos valdžios institucijos pabrėžia, kad Italijos paštą S & P priskyrė prie tos pačios kategorijos kaip Paštą, nors jis turi privatinės teisės įmonės statusą, o priskyrimas prie šios kategorijos grindžiamas ne finansiniais rezultatais (138).

| (286) | Konstatavimas, kad privatinės teisės statusą turintį pašto operatorių, šiuo atveju – Italijos paštą, kredito reitingų agentūros gali laikyti gaunančiu stiprią valstybės pagalbą bei priskirti prie tos pačios kategorijos kaip Paštą, niekaip nepaneigia Komisijos įrodymo, kuriuo siekiama nustatyti, kad kredito reitingų agentūros atsižvelgia į garantiją, kylančią iš Pašto statuso. Iš tiesų Komisija pripažįsta, kad pašto veiklą vykdantys subjektai, kaip antai Italijos paštas (it. Poste Italiane), gali būti priskirti prie tos pačios kategorijos kaip Paštas, bet nesinaudoti garantija, nes iš kitų duomenų matyti, kad jie irgi gauna stiprią valstybės pagalbą. Siekiant įrodyti, kad garantija nedaro jokios įtakos reitingavimui, būtų reikėję įrodyti, kad Italijos pašto ir Pašto padėtis labai panaši turint omenyje tai, kad, vertindamos valstybės paramą, kredito reitingų agentūros atsižvelgia į įvairius duomenis ir kad vienintelis šių dviejų subjektų skirtumas – Paštui suteikiama garantija. Kitaip sakant, kad palyginimas būtų prasmingas, būtina nustatyti, kad „kitos sąlygos lieka tos pačios“, o Prancūzijos valdžios institucijos to nepadarė. |
| --- | --- |

(286)

Konstatavimas, kad privatinės teisės statusą turintį pašto operatorių, šiuo atveju – Italijos paštą, kredito reitingų agentūros gali laikyti gaunančiu stiprią valstybės pagalbą bei priskirti prie tos pačios kategorijos kaip Paštą, niekaip nepaneigia Komisijos įrodymo, kuriuo siekiama nustatyti, kad kredito reitingų agentūros atsižvelgia į garantiją, kylančią iš Pašto statuso. Iš tiesų Komisija pripažįsta, kad pašto veiklą vykdantys subjektai, kaip antai Italijos paštas (it. Poste Italiane), gali būti priskirti prie tos pačios kategorijos kaip Paštas, bet nesinaudoti garantija, nes iš kitų duomenų matyti, kad jie irgi gauna stiprią valstybės pagalbą. Siekiant įrodyti, kad garantija nedaro jokios įtakos reitingavimui, būtų reikėję įrodyti, kad Italijos pašto ir Pašto padėtis labai panaši turint omenyje tai, kad, vertindamos valstybės paramą, kredito reitingų agentūros atsižvelgia į įvairius duomenis ir kad vienintelis šių dviejų subjektų skirtumas – Paštui suteikiama garantija. Kitaip sakant, kad palyginimas būtų prasmingas, būtina nustatyti, kad „kitos sąlygos lieka tos pačios“, o Prancūzijos valdžios institucijos to nepadarė.

| (287) | Be to, nors Prancūzijos valdžios institucijos įrodė, kad Italijos pašto ir Pašto padėtis labai panaši – išskyrus tai, kad Prancūzijos paštui suteikiama garantija – (o tai nebuvo įrodyta), pažymima, kad bet kokiu atveju S & P kitaip vertina Italijos valstybės ir Prancūzijos valstybės paramą jų pašto įstaigoms. Iš tiesų S & P mano, kad Italijos valstybės potenciali parama Italijos paštui yra „stipri“, o Prancūzijos valstybės parama Paštui yra „nepaprastai stipri“ (139). Komisija neatmeta galimybės, kad šiame vertinimo skirtume gali prireikti įžvelgti garantijos įtaką, ir jos egzistenciją S & P priminė toje pačioje pastaboje iškart po teiginio, kad Paštas gauna nepaprastai stiprią paramą (140). Bet kokiu atveju nereikia daryti išvados dėl priežasčių, dėl kurių Italijos pašto įmonė tam tikru momentu buvo priskirta prie tos pačios kategorijos kaip ir Pašto įmonė. Iš tiesų, viena vertus, šioje procedūroje priežastys neaptariamos. Kita vertus, daugelis elementų, į kuriuos reitingų agentūros turėtų atsižvelgti vertindamos, nepadeda daryti išvados dėl įstatuose numatomos maksimalios garantijos buvimo arba nebuvimo specifinio poveikio reitingams. |
| --- | --- |

(287)

Be to, nors Prancūzijos valdžios institucijos įrodė, kad Italijos pašto ir Pašto padėtis labai panaši – išskyrus tai, kad Prancūzijos paštui suteikiama garantija – (o tai nebuvo įrodyta), pažymima, kad bet kokiu atveju S & P kitaip vertina Italijos valstybės ir Prancūzijos valstybės paramą jų pašto įstaigoms. Iš tiesų S & P mano, kad Italijos valstybės potenciali parama Italijos paštui yra „stipri“, o Prancūzijos valstybės parama Paštui yra „nepaprastai stipri“ (139). Komisija neatmeta galimybės, kad šiame vertinimo skirtume gali prireikti įžvelgti garantijos įtaką, ir jos egzistenciją S & P priminė toje pačioje pastaboje iškart po teiginio, kad Paštas gauna nepaprastai stiprią paramą (140). Bet kokiu atveju nereikia daryti išvados dėl priežasčių, dėl kurių Italijos pašto įmonė tam tikru momentu buvo priskirta prie tos pačios kategorijos kaip ir Pašto įmonė. Iš tiesų, viena vertus, šioje procedūroje priežastys neaptariamos. Kita vertus, daugelis elementų, į kuriuos reitingų agentūros turėtų atsižvelgti vertindamos, nepadeda daryti išvados dėl įstatuose numatomos maksimalios garantijos buvimo arba nebuvimo specifinio poveikio reitingams.

—   Prancūzijos valdžios institucijų argumentai, susiję su privačiojo sektoriaus reitingavimu

| (288) | Prancūzijos valdžios institucijos primena, kad „privačioje sferoje labai gausu atvejų, kai patronuojamosios įmonės reitingas siejamas su patronuojančiosios įmonės reitingu“. Jos daro išvadą, kad toks požiūris nėra viešojo statuso ypatybė. |
| --- | --- |

(288)

Prancūzijos valdžios institucijos primena, kad „privačioje sferoje labai gausu atvejų, kai patronuojamosios įmonės reitingas siejamas su patronuojančiosios įmonės reitingu“. Jos daro išvadą, kad toks požiūris nėra viešojo statuso ypatybė.

| (289) | Komisija neprieštarauja, kad patronuojamosios įmonės reitingas gali būti siejamas su patronuojančiosios įmonės reitingu, taip pat ir privačiajame sektoriuje, ypač su numanomos patronuojančiosios įmonės paramos jos patronuojamajai įmonei lygiu, o apie jį galima spręsti iš patronuojančiosios įmonės prisiimamų garantinių įsipareigojimų. Šis argumentas tiktai patvirtina Komisijos analizę. Jis iš tiesų parodo, kad viešosios įstaigos statusas, kaip ir iš to kylanti garantija, yra elementas, įrodantis valstybės paramą, į kurią kredito reitingų agentūros atsižvelgė reitinguodamos Paštą. |
| --- | --- |

(289)

Komisija neprieštarauja, kad patronuojamosios įmonės reitingas gali būti siejamas su patronuojančiosios įmonės reitingu, taip pat ir privačiajame sektoriuje, ypač su numanomos patronuojančiosios įmonės paramos jos patronuojamajai įmonei lygiu, o apie jį galima spręsti iš patronuojančiosios įmonės prisiimamų garantinių įsipareigojimų. Šis argumentas tiktai patvirtina Komisijos analizę. Jis iš tiesų parodo, kad viešosios įstaigos statusas, kaip ir iš to kylanti garantija, yra elementas, įrodantis valstybės paramą, į kurią kredito reitingų agentūros atsižvelgė reitinguodamos Paštą.

—   Prancūzijos valdžios institucijų argumentai, susiję su Pašto reitingavimu

| (290) | Prancūzijos valdžios institucijos pabrėžia ir tai, kad 2005 m. S & P sumažino Pašto reitingą iki AA– su stabilia perspektyva, nors jo statusas nepasikeitė. Prancūzijos valdžios institucijos daro išvadą, kad Pašto įmonės reitingai nėra vien jos statuso padarinys (141). Prancūzijos valdžios institucijos dar pažymi, kad 2007 m. balandžio 3 d. S & P pateiktame Pašto reitinge du S & P nurodyti elementai yra viešosios tarnybos misijos ekonominė svarba ir „stipri akcininko parama“, o ne statusas (142). |
| --- | --- |

(290)

Prancūzijos valdžios institucijos pabrėžia ir tai, kad 2005 m. S & P sumažino Pašto reitingą iki AA– su stabilia perspektyva, nors jo statusas nepasikeitė. Prancūzijos valdžios institucijos daro išvadą, kad Pašto įmonės reitingai nėra vien jos statuso padarinys (141). Prancūzijos valdžios institucijos dar pažymi, kad 2007 m. balandžio 3 d. S & P pateiktame Pašto reitinge du S & P nurodyti elementai yra viešosios tarnybos misijos ekonominė svarba ir „stipri akcininko parama“, o ne statusas (142).

| (291) | Kaip nurodyta pirmiau, Komisija pripažįsta, kad garantijos egzistavimas nėra vienintelis elementas, į kurį kredito reitingų agentūros atsižvelgia vertindamos paramos, kurią valdžios institucijos pasirengusios suteikti sunkumų patyrusiai įmonei, lygį. Remdamasi S & P atliktu Vyriausybės paramos įtakos pašto operatorių reitingams tyrimu (143), Komisija vis dėlto parodė, kad reitingų agentūros atsižvelgia į garantijos egzistavimą, kaip pagrindinę valstybės paramos Paštui sudedamąją dalį. |
| --- | --- |

(291)

Kaip nurodyta pirmiau, Komisija pripažįsta, kad garantijos egzistavimas nėra vienintelis elementas, į kurį kredito reitingų agentūros atsižvelgia vertindamos paramos, kurią valdžios institucijos pasirengusios suteikti sunkumų patyrusiai įmonei, lygį. Remdamasi S & P atliktu Vyriausybės paramos įtakos pašto operatorių reitingams tyrimu (143), Komisija vis dėlto parodė, kad reitingų agentūros atsižvelgia į garantijos egzistavimą, kaip pagrindinę valstybės paramos Paštui sudedamąją dalį.

| (292) | Šiuo požiūriu Komisija prieštarauja Prancūzijos valdžios institucijų tyrimui, kuriame teigiama, kad 2007 m. balandžio 3 d. S & P reitinge minima „stipri akcininko parama“ (angl. strong shareholder backing) atskirta nuo valstybinio statuso ir garantijos klausimo. Iš tiesų iš valstybės paramos įtakos pašto operatorių reitingavimui tyrimo matyti, kad statusas ir garantija iš tikrųjų yra pagrindiniai valstybės paramos Pašto vertinimo elementai. |
| --- | --- |

(292)

Šiuo požiūriu Komisija prieštarauja Prancūzijos valdžios institucijų tyrimui, kuriame teigiama, kad 2007 m. balandžio 3 d. S & P reitinge minima „stipri akcininko parama“ (angl. strong shareholder backing) atskirta nuo valstybinio statuso ir garantijos klausimo. Iš tiesų iš valstybės paramos įtakos pašto operatorių reitingavimui tyrimo matyti, kad statusas ir garantija iš tikrųjų yra pagrindiniai valstybės paramos Pašto vertinimo elementai.

| (293) | Komisija prieštarauja ir Prancūzijos valdžios institucijų 2007 m. balandžio mėn. interpretacijai, kad S & P pasirinko metodiką „iš viršaus į apačią“, vien remdamasi prielaida, jog Paštas vidutinį laikotarpį turėtų likti 100 % Pašto akcijų savininke, o ne Pašto, kaip viešosios teisės įmonės, statusu ir su šiuo statusu susijusia garantija. Komisija primena, kad priskirdama reitingą, agentūra S & P akivaizdžiai atsižvelgė į „galimą būsimą kapitalo struktūros pasikeitimą“, kuris, pasak S & P, sukeltų viešosios įstaigos statuso ir su šiuo statusu susijusios garantijos praradimą (144). Taigi aišku, kad S & P požiūriu svarbus ne tik kapitalo struktūros pasikeitimas, bet ir poveikis (viešojo statuso ir garantijos praradimas), kapitalo struktūros pasikeitimas yra didžiausias žingsnis į priekį stiprėjant Pašto nepriklausomumui nuo valstybės. |
| --- | --- |

(293)

Komisija prieštarauja ir Prancūzijos valdžios institucijų 2007 m. balandžio mėn. interpretacijai, kad S & P pasirinko metodiką „iš viršaus į apačią“, vien remdamasi prielaida, jog Paštas vidutinį laikotarpį turėtų likti 100 % Pašto akcijų savininke, o ne Pašto, kaip viešosios teisės įmonės, statusu ir su šiuo statusu susijusia garantija. Komisija primena, kad priskirdama reitingą, agentūra S & P akivaizdžiai atsižvelgė į „galimą būsimą kapitalo struktūros pasikeitimą“, kuris, pasak S & P, sukeltų viešosios įstaigos statuso ir su šiuo statusu susijusios garantijos praradimą (144). Taigi aišku, kad S & P požiūriu svarbus ne tik kapitalo struktūros pasikeitimas, bet ir poveikis (viešojo statuso ir garantijos praradimas), kapitalo struktūros pasikeitimas yra didžiausias žingsnis į priekį stiprėjant Pašto nepriklausomumui nuo valstybės.

3.   Iš tiesų Pašto gautos kreditavimo sąlygos

| (294) | Prancūzijos valdžios institucijos argumentuoja, kad Komisijos pranešimas, jog garantija egzistuoja, ir būsimas jos panaikinimas remiantis priežasties ir pasekmės ryšiu nedaro jokio poveikio Pašto finansavimo sąlygoms. Iš tiesų, 2006 m. spalio mėn. išleidęs obligacijų emisiją, iškart po to, kai Komisija paskelbė savo rekomendaciją dėl naudingų priemonių, Pašto 15 metų emisijos pajamingumo skirtumas buvo įvertintas 12 bazinių punktų (145), 7 metų emisijos – 4 baziniais punktais. O ankstesnės 2004 m. išleistos 15 metų obligacijų emisijos pajamingumo skirtumas buvo įvertintas 8 baziniais taškais. Prancūzijos valdžios institucijos daro išvadą, kad Pašto finansavimo sąlygos grindžiamos ne kokia nors de jure ar de facto egzistuojančia garantija. |
| --- | --- |

(294)

Prancūzijos valdžios institucijos argumentuoja, kad Komisijos pranešimas, jog garantija egzistuoja, ir būsimas jos panaikinimas remiantis priežasties ir pasekmės ryšiu nedaro jokio poveikio Pašto finansavimo sąlygoms. Iš tiesų, 2006 m. spalio mėn. išleidęs obligacijų emisiją, iškart po to, kai Komisija paskelbė savo rekomendaciją dėl naudingų priemonių, Pašto 15 metų emisijos pajamingumo skirtumas buvo įvertintas 12 bazinių punktų (145), 7 metų emisijos – 4 baziniais punktais. O ankstesnės 2004 m. išleistos 15 metų obligacijų emisijos pajamingumo skirtumas buvo įvertintas 8 baziniais taškais. Prancūzijos valdžios institucijos daro išvadą, kad Pašto finansavimo sąlygos grindžiamos ne kokia nors de jure ar de facto egzistuojančia garantija.

| (295) | Komisija mano, kad Prancūzijos valdžios institucijų išvada, kad Komisijos pranešimas nepadarė jokio poveikio finansavimo sąlygoms, nepagrįsta, nes priešingai, konstatuojama, kad pajamingumo skirtumas prastėja: nuo 8 punktų iki 12 punktų. |
| --- | --- |

(295)

Komisija mano, kad Prancūzijos valdžios institucijų išvada, kad Komisijos pranešimas nepadarė jokio poveikio finansavimo sąlygoms, nepagrįsta, nes priešingai, konstatuojama, kad pajamingumo skirtumas prastėja: nuo 8 punktų iki 12 punktų.

| (296) | Be to, net jei daroma prielaida, kad pajamingumo skirtumas sumažėjo, o taip nėra, Komisija abejoja galimomis išvadomis dėl Komisijos pranešimo poveikio Pašto finansavimo sąnaudoms, nors investuotojai atsižvelgė į daugelį kitų duomenų, pvz., į Pašto finansų struktūrą, kuri nuo 2004 iki 2006 m. galėjo pasikeisti. |
| --- | --- |

(296)

Be to, net jei daroma prielaida, kad pajamingumo skirtumas sumažėjo, o taip nėra, Komisija abejoja galimomis išvadomis dėl Komisijos pranešimo poveikio Pašto finansavimo sąnaudoms, nors investuotojai atsižvelgė į daugelį kitų duomenų, pvz., į Pašto finansų struktūrą, kuri nuo 2004 iki 2006 m. galėjo pasikeisti.

| (297) | Be to, net jeigu finansavimo sąlygos prieš ir po Komisijos pranešimo buvo tapačios arba jei skirtumas nebuvo didelis, tai niekaip neįrodo, kad garantija nedaro įtakos kreditavimo sąlygoms. Iš tiesų Prancūzijos valdžios institucijų nurodytu emisijos momentu Pašto turėta garantija buvo kvalifikuojama kaip egzistuojanti pagalba. Taigi ji tebegalioja ir taikoma emisijai. Šiuo atveju garantija tampa nelegalia pagalba tiktai nuo šiame sprendime nustatytos jos panaikinimo datos. |
| --- | --- |

(297)

Be to, net jeigu finansavimo sąlygos prieš ir po Komisijos pranešimo buvo tapačios arba jei skirtumas nebuvo didelis, tai niekaip neįrodo, kad garantija nedaro įtakos kreditavimo sąlygoms. Iš tiesų Prancūzijos valdžios institucijų nurodytu emisijos momentu Pašto turėta garantija buvo kvalifikuojama kaip egzistuojanti pagalba. Taigi ji tebegalioja ir taikoma emisijai. Šiuo atveju garantija tampa nelegalia pagalba tiktai nuo šiame sprendime nustatytos jos panaikinimo datos.

| (298) | Galų gale kadangi Komisija įrodė, jog iš Pašto statuso kylanti garantija gali šiai įmonei suteikti pranašumą dėl teigiamos įtakos jos reitingui, Komisija mano, kad ji neprivalo įrodyti praeityje šios garantijos sukeltų konkrečių padarinių. Iš tiesų egzistuoja pastovus valstybės pagalbos tvarkos principas, kad įrodyti realių pagalbos padarinių Komisija neprivalo, nes tokiu atveju apie pagalbą nepranešančios valstybės narės turėtų pranašumą prieš valstybes nares, kurios apie ją praneša (146). Iš tiesų valstybei narei, pranešusiai apie neribotą garantiją, būtų uždrausta šią priemonę taikyti vien dėl galimų jos padarinių, o nepranešusi valstybė galėtų gintis įrodinėdama, kad garantija nesuteikė jos naudotojui konkrečių pranašumų. Be to, kaip ir vertindama naujas priemones, Komisija turi nustatyti, ar ateityje esama priemonė atitiks Sutartyje nustatytas taisykles, ir nebūtinai privalo įrodyti, kad praeityje ji sukėlė su Sutartimi nesuderinamų padarinių (147). Be to, Komisija negali nurodyti susigrąžinti pranašumus, kurių jau suteikė esama pagalba. Todėl konkrečių garantijos padarinių kreditavimo sąlygoms įrodymas irgi nebereikalingas. |
| --- | --- |

(298)

Galų gale kadangi Komisija įrodė, jog iš Pašto statuso kylanti garantija gali šiai įmonei suteikti pranašumą dėl teigiamos įtakos jos reitingui, Komisija mano, kad ji neprivalo įrodyti praeityje šios garantijos sukeltų konkrečių padarinių. Iš tiesų egzistuoja pastovus valstybės pagalbos tvarkos principas, kad įrodyti realių pagalbos padarinių Komisija neprivalo, nes tokiu atveju apie pagalbą nepranešančios valstybės narės turėtų pranašumą prieš valstybes nares, kurios apie ją praneša (146). Iš tiesų valstybei narei, pranešusiai apie neribotą garantiją, būtų uždrausta šią priemonę taikyti vien dėl galimų jos padarinių, o nepranešusi valstybė galėtų gintis įrodinėdama, kad garantija nesuteikė jos naudotojui konkrečių pranašumų. Be to, kaip ir vertindama naujas priemones, Komisija turi nustatyti, ar ateityje esama priemonė atitiks Sutartyje nustatytas taisykles, ir nebūtinai privalo įrodyti, kad praeityje ji sukėlė su Sutartimi nesuderinamų padarinių (147). Be to, Komisija negali nurodyti susigrąžinti pranašumus, kurių jau suteikė esama pagalba. Todėl konkrečių garantijos padarinių kreditavimo sąlygoms įrodymas irgi nebereikalingas.

b)   Turint omenyje garantijos neribotumą, negalima apskaičiuoti, kokią garantinę įmoką Paštas privalėtų mokėti valstybei, todėl Prancūzijos valdžios institucijų siūloma teisės atsisakymo atgaline data priemonė netaikytina

| (299) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad Pašto turimos garantijos trukmė, suma ir mastas neriboti ir už ją neatlyginama. Be to, ji apima ir universaliąją pašto paslaugą, ir konkurencinę veiklą. Komisija mano, kad, atsižvelgiant į valstybės garantijos Pašto naudai neribotumą ir vadovaujantis Komisijos sprendimų priėmimo praktika (148), negalima apskaičiuoti, kokią garantinę įmoką Paštas turėtų mokėti valstybei už tokios neribotos garantijos suteikimą. Iš tiesų bet kokios garantijos atveju pagalba suteikiama tuo metu, kai garantija pasiūloma. Taigi, kai garantija neribota ir neribotą laikotarpį gali būti taikoma visoms įmonės skoloms, iš anksto nustatyti, kokia bus pagalbos suma tuo metu, kai ji bus suteikta, taigi ir apskaičiuoti adekvačios įmokos sumą, neįmanoma (149). Todėl Prancūzijos valdžios institucijų siūloma teisės atsisakymo atgaline data priemonė nepritaikoma. |
| --- | --- |

(299)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad Pašto turimos garantijos trukmė, suma ir mastas neriboti ir už ją neatlyginama. Be to, ji apima ir universaliąją pašto paslaugą, ir konkurencinę veiklą. Komisija mano, kad, atsižvelgiant į valstybės garantijos Pašto naudai neribotumą ir vadovaujantis Komisijos sprendimų priėmimo praktika (148), negalima apskaičiuoti, kokią garantinę įmoką Paštas turėtų mokėti valstybei už tokios neribotos garantijos suteikimą. Iš tiesų bet kokios garantijos atveju pagalba suteikiama tuo metu, kai garantija pasiūloma. Taigi, kai garantija neribota ir neribotą laikotarpį gali būti taikoma visoms įmonės skoloms, iš anksto nustatyti, kokia bus pagalbos suma tuo metu, kai ji bus suteikta, taigi ir apskaičiuoti adekvačios įmokos sumą, neįmanoma (149). Todėl Prancūzijos valdžios institucijų siūloma teisės atsisakymo atgaline data priemonė nepritaikoma.

c)   Dėl numanomos valstybės garantijos Pašto gautos palankesnės kreditavimo sąlygos yra atrankinis pranašumas

| (300) | Pranašumas yra atrankinis, nes Pašto konkurentai jo neturi: Pašto konkurentams iš tiesų taikomos sanavimo ir likvidavimo teismo sprendimu procedūros; jie nesinaudoja neribota valstybės garantija, susijusia su viešosios įstaigos statusu. |
| --- | --- |

(300)

Pranašumas yra atrankinis, nes Pašto konkurentai jo neturi: Pašto konkurentams iš tiesų taikomos sanavimo ir likvidavimo teismo sprendimu procedūros; jie nesinaudoja neribota valstybės garantija, susijusia su viešosios įstaigos statusu.

4.1.3.   KONKURENCIJOS IŠKREIPIMAS IR ĮTAKA PREKYBAI

| (301) | Nagrinėjama priemonė gali sumažinti Pašto veiklos išlaidas, taip Paštui būtų suteiktos palankesnės sąlygos, tad būtų iškreipta konkurencija pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Be to, turint omenyje, kad sektoriai, kuriuose veikia Paštas – būtent siuntinių, neadresuotų siuntų bei laiškų, kuriuos platinti gali ne vien Paštas, pristatymo veikla – plačiai atverti Bendrijos vidaus prekybai, tokios priemonės galėtų daryti neigiamą poveikį įmonėms, kurios vykdo arba nori vykdyti panašią ekonominę veiklą Prancūzijoje. Šia proga reikia paminėti, kad taikant 1997 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 97/67/EB dėl Bendrijos pašto paslaugų vidaus rinkos plėtros bendrųjų taisyklių ir paslaugų kokybės gerinimo, pakeistą direktyvomis 2002/39/EB ir 2008/6/EB (150) (toliau – Pašto direktyva), ne vėliau kaip nuo 2011 m. sausio 1 d. visos pašto paslaugos Prancūzijoje turi būti teikiamos konkurencijos sąlygomis. Tokiomis aplinkybėmis neribota valstybės garantija Pašto naudai galėtų iškreipti konkurenciją ir daryti įtaką pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(301)

Nagrinėjama priemonė gali sumažinti Pašto veiklos išlaidas, taip Paštui būtų suteiktos palankesnės sąlygos, tad būtų iškreipta konkurencija pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Be to, turint omenyje, kad sektoriai, kuriuose veikia Paštas – būtent siuntinių, neadresuotų siuntų bei laiškų, kuriuos platinti gali ne vien Paštas, pristatymo veikla – plačiai atverti Bendrijos vidaus prekybai, tokios priemonės galėtų daryti neigiamą poveikį įmonėms, kurios vykdo arba nori vykdyti panašią ekonominę veiklą Prancūzijoje. Šia proga reikia paminėti, kad taikant 1997 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 97/67/EB dėl Bendrijos pašto paslaugų vidaus rinkos plėtros bendrųjų taisyklių ir paslaugų kokybės gerinimo, pakeistą direktyvomis 2002/39/EB ir 2008/6/EB (150) (toliau – Pašto direktyva), ne vėliau kaip nuo 2011 m. sausio 1 d. visos pašto paslaugos Prancūzijoje turi būti teikiamos konkurencijos sąlygomis. Tokiomis aplinkybėmis neribota valstybės garantija Pašto naudai galėtų iškreipti konkurenciją ir daryti įtaką pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

4.1.4.   IŠVADA DĖL PRIEMONĖS, KAIP PAGALBOS, POBŪDŽIO

| (302) | Valstybės garantija Pašto naudai dėl jo, kaip viešosios įstaigos, statuso reiškia valstybės lėšų perkėlimą ir iškreipia arba gali iškreipti valstybių narių konkurenciją bei prekybą, sudarydama Paštui palankesnes sąlygas. Komisija daro išvadą, kad ši garantija yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(302)

Valstybės garantija Pašto naudai dėl jo, kaip viešosios įstaigos, statuso reiškia valstybės lėšų perkėlimą ir iškreipia arba gali iškreipti valstybių narių konkurenciją bei prekybą, sudarydama Paštui palankesnes sąlygas. Komisija daro išvadą, kad ši garantija yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

4.2.   SUDERINAMUMAS

| (303) | Kadangi nagrinėjama priemonė patenka į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, būtina išanalizuoti, ar Komisija gali paskelbti šią priemonę suderinama pagal nukrypti leidžiančias nuostatas, numatytas SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse bei 106 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(303)

Kadangi nagrinėjama priemonė patenka į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, būtina išanalizuoti, ar Komisija gali paskelbti šią priemonę suderinama pagal nukrypti leidžiančias nuostatas, numatytas SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse bei 106 straipsnio 2 dalyje.

| (304) | Atrodo, kad neribota valstybės garantija Paštui neatitinka jokių SESV 107 straipsnio 2 dalyje numatytų išimčių taikymo sąlygų, nes nagrinėjama priemonė neskirta jokiam šiose nukrypti leidžiančiose nuostatose numatytam tikslui. |
| --- | --- |

(304)

Atrodo, kad neribota valstybės garantija Paštui neatitinka jokių SESV 107 straipsnio 2 dalyje numatytų išimčių taikymo sąlygų, nes nagrinėjama priemonė neskirta jokiam šiose nukrypti leidžiančiose nuostatose numatytam tikslui.

| (305) | Pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą paramos priemonė gali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka, jeigu skiriama Bendrijos regionų, kuriuose neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti. Kadangi neribota valstybės garantija Pašto naudai yra individuali priemonė, taikoma pasinaudojant savaveiksmiškumo įgaliojimais, nesiekiant jokio regioninio tikslo, neribojant termino, ji nesusijusi su jokia investicija ir nemažėja, SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte išdėstyta nukrypti leidžianti nuostata netaikoma. |
| --- | --- |

(305)

Pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą paramos priemonė gali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka, jeigu skiriama Bendrijos regionų, kuriuose neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti. Kadangi neribota valstybės garantija Pašto naudai yra individuali priemonė, taikoma pasinaudojant savaveiksmiškumo įgaliojimais, nesiekiant jokio regioninio tikslo, neribojant termino, ji nesusijusi su jokia investicija ir nemažėja, SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte išdėstyta nukrypti leidžianti nuostata netaikoma.

| (306) | Kalbant apie SESV 107 straipsnio 3 dalies b ir d punkte numatytas nukrypti leidžiančias nuostatas, jose minima pagalba neskirta Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti arba dideliems Prancūzijos ekonomikos sutrikimams atitaisyti. Neribota valstybės pagalba Paštui neskirta ir kultūrai remti ar paveldui išsaugoti. |
| --- | --- |

(306)

Kalbant apie SESV 107 straipsnio 3 dalies b ir d punkte numatytas nukrypti leidžiančias nuostatas, jose minima pagalba neskirta Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti arba dideliems Prancūzijos ekonomikos sutrikimams atitaisyti. Neribota valstybės pagalba Paštui neskirta ir kultūrai remti ar paveldui išsaugoti.

| (307) | SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte numatoma leidžianti nukrypti nuostata, pagal kurią vidaus rinkai neprieštaraujančia gali būti laikoma pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Neribota valstybės pagalba Paštui nesusijusi nei su investicijomis, nei su darbo vietų kūrimu, todėl yra nesąlygiška pagalba veiklai. Remdamasi savo sprendimų priėmimo praktika, Komisija negali tokios pagalbos laikyti pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti. |
| --- | --- |

(307)

SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkte numatoma leidžianti nukrypti nuostata, pagal kurią vidaus rinkai neprieštaraujančia gali būti laikoma pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Neribota valstybės pagalba Paštui nesusijusi nei su investicijomis, nei su darbo vietų kūrimu, todėl yra nesąlygiška pagalba veiklai. Remdamasi savo sprendimų priėmimo praktika, Komisija negali tokios pagalbos laikyti pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti.

| (308) | Galų gale neribota valstybės pagalba Paštui negali būti laikoma neprieštaraujančia SESV 106 straipsnio 2 daliai. Šioje nukrypti leidžiančioje nuostatoje numatoma, kad įmonėms, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, arba pajamų gaunančioms monopolinėms įmonėms Sutartyse nustatytos taisyklės, ypač konkurencijos taisyklės, taikomos, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti įmonėms patikėtų specialių uždavinių. Prekybos plėtojimui neturi būti daroma jokio poveikio, kuris prieštarautų Europos Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(308)

Galų gale neribota valstybės pagalba Paštui negali būti laikoma neprieštaraujančia SESV 106 straipsnio 2 daliai. Šioje nukrypti leidžiančioje nuostatoje numatoma, kad įmonėms, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, arba pajamų gaunančioms monopolinėms įmonėms Sutartyse nustatytos taisyklės, ypač konkurencijos taisyklės, taikomos, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti įmonėms patikėtų specialių uždavinių. Prekybos plėtojimui neturi būti daroma jokio poveikio, kuris prieštarautų Europos Sąjungos interesams.

| (309) | Pagal Prancūzijos įstatymus Paštui patikėta teikti viešąsias paslaugas. Šiuo pagrindu pašto operatorius galėtų gauti finansinę kompensaciją arba naudotis tam tikromis prerogatyvomis, nukrypstančiomis nuo tam tikrų paprastai taikomų teisės taisyklių. Vis dėlto tokios finansinės priemonės arba prerogatyvos turi būti naudojamos tik prireikus kompensuoti papildomas Pašto išlaidas, susijusias su valstybės tarnybos pareigomis. |
| --- | --- |

(309)

Pagal Prancūzijos įstatymus Paštui patikėta teikti viešąsias paslaugas. Šiuo pagrindu pašto operatorius galėtų gauti finansinę kompensaciją arba naudotis tam tikromis prerogatyvomis, nukrypstančiomis nuo tam tikrų paprastai taikomų teisės taisyklių. Vis dėlto tokios finansinės priemonės arba prerogatyvos turi būti naudojamos tik prireikus kompensuoti papildomas Pašto išlaidas, susijusias su valstybės tarnybos pareigomis.

| (310) | Pagal Bendrijos teisę valstybės pagalba viešosios paslaugos kompensavimo forma galima tomis sąlygomis, kuriomis, Komisijos nuomone, tokia kompensacija neprieštarauja SESV 106 straipsnio 2 daliai. Konkrečiai kompensacija negali būti didesnė už viešosios paslaugos teikimo išlaidas, atsižvelgiant į su tuo susijusias įplaukas bei racionalią šių įsipareigojimų vykdymo naudą. |
| --- | --- |

(310)

Pagal Bendrijos teisę valstybės pagalba viešosios paslaugos kompensavimo forma galima tomis sąlygomis, kuriomis, Komisijos nuomone, tokia kompensacija neprieštarauja SESV 106 straipsnio 2 daliai. Konkrečiai kompensacija negali būti didesnė už viešosios paslaugos teikimo išlaidas, atsižvelgiant į su tuo susijusias įplaukas bei racionalią šių įsipareigojimų vykdymo naudą.

| (311) | Šiuo atveju atliekant tyrimą reikėtų įvertinti neribotą valstybės garantiją Pašto naudai rinkos sąlygomis ir patikrinti, ar jos vertė neviršija universaliosios pašto paslaugos teikimo grynųjų išlaidų. Turint omenyje, kad garantija neribota, tokio tyrimo atlikti negalima, tad SESV 106 straipsnio 2 dalies nukrypti leidžianti nuostata nepritaikoma. |
| --- | --- |

(311)

Šiuo atveju atliekant tyrimą reikėtų įvertinti neribotą valstybės garantiją Pašto naudai rinkos sąlygomis ir patikrinti, ar jos vertė neviršija universaliosios pašto paslaugos teikimo grynųjų išlaidų. Turint omenyje, kad garantija neribota, tokio tyrimo atlikti negalima, tad SESV 106 straipsnio 2 dalies nukrypti leidžianti nuostata nepritaikoma.

| (312) | Be to, net jeigu toks įvertinimas būtų įmanomas, jį būtų galima taikyti tiktai „universaliosios pašto paslaugos“ misijai. Bet dabartinės formos neribota valstybės garantija apima visą Pašto veiklą, įskaitant ir tą, kuri „universaliosios pašto paslaugos“ misijai nepriskiriama. |
| --- | --- |

(312)

Be to, net jeigu toks įvertinimas būtų įmanomas, jį būtų galima taikyti tiktai „universaliosios pašto paslaugos“ misijai. Bet dabartinės formos neribota valstybės garantija apima visą Pašto veiklą, įskaitant ir tą, kuri „universaliosios pašto paslaugos“ misijai nepriskiriama.

| (313) | Komisijos nuomone, taip daromas poveikis prekybos plėtrai, nes taikoma priemonė prieštarauja Europos Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(313)

Komisijos nuomone, taip daromas poveikis prekybos plėtrai, nes taikoma priemonė prieštarauja Europos Sąjungos interesams.

| (314) | Be to, Prancūzija nenurodė elementų, kurie prieštarautų priemonės suderinamumui su SESV 107 straipsnio 2 ar 3 dalimi arba 106 straipsnio 2 dalimi, o tik užginčijo garantijos egzistavimą. Taigi ji neįrodė pagalbos suderinamumo, nors pagal teismų praktiką jai tenka tokio įrodymo pareiga. |
| --- | --- |

(314)

Be to, Prancūzija nenurodė elementų, kurie prieštarautų priemonės suderinamumui su SESV 107 straipsnio 2 ar 3 dalimi arba 106 straipsnio 2 dalimi, o tik užginčijo garantijos egzistavimą. Taigi ji neįrodė pagalbos suderinamumo, nors pagal teismų praktiką jai tenka tokio įrodymo pareiga.

| (315) | Išvada – nagrinėjama priemonė, net Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymu pakeista išaiškinant 1980 m. įstatymo įgyvendinimo dekretą bei įtraukiant ribojančią sąlygą į Pašto sutartis, susijusias su kreditavimu, yra esama valstybės pagalba pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio b punktą ir atsižvelgiant į Komisijos sprendimus dėl neribotos valstybės garantijos, suteikiamos už ekonominę veiklą atsakingoms įmonėms (151), tokia pagalba neatitinka jokios SESV nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo sąlygos. Todėl minėta neribota valstybės garantija nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(315)

Išvada – nagrinėjama priemonė, net Prancūzijos valdžios institucijų pasiūlymu pakeista išaiškinant 1980 m. įstatymo įgyvendinimo dekretą bei įtraukiant ribojančią sąlygą į Pašto sutartis, susijusias su kreditavimu, yra esama valstybės pagalba pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio b punktą ir atsižvelgiant į Komisijos sprendimus dėl neribotos valstybės garantijos, suteikiamos už ekonominę veiklą atsakingoms įmonėms (151), tokia pagalba neatitinka jokios SESV nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo sąlygos. Todėl minėta neribota valstybės garantija nesuderinama su vidaus rinka.

4.3.   NEUTRALUMAS NUOSAVYBĖS TVARKOS ATŽVILGIU

| (316) | Darydama tokią išvadą, Komisija visiškai neabejoja, kad Paštas priklauso valstybei, ir nesiekia užginčyti paties viešosios teisės reglamentuojamo juridinio asmens statuso. Komisija paprasčiausiai mano, kad, esant dabartinei Prancūzijos teisės padėčiai, dėl garantijos, kylančios iš šio statuso, Paštui kyla problemų. |
| --- | --- |

(316)

Darydama tokią išvadą, Komisija visiškai neabejoja, kad Paštas priklauso valstybei, ir nesiekia užginčyti paties viešosios teisės reglamentuojamo juridinio asmens statuso. Komisija paprasčiausiai mano, kad, esant dabartinei Prancūzijos teisės padėčiai, dėl garantijos, kylančios iš šio statuso, Paštui kyla problemų.

| (317) | Pagal SESV 345 straipsnį Europos Sąjunga yra neutrali valstybėse narėse galiojančios nuosavybės tvarkos atžvilgiu, ir jokia Sutarties nuostata netrukdo valstybei (visiškai arba iš dalies) valdyti įmonių. Tokiomis aplinkybėmis konkurencijos taisyklės turi būti vienodai taikomos privačioms ir viešosioms įmonėms. Taikant šias taisykles, abiejų tipų įmonėms negali būti suteikiamos geresnės arba prastesnės sąlygos. Šiuo atveju garantija kyla ne iš nuosavybės, o iš įmonės teisinio statuso. Valstybės narės gali laisvai pasirinkti įmonių teisinę formą, tačiau rinkdamosi privalo laikytis Sutartyje nustatytų konkurencijos sąlygų. Konkrečiai vien faktas, kad valstybės garantija savaime siejama su konkrečiu teisiniu statusu, netrukdo tos garantijos laikyti valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, jeigu nepažeidžiamos galiojančios sąlygos (152). Šiai išvadai SESV 345 straipsnis įtakos neturi. Priešingai, konkurencijos sąlygomis vadovaujantis neutralumo principu, turi būti panaikintos bet kokios nepagrįstos viešosioms įmonėms suteikiamos lengvatos, žalingos jų konkurentėms, veikiančioms privačiajame sektoriuje. Tokio pat požiūrio Komisija laikėsi, pavyzdžiui, Vokietijos valstybinių kredito įstaigų (153) bei su EDF susijusiais atvejais (154). |
| --- | --- |

(317)

Pagal SESV 345 straipsnį Europos Sąjunga yra neutrali valstybėse narėse galiojančios nuosavybės tvarkos atžvilgiu, ir jokia Sutarties nuostata netrukdo valstybei (visiškai arba iš dalies) valdyti įmonių. Tokiomis aplinkybėmis konkurencijos taisyklės turi būti vienodai taikomos privačioms ir viešosioms įmonėms. Taikant šias taisykles, abiejų tipų įmonėms negali būti suteikiamos geresnės arba prastesnės sąlygos. Šiuo atveju garantija kyla ne iš nuosavybės, o iš įmonės teisinio statuso. Valstybės narės gali laisvai pasirinkti įmonių teisinę formą, tačiau rinkdamosi privalo laikytis Sutartyje nustatytų konkurencijos sąlygų. Konkrečiai vien faktas, kad valstybės garantija savaime siejama su konkrečiu teisiniu statusu, netrukdo tos garantijos laikyti valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, jeigu nepažeidžiamos galiojančios sąlygos (152). Šiai išvadai SESV 345 straipsnis įtakos neturi. Priešingai, konkurencijos sąlygomis vadovaujantis neutralumo principu, turi būti panaikintos bet kokios nepagrįstos viešosioms įmonėms suteikiamos lengvatos, žalingos jų konkurentėms, veikiančioms privačiajame sektoriuje. Tokio pat požiūrio Komisija laikėsi, pavyzdžiui, Vokietijos valstybinių kredito įstaigų (153) bei su EDF susijusiais atvejais (154).

4.4.   ĮSTATYMO PROJEKTAS DĖL PAŠTO IR PAŠTO VEIKLOS

| (318) | 2009 m. liepos 31 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos perdavė Komisijai 2009 m. liepos 29 d. Ministrų tarybos priimtą įstatymo projektą dėl Pašto ir pašto veiklos, kuriame nustatyta, jog 2010 m. sausio 1 d. Paštas bus pertvarkytas į akcinę bendrovę. |
| --- | --- |

(318)

2009 m. liepos 31 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos perdavė Komisijai 2009 m. liepos 29 d. Ministrų tarybos priimtą įstatymo projektą dėl Pašto ir pašto veiklos, kuriame nustatyta, jog 2010 m. sausio 1 d. Paštas bus pertvarkytas į akcinę bendrovę.

| (319) | Vėliau priimtas šio įstatymo projekto pakeitimas, pagal kurį Pašto pertvarkymas į akcinę bendrovę atidėtas iki 2010 m. kovo mėn. |
| --- | --- |

(319)

Vėliau priimtas šio įstatymo projekto pakeitimas, pagal kurį Pašto pertvarkymas į akcinę bendrovę atidėtas iki 2010 m. kovo mėn.

| (320) | Pakeisto įstatymo projekto, kuriuo iš dalies keičiamas 1990 m. liepos 2 d. Įstatymas Nr. 90–568 dėl viešosios paslaugos teikimo organizavimo Pašte ir Prancūzijos telekome, 1 straipsnio antroje pastraipoje teigiama, kad: „Nuo 2010 m. kovo 1 d. viešosios teisės juridinis asmuo Paštas pertvarkomas į Pašto akcinę bendrovę.“ |
| --- | --- |

(320)

Pakeisto įstatymo projekto, kuriuo iš dalies keičiamas 1990 m. liepos 2 d. Įstatymas Nr. 90–568 dėl viešosios paslaugos teikimo organizavimo Pašte ir Prancūzijos telekome, 1 straipsnio antroje pastraipoje teigiama, kad: „Nuo 2010 m. kovo 1 d. viešosios teisės juridinis asmuo Paštas pertvarkomas į Pašto akcinę bendrovę.“

| (321) | Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad Paštą pertvarkius į akcinę bendrovę, šiai įmonei bus taikoma bendroji teisė, taikoma teismo keliu sanuojamoms arba likviduojamoms įmonėms. |
| --- | --- |

(321)

Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad Paštą pertvarkius į akcinę bendrovę, šiai įmonei bus taikoma bendroji teisė, taikoma teismo keliu sanuojamoms arba likviduojamoms įmonėms.

| (322) | Komisija sutinka, kad iš tiesų pagal Prancūzijos valdžios institucijų perduotą įstatymo projektą Paštą pertvarkius į akcinę bendrovę, jam suteikta neribota garantija bus faktiškai panaikinta. Komisija mano, kad pagal Bendrijos teisę ši priemonė gali panaikinti valstybės pagalbą, kuria šiuo metu naudojasi Paštas. |
| --- | --- |

(322)

Komisija sutinka, kad iš tiesų pagal Prancūzijos valdžios institucijų perduotą įstatymo projektą Paštą pertvarkius į akcinę bendrovę, jam suteikta neribota garantija bus faktiškai panaikinta. Komisija mano, kad pagal Bendrijos teisę ši priemonė gali panaikinti valstybės pagalbą, kuria šiuo metu naudojasi Paštas.

| (323) | Įstatymo projekto priėmimas Parlamente numatytas 2010 m. sausio mėn. 2006 m. spalio 4 d., vadovaudamasi procedūrinio reglamento 18 straipsniu, Komisija buvo prašiusi neribotą garantiją panaikinti ne vėliau kaip 2008 m. gruodžio 31 d. Vis dėlto, atsižvelgdama į konkrečias aplinkybes ir į tai, kad diskusija su Prancūzijos valdžios institucijomis užsitęsė iki 2009 m. spalio mėn., bei į tai, kad šią garantiją panaikinantiems teisės aktams patvirtinti reikia laiko, Komisija mano, kad protinga prašyti Prancūzijos valdžios institucijų iš tiesų panaikinti neribotą garantiją ne vėliau kaip 2010 m. kovo 31 d., |
| --- | --- |

(323)

Įstatymo projekto priėmimas Parlamente numatytas 2010 m. sausio mėn. 2006 m. spalio 4 d., vadovaudamasi procedūrinio reglamento 18 straipsniu, Komisija buvo prašiusi neribotą garantiją panaikinti ne vėliau kaip 2008 m. gruodžio 31 d. Vis dėlto, atsižvelgdama į konkrečias aplinkybes ir į tai, kad diskusija su Prancūzijos valdžios institucijomis užsitęsė iki 2009 m. spalio mėn., bei į tai, kad šią garantiją panaikinantiems teisės aktams patvirtinti reikia laiko, Komisija mano, kad protinga prašyti Prancūzijos valdžios institucijų iš tiesų panaikinti neribotą garantiją ne vėliau kaip 2010 m. kovo 31 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Prancūzijos suteikta neribota garantija Paštui yra valstybės pagalba, nesuderinama su vidaus rinka. Prancūzija panaikina šią pagalbą ne vėliau kaip 2010 m. kovo 31 d.

2 straipsnis

Komisija mano, kad iš tiesų Paštą pertvarkius į akcinę bendrovę, jam suteikta neribota garantija bus faktiškai panaikinta. Realus šios neribotos garantijos panaikinimas ne vėliau kaip 2010 m. kovo 31 d. yra priemonė, galinti pagal Bendrijos teisės nuostatas panaikinti 1 straipsnyje nustatytą valstybės pagalbą.

3 straipsnis

Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Prancūzija pateikia Komisijai išsamų šiam sprendimui įvykdyti jau pritaikytų ir numatytų priemonių aprašymą.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2010 m. sausio 26 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai tapo atitinkamai Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 ir 108 straipsniais. Abi nuostatų sekos iš esmės tapačios. Šiame sprendime nuorodos į SESV 107 ir 108 straipsnius, jeigu jų yra, turi būti suvokiamos kaip nuorodos į EB sutarties 87 ir 88 straipsnius.

1

(2)  OL C 135, 2008 6 3, p. 7.

2

(3)  Pagalba Nr. N531/05. Priemonės, susijusios su Banque Postale įkūrimu (OL C 21, 2006 1 28, p. 2).

3

Banque Postale

(4)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

4

(5)  Kadangi esamos pagalbos kvalifikavimas jau buvo motyvuotas sprendimo pradėti oficialią pagalbos tyrimo procedūrą 93–97 konstatuojamosiose dalyse (žr. 2 išnašą) ir kadangi Komisija negavo jokių pastabų šiuo klausimu, Komisija prie jo nebegrįžta ir tik patvirtina minėtame sprendime pateiktą preliminarų įvertinimą.

5

(6)  1980 m. liepos 17 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys, p. 1799.

6

Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys

(7)  1981 m. gegužės 14 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys.

7

Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys

(8)  Žr. 2 išnašą.

8

(9)  1990 m. liepos 8 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys.

9

Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys

(10)  Prancūzijoje be valdžios institucijų, kaip antai Vyriausybė ir vietos savivaldos institucijos, egzistuoja dviejų pagrindinių kategorijų viešosios teisės reglamentuojami juridiniai asmenys: viešosios įstaigos ir viešojo intereso grupės, įsteigtos 1982 m. liepos 15 d. Įstatymu Nr. 82–610. Viešosios įstaigos iš principo skirstomos į administracines viešąsias įstaigas (AVĮ), kurios atlieka tradicines administravimo funkcijas, ir pramonines bei komercines viešąsias įstaigas (PKVĮ), vykdančias ekonominio pobūdžio veiklą.

10

(11)  Kasacinis teismas įtvirtino Duė apeliacinio teismo 1998 m. spalio 22 d. sprendime išdėstytą principą, pagal kurį Paštas prilyginamas pramoninei ir komercinei viešajai įstaigai.

11

(12)  Viename 2003 m. pranešime Prancūzijos senatui Ekonominių reikalų komitetas pabrėžė, kad „Visi žino, kad nuo 1990 m. reformos patronuojančiosios Pašto bendrovės statusas prilyginamas pramoninės ir komercinės viešosios įstaigos statusui.“

12

(13)  Žr. konkrečiai 1987 m. gruodžio 21 d. Kasacinio teismo pirmųjų civilinių bylų rūmų sprendimą.

13

(14)  1985 m. sausio 26 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys, p. 1097.

14

Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys

(15)  Administracinis apeliacinis teismas, Paryžius, 1991 m. vasario 15 d., JurisClasseur périodique (JCP) E1991, pan. 742; Kasacinis teismas, Soc., 1991 m. lapkričio 6 d., JurisClasseur périodique (JCP) E1992, pan. 85, leid. V Nr. 476.

15

JurisClasseur périodique

JurisClasseur périodique

(16)  Tai terminai, nurodyti šio dekreto 3–1 straipsnio 3 pastraipoje.

16

(17)  Dekreto Nr. 2008–479 10 straipsnyje teigiama, kad „jeigu oficialus nurodymas lieka neįvykdytas pasibaigus šiems terminams, valstybės atstovas arba kontrolės įstaiga nurodo įtraukti atitinkamą išlaidų eilutę į nevykdančiosios vietos savivaldos institucijos arba viešosios įstaigos biudžetą. Prireikus jis skiria reikalingas sumas arba sumažindamas kitoms išlaidoms skirtus ir dar nepanaudotus asignavimus, arba padidindamas lėšas. Jeigu per aštuonias dienas po nurodymo įtraukti asignavimą vietos savivaldos institucija arba viešoji įstaiga nenurodo pervesti mokėtinos sumos, valstybės atstovas arba kontrolės įstaiga per vieną mėnesį oficialiai nurodo tai atlikti“.

17

(18)  1990 m. vasario 20 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys.

18

Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys

(19)  Viešojo sektoriaus apskaitos oficialusis leidinys. NOR: BUD R 02 00060 J.

19

Viešojo sektoriaus apskaitos oficialusis leidinys

(20)  Žr. 2002 m. liepos 18 d. Kodifikavimo instrukcijos Nr. 02–060-M95 dėl valstybės pramoninių ir komercinių viešųjų įstaigų finansinio ir buhalterinio reglamentavimo, paskelbtos Viešojo sektoriaus apskaitos oficialiajame leidinyje, 3 skyrių.

20

Viešojo sektoriaus apskaitos oficialiajame leidinyje

(21)  Žr. IV dalies B punktą „Quelles dispositions juridiques prévoir?“ („Kokias teisės nuostatas numatyti?“), p. 21.

21

„Quelles dispositions juridiques prévoir?“

(22)  1965 m. įsteigta įmonė ERAP yra PKVĮ, kurios veiklos objektas – energetikos, farmacijos ir telekomunikacijų sektorių įmonių kapitalo dalių įsigijimas valstybės nurodymu.

22

(23)  Žr. straipsnį „Fitch attribue la note préliminaire AAA au programme EMTN garanti de EUR 10 MD de ERAP“ (Fitch suteikia preliminarų kredito reitingą „AAA“ ERAP programai EMTN (euro Medium Term Notes), kuriai suteikiama 10 mlrd. EUR garantija. Straipsnis skelbiamas ERAP interneto tinklalapyje, www.erap.fr/pdf/CP_Fitch_Ratings_fr.pdf

23

„Fitch attribue la note préliminaire AAA au programme EMTN garanti de EUR 10 MD de ERAP“

Fitch

euro Medium Term Notes

(24)  Žr. straipsnį „Moody’s attribue la notation Aaa au programme d’EMTN de l’ERAP portant sur 10 milliards d’euros“ (Moody’s suteikia ERAP parengtai 10 mlrd. EUR programai EMTN kredito reitingą AAA). Jį galima rasti ERAP interneto tinklalapyje, www.erap.fr/pdf/CP_Fitch_Ratings_fr.pdf

24

attribue la notation Aaa au programme d’EMTN de l’ERAP portant sur 10 milliards d’euros“

Moody’s

(25)  Pagal 1990 m. liepos 2 d. Įstatymo Nr. 90–568 15 straipsnį Pašto apskaita organizuojama pagal prekybos įmonėms taikomas taisykles.

25

(26)  Žr. straipsnį „Fitch attribue la note préliminaire AAA au programme EMTN garanti de EUR 10 MD de ERAP“ (Fitch preliminariai suteikia kredito reitingą „AAA“ ERAP programai EMTN (euro Medium Term Notes), kuriai suteikta 10 mlrd. EUR garantija.

26

„Fitch attribue la note préliminaire AAA au programme EMTN garanti de EUR 10 MD de ERAP“

Fitch

euro Medium Term Notes

(27)  Žr. konkrečiai Prancūzijos valdžios institucijų 2006 m. balandžio 24 d., 2006 m. gruodžio 6 d., 2007 m. vasario 1 d. ir 2007 m. kovo 19 d. raštus.

27

(28)  Žr. Prancūzijos valdžios institucijų 2008 m. sausio 23 d. rašto III dalį.

28

(29)  Conseil d’Etat, 1er avril 1938, société de l’hôtel d’Albe, recueil du Conseil d’Etat p. 341. Voir point 33 de la décision d’ouverture. (Valstybės taryba, 1938 m. balandžio 1 d., Viešbučio „Albe“ bendrovė, Valstybės tarybos rinkinys, p. 341). Žr. sprendimo pradėti procedūrą 33 konstatuojamąją dalį.

29

Conseil d’Etat, 1er

(30)  Conseil d’Etat, 10 novembre 1999, société de gestion du port de Campoloro, recueil du Conseil d’Etat p. 348; Conseil d’Etat, 18 novembre 2005, société de gestion du port de Campoloro, recueil du Conseil d’Etat p 515. (Valstybės taryba, 2005 m. lapkričio 18 d., Kampoloro uosto valdymo bendrovė, Valstybės tarybos rinkinys, p. 515.) Žr. sprendimo pradėti procedūrą 34 konstatuojamąją dalį.

30

Conseil d’Etat, 10 novembre 1999, société de gestion du port de Campoloro, recueil du Conseil d’Etat p. 348; Conseil d’Etat, 18 novembre 2005, société de gestion du port de Campoloro, recueil du Conseil d’Etat p 515.

(31)  Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys (JORF) Nr. 177, 2001 m. rugpjūčio 2 d., p. 12480.

31

Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys

(32)  Žr. Prancūzijos valdžios institucijų 2008 m. sausio 23 d. rašto IIIB dalį ir Prancūzijos valdžios institucijų 2009 m. spalio 27 d. pastabas.

32

(33)  Žr. Prancūzijos valdžios institucijų 2009 m. spalio 27 d. raštą.

33

(34)  La responsabilité des AAI dotées de la personnalité juridique: coup d’arrêt à l’idée de „garantie de l’Etat“ (Juridinio asmens statusą turinčių savarankiškų administravimo institucijų atsakomybė: staigus „valstybės garantijos“ idėjos stabdymas); D. Labetoulle; Revue juridique de l’économie publique (RJEP/CJEG) Nr. 635, 2006 m. spalio mėn.

34

La responsabilité des AAI dotées de la personnalité juridique

coup d’arrêt à l’idée de „garantie de l’Etat“

Revue juridique de l’économie publique

(35)  Žr. Prancūzijos valdžios institucijų 2008 m. sausio 23 d. rašto IV dalį.

35

(36)  Žr. Prancūzijos valdžios institucijų 2008 m. sausio 23 d. rašto 78 punktą.

36

(37)  Le Préfet face à l’inexécution par une collectivité territoriale d’un jugement la condamnant pécuniairement (Prefekto vaidmuo vietos savivaldos institucijai nevykdant teismo sprendimo, kuriuo jai paskirta piniginė nuobauda); P. Bon, RFDA, 2006 m. kovas–balandis, p. 341. C. Landais ir F. Lenica, Le pouvoir de substitution du préfet en cas d’inexécution de la chose jugée par les collectivités territoriales (Prefekto pavadavimo įgaliojimai vietos savivaldos institucijoms nevykdant įsiteisėjusio teismo sprendimo); AJDA, 2006 m. sausio 23 d., p. 137.

37

Le Préfet face à l’inexécution par une collectivité territoriale d’un jugement la condamnant pécuniairement

Le pouvoir de substitution du préfet en cas d’inexécution de la chose jugée par les collectivités territoriales

(38)  Kaip minėta pirmiau, Valstybės taryba, 1999 m. lapkričio 10 d., Kampoloro uosto valdymo bendrovė (Société de gestion du port de Campoloro).

38

Société de gestion du port de Campoloro

(39)  Kaip minėta pirmiau, Valstybės taryba, 2005 m. lapkričio 18 d., Kampoloro uosto valdymo bendrovė (Société de gestion du port de Campoloro).

39

Société de gestion du port de Campoloro

(40)  Valstybės taryba, 1923 m. lapkričio 30 d., rink. p. 789.

40

(41)  Kai kurios teksto dalys buvo praleistos siekiant užtikrinti, kad nebūtų perduota jokia konfidenciali informacija. Šios dalys nurodomos daugtaškiais laužtiniuose skliaustuose, po kurių rašomas vienas asteriksas.

41

(42)  Komisijos komunikatas dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai garantijų forma, OL C 71, 2000 3 11, p. 14.

42

(43)  Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, norint atmesti bet kokios lengvatos egzistavimą, šių kriterijų atitikties pakanka, bet ji nebūtina. Konkrečiai būtų nepagrįsta manyti, kad tariama abejonė dėl nemokumo atveju taikytinos procedūros galėtų pasireikšti geresnėmis finansavimo sąlygomis.

43

(44)  Prekybos kodekso L. 643–11 straipsnis.

44

(45)  „Category 1: equalization of ratings with those of the state owner. This first category includes those entities [...], generally loss making or with poor financial profiles, and extremely unlikely to be privatized [...] given the nature of their activity, as well as their home country’s economic, social and political environment. None of the postal companies currently rated by Standard & Poor’s falls into this category [...].“

45

„Category 1: equalization of ratings with those of the state owner. This first category includes those entities [...], generally loss making or with poor financial profiles, and extremely unlikely to be privatized [...] given the nature of their activity, as well as their home country’s economic, social and political environment. None of the postal companies currently rated by Standard & Poor’s falls into this category [...].“

(46)  „Category 2: notching down with respect to the state owner’s rating. [...] La Poste and Poste Italiane currently fall within this category.“

46

„Category 2: notching down with respect to the state owner’s rating. [...] La Poste and Poste Italiane currently fall within this category.“

(47)  „Category 3: notching up from the postal entity’s stand-alone rating. [...] The entity’s postal activities are still a key public service, but the clear aim of the entity is to achieve a high level of operational and financial independence, either through privatization or commercial autonomy (state ownership, but independent management) [...].“

47

„Category 3: notching up from the postal entity’s stand-alone rating. [...] The entity’s postal activities are still a key public service, but the clear aim of the entity is to achieve a high level of operational and financial independence, either through privatization or commercial autonomy (state ownership, but independent management) [...].“

(48)  „Standard & Poor’s Ratings Services lowered its counterparty credit [...] ratings on French issuer AGF [...] to „A“ from „A+“ [...], following a review of AGF’s parent, the Munich-based Allianz group (AA-/Negative/A-1+). [...]The downgrade of AGF, the holding company, is not specific to any issues within the French franchise and generally reflects the Allianz group’s financial leverage and fixed-charge coverage, which are increasingly aggressive relative to the group’s ratings and are a result of the group’s weakened consolidated capital base and reduced earnings.“

48

„Standard & Poor’s Ratings Services lowered its counterparty credit [...] ratings on French issuer AGF [...] to „A“ from „A+“ [...], following a review of AGF’s parent, the Munich-based Allianz group (AA-/Negative/A-1+). [...]The downgrade of AGF, the holding company, is not specific to any issues within the French franchise and generally reflects the Allianz group’s financial leverage and fixed-charge coverage, which are increasingly aggressive relative to the group’s ratings and are a result of the group’s weakened consolidated capital base and reduced earnings.“

(49)  „the ratings also take into account the unchallenged status of both it and its parent, Germany-based Volkswagen Financial Services AG (VWFS), as core and captive finance entities to VW“ ir „the ratings on VW Bank could moderately diverge (generally not more than one notch) from the ratings on VW or VWFS; currently only its outlook differs.“

49

„the ratings also take into account the unchallenged status of both it and its parent, Germany-based Volkswagen Financial Services AG (VWFS), as core and captive finance entities to VW“ ir „the ratings on VW Bank could moderately diverge (generally not more than one notch) from the ratings on VW or VWFS; currently only its outlook differs.“

(50)  „the ratings on Germany-based Volkswagen Financial Services AG (VWFS) are based on its unchallenged status as a core subsidiary of German automaker Volkswagen AG (VW; A-/Negative/A-2) and reflect its strategic importance for and close operational integration into its parent.“

50

„the ratings on Germany-based Volkswagen Financial Services AG (VWFS) are based on its unchallenged status as a core subsidiary of German automaker Volkswagen AG (VW; A-/Negative/A-2) and reflect its strategic importance for and close operational integration into its parent.“

(51)  „įmonės, kuri stipriai remiama valstybės, reitingas [...] gali sumažėti dviem kategorijomis, nes tos įmonės ir valstybės finansiniai ryšiai vidutiniu arba ilgu laikotarpiu gali kisti.“

51

įmonės, kuri stipriai remiama valstybės, reitingas [...] gali sumažėti dviem kategorijomis, nes tos įmonės ir valstybės finansiniai ryšiai vidutiniu arba ilgu laikotarpiu gali kisti.“

(52)  Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, panašiai „stipri valstybės parama“, kurią Komisija mini sprendimo pradėti procedūrą 84 konstatuojamojoje dalyje, nesusijusi su įmonės statusu ar kokiu nors garantijų mechanizmu; turimi omenyje tokie sprendimai kaip La Banque Postale įsteigimas arba pensijų finansavimo reforma, kuriais siekiama Paštui suteikti priemonių vystytis tokiomis pat sąlygomis, kaip konkurentai ir rinkos sąlygomis kartu su valstybe. Bet kai kurios nurodytos priemonės pačios tampa valstybės pagalba, kai skiriama didelė suma (žr. konkrečiai 2007 m. gruodžio 10 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos, kurią Prancūzija suteikė Paštui priskiriamų valstybės tarnautojų pensijų finansavimo būdo reformai vykdyti). Dėl to jos negali išreikšti valstybės suinteresuotumo Pašto plėtojimu rinkos sąlygomis.

52

La Banque Postale

(53)  „a change in the group’s ownership structure would lead Standard & Poor’s to shift to a bottom-up rating approach, focusing more on LP’s stand-alone business and financial profiles. This rating approach may not necessarily translate into rating changes given the expected improvement in LP’s stand-alone situation in the coming years.“

53

„a change in the group’s ownership structure would lead Standard & Poor’s to shift to a bottom-up rating approach, focusing more on LP’s stand-alone business and financial profiles. This rating approach may not necessarily translate into rating changes given the expected improvement in LP’s stand-alone situation in the coming years.“

(54)  „The ratings could come under pressure if the group significantly underperforms its operational and financial trajectory at the dawn of full postal deregulation, or if an ownership changes occur sooner than we expect.“

54

„The ratings could come under pressure if the group significantly underperforms its operational and financial trajectory at the dawn of full postal deregulation, or if an ownership changes occur sooner than we expect.“

(55)  „The EC recently recommended that the French government end this guarantee by year-end 2008, which they believe provides LP with more favorable financing conditions than its competitors in a market in the process of being liberalized.“

55

„The EC recently recommended that the French government end this guarantee by year-end 2008, which they believe provides LP with more favorable financing conditions than its competitors in a market in the process of being liberalized.

(56)  „The ratings on La Poste were unaffected by this recommendation since we consider that a change in La Poste’s status would not necessarily reflect a decrease in the strong state support that underpins LP’s ratings and that has been reaffirmed by recent government decisions.“

56

The ratings on La Poste were unaffected by this recommendation since we consider that a change in La Poste’s status would not necessarily reflect a decrease in the strong state support that underpins LP’s ratings and that has been reaffirmed by recent government decisions.

(57)  Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, 15 metų emisijos pajamingumų skirtumas su MidSwap palūkanų norma buvo vertinamas 12 bazinių punktų (t. y. 33 baziniais punktais pagal asimiliuojamų Prancūzijos iždo obligacijų (OAT) vertinimą), o 7 metų emisijos obligacijos – 4 baziniais punktais. Lygindamos Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad per ankstesnę 15 metų trukmės emisiją, įvykusią 2004 m., obligacijų išleista už 580 mln. EUR ir gautas 8 bazinių punktų pajamingumų skirtumas (angl. spread) su MidSwap palūkanų norma. Mid swap yra tarpbankinėje rinkoje tam tikru metu bankų siūlomos palūkanų normos vidurkis pagal mokėjimo terminą, t. y. pastovi palūkanų norma, kurią bankas yra pasirengęs iškeisti į paprastai taikomą 6 mėnesių EURIBOR palūkanų normą. Ši palūkanų norma rekomenduojama būtent obligacijų emisijos rinkoje.

57

MidSwap

OAT

spread

MidSwap

Mid swap

(58)  Dekretą Nr. 81–501. Tuo metu, kai Prancūzijos valdžios institucijos pateikė savo pasiūlymą, įgyvendinimo dekretas buvo 1981 m. gegužės 12 d. Dekretas Nr. 81–501, priimtas siekiant įgyvendinti 1980 m. liepos 16 d. įstatymą dėl administracinėse bylose paskelbtų priverstinių priemonių ir dėl viešosios teisės reglamentuojamiems juridiniams asmenims taikomų nutarčių vykdymo ir susijęs su Valstybės tarybos „Pranešimų ir tyrimų skyriumi“.

58

(59)  Valstybės taryba, 1998 m. lapkričio 16 d. sprendimas Sille: „Kadangi visų pirma, kaip nusprendė pirmieji teisėjai, jeigu viešoji institucija gali būti patraukta atsakomybėn net be savo kaltės, remiantis piliečių lygybės viešųjų įsipareigojimų atžvilgiu principu, jeigu legaliai taikoma priemonė padaro fiziniam ar juridiniam asmeniui konkrečią ir gana didelę žalą, šiuo atveju taip nėra, nes ponas Sille, kaip nekilnojamojo turto specialistas, negalėjo nežinoti, kokie nenumatyti įvykiai gali ištikti įgyvendinant nekilnojamojo turto programą, tokią, kokia ji buvo šiuo atveju ir kuriai įgyvendinti reikėjo iš dalies pakeisti žemės užstatymo plano nuostatas bei gauti savivaldybės tarybos pritarimą, tad ponas Sille turėjo tiesiog numatyti galimybę, kad jeigu visuomenės apklausos tyrimo rezultatas būtų neigiamas ir projektas būtų sutiktas priešiškai, savivaldybė jo atsisakytų; kadangi prisiėmęs tokią riziką, puikiai išmanydamas padėtį, jis negalėtų sėkmingai įtikinti, kad patyrė neproporcingą žalą ir kad savivaldybė turi prisiimti finansinius padarinius, jį ištikusius, kai buvo atsisakyta projekto“.

59

Sille

(60)  Valstybės taryba, 1996 m. liepos 10 d., sprendimas Meunier: „Laikydamas, kad priėmęs sprendimą įkurti prekybos vietą tokioje vietoje ir gavęs mero laišką, susijusį su sklypų perkėlimo galimybe, suinteresuotasis asmuo prisiėmė jo įstaigos patiriamą riziką išmanydamas esamą padėtį, administracinis apeliacinis teismas priėmė aukščiausiąjį vertinimą. Manydamas, kad žala, kylanti iš situacijos, kurioje suinteresuotasis asmuo atsidūrė sąmoningai, jam neatveria kelio gauti kompensaciją, teismas nepažeidė viešųjų asmenų atsakomybei taikomų taisyklių.“

60

Meunier

(61)  Išsamesnė informacija pateikiama sprendimo pradėti procedūrą 11–13 konstatuojamosiose dalyse.

61

(62)  OL C 155, 2008 6 20, p. 10.

62

(63)  Žr. šio sprendimo 3.1.1. skirsnio A punktą.

63

(64)  Žr. 29 išnašą.

64

(65)  Žr. 30 išnašą.

65

(66)  Žr. 2001 m. liepos 25 d. Konstitucinės tarybos sprendimo Nr. 2001–448 110 konstatuojamąją dalį: „Kadangi nors 61 straipsnyje buvo galima, remiantis Konstitucijos 34 straipsniu, numatyti pareigą finansų įstatyme leisti per trejus metus suteikti bet kokią valstybės garantiją siekiant užtikrinti finansinių įsipareigojimų aiškumą, už tai, kad leidimas nebuvo gautas, negalėtų būti baudžiama atitinkamų garantijų negaliojimu; kadangi iš tiesų tokia pasekmė galėtų pažeisti lygybės mokesčių atžvilgiu principą, o jei pažeidimas ypač sunkus – nuosavybės teisę; kadangi, kaip matyti iš Parlamento darbų, 61 straipsniu siekiama užtikrinti Parlamento informavimą apie valstybės suteiktas garantijas, o ne nustatyti, kad garantijos, praeityje nebuvusios suteiktos per nustatytus terminus, nebegalioja; kadangi tokiomis sąlygomis 61 straipsnis Konstitucijai neprieštarauja.“

66

(67)  Ankstesnėje išnašoje cituota konstatuojamoji dalis.

67

(68)  2008 m. birželio 26 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo SIC prieš Komisiją, T-442/03, 2008 m. Rink. p. II-1161, 124–127 punktai). Dar žr. komunikatą dėl garantijų.

68

SIC prieš Komisiją

(69)  Žr. Prancūzijos valdžios institucijų 2008 m. sausio 23 d. rašto 62–68 punktus.

69

(70)  Žr. 34 išnašą.

70

(71)  Šio sprendimo 4.1.1 skirsnio A punkto b papunkčio 3 dalis.

71

(72)  Žr. išnašą sprendimo pradėti procedūrą 39 puslapyje. Komentaras nėra viešas, bet jis minimas 1995 m. ataskaitoje.

72

(73)  Ši komentaro dalis buvo paskelbta 1995 m. ataskaitos rengėjų (p. 219).

73

(74)  Prancūzijos valdžios institucijų komentaras, Komisijai perduotas 2008 m. rugsėjo 9 d.

74

(75)  Žr. šio komentaro priedo 5 punktą, kuriame minimi įvairūs aktai, pvz., „ministro raštas ar bet koks kitas pagrindas“.

75

(76)  Primename, kad priimant nutartį dėl įmonės uždarymo dėl lėšų nepakankamumo, jeigu neskiriama nuobauda po teisminės likvidavimo procedūros, kreditoriui uždraudžiama vėl patraukti tą įmonę atsakomybėn: taigi jam įsiskolinta suma galutinai prarandama.

76

(77)  Žr. šio sprendimo 147 konstatuojamąją dalį.

77

(78)  Taikomų tekstų – 1980 m. liepos 16 d. įstatymo, 2008 m. gegužės 20 d. dekreto, kuriuo pakeičiamas 1981 m. gegužės 12 d. dekretas ir 1989 m. spalio 16 d. aplinkraštis, – nuostatos primintos šio sprendimo skyriuje, susijusiame su priemonės aprašymu.

78

(79)  Žr. šio sprendimo 3.1.1 skirsnio B punkto a papunkčio 1 dalį, kurioje pateikiama nuoroda į Prancūzijos valdžios institucijų 2008 m. sausio 23 d. rašto IV skyriaus A dalies 1 punktą, p. 19–20.

79

(80)  Iš tiesų, kaip pabrėžia Komisijos ekspertė, jeigu viešosios įstaigos lėšų nepakanka, kontrolės įstaiga turi ribotas galimybes ištaisyti padėtį. Reikalingų lėšų visų pirma galima paimti iš esamų išteklių, kurie buvo skirti kitoms išlaidoms ir kuriuos galima perskirstyti skolai padengti. Dar lėšų galima gauti pardavus turtą arba padidinus tarifus, jeigu tai galima numatyti. Viešoji įstaiga gali gauti ir paskolą. Jei vis dėlto tokie sprendimai negalimi, telieka galimybė pasinaudoti valstybės akcininkės dotacija.

80

(81)  Jei nereikalaujama viešosios paslaugos teikimo galimybės tęstinumo.

81

(82)  Ekspertės ataskaitos I.2.A.2 skyrius, p. 18.

82

(83)  Prekybos kodekso L. 620–1 straipsnis.

83

(84)  Prekybos kodekso L. 640–1 straipsnyje teigiama, kad „pradedama teisminio nagrinėjimo procedūra, kurioje gali dalyvauti bet koks skolininkas, minimas L. 640–2 straipsnyje, kai mokėjimai nutraukiami, o sanavimas akivaizdžiai neįmanomas“.

84

(85)  Pašto turtas buvo nuvertintas 2001 m. gruodžio 11 d. įstatymu, vadinamuoju MURCEF įstatymu. Tačiau šiame įstatyme teigiama, kad „jei turto perleidimo ar įnešimo sąlygos trukdo tinkamai vykdyti teisės aktuose ir reglamentuose nustatytus ir pagal planinę sutartį prisiimtus Pašto įsipareigojimus [...], valstybė prieštarauja tokiam perleidimui ar įnašui arba juos leidžia su sąlyga, kad jie nepakenks tinkamam minėtų įsipareigojimų vykdymui.“

85

(86)  Uždaro sektoriaus paslaugų tarifus patvirtino pašto veiklą reguliuojanti institucija ARCEP. ARCEP nustato universaliųjų paslaugų sektoriaus tarifus.

86

(87)  Žr. šio sprendimo 4.1.1 skirsnio A punkto b papunkčio 3 dalį.

87

(88)  Žr. 2008 m. sausio 23 d. Prancūzijos valdžios institucijų rašto 112 ir 113 dalis.

88

(89)  Žr. šio sprendimo 4.1.1 skirsnio A punkto b papunkčio 3 dalį.

89

(90)  Pasak Prancūzijos reguliavimo institucijos ARCEP, reguliuojamoji sritis apima pašto paslaugų veiklą, įskaitant reguliarų pašto siuntų surinkimą, rūšiavimą, pristatymą ir paskirstymą. Į ją neįeina: neadresuotų reklaminių leidinių platinimas, dokumentų pristatymas mieste ir greitasis pervežimas.

90

(91)  Žr. metinio rezultatų projekto strateginį pristatymą.

91

(92)  Tikslesni duomenys apie Prancūzijos valdžios institucijų poziciją pateikiami šio sprendimo 3.1.1 skirsnio B punkto a papunkčio 2 dalyje.

92

(93)  Apeliacinis administracinis teismas, Lionas, 1996 m. birželio 6 d., Société fermière de Campoloro, Nr. 95LY00935.

93

Société fermière de Campoloro

(94)  P. Bon, minėta 37 išnašoje.

94

(95)  Žr. 37 išnašą.

95

(96)  Žr. 34 išnašą.

96

(97)  Nr. 57516/00.

97

(98)  Serija A Nr. 37.

98

(99)  Žr. 2009 m. spalio 27 d. raštą.

99

(100)  Valstybės taryba, 2004 m. gruodžio 29 d., sprendimas Sté d’aménagement des coteaux de Saint-Blaine, Nr. 257804: atlyginimas už bendro intereso servitutus galimas, kai savininkui tenka specifinė labai didelė našta, neproporcinga siekiamam visuotinės svarbos tikslui.

100

Sté d’aménagement des coteaux de Saint-Blaine

Bordo administracinis apeliacinis teismas, 2003 m. spalio 14 d., ponas ir ponia Claude X., Nr. 99BX01530: nutraukus automobilių eismą žemės nuošliaužos apgadintais savivaldybės keliais, iš visų pusių atkirstam savininkui gali būti padaryta neįprasta ir specifinė žala. Administracinis teismas konkrečiai laikėsi nuomonės, kad dėl trukmės (eismas buvo nutrauktas 7 mėnesius, per kuriuos turėjo būti atliekami darbai) žala yra neįprasta ir specifinė, nes viršija dviem valstybinio kelio naudotojams paprastai tenkančią naštą, taigi turi būti kompensuojama.

Monpeljė administracinis teismas, 1999 m. birželio 23 d., Van der Velden, Nr. 97–03716: dėl didelės potvynio rizikos galutinai uždarius kempingą, savininkui padaryta neįprasta ir specifinė žala, todėl jis įgyja teisę į nuostolių atlyginimą, nes buvo nutraukta jo vienintelė profesinė veikla ir jis prarado visą savo verslo įvaizdžio vertę.

(101)  Teisėtos klaidos sąvoka, galinti sukelti teisinių padarinių, susijusi su regimybės teorija. Kaip nurodoma G. Cornu teisės žodynėlyje, regimybė yra „aspektas, susijęs – sąmoningai arba ne – su išorės ženklais, kuriais paprastai pasireiškia būklė ar funkcija (įgaliotinio, paveldėtojo, savininko statusas ...) ir kurie verčia tikėti, kad šiuos požymius turintis asmuo iš tiesų yra tokios būklės arba atlieka tokią funkciją“. Regimybės teorija yra „pretorinė teorija, pagal kurią vien regimybės pakanka, kad tretiesiems asmenims, kurie dėl teisėtos klaidos ignoravo tikrovę, būtų sukelta padarinių“. Regimybės teorija naudojama teismų praktikoje ir net paskatino priimti labai garsių sprendimų (EŽTT, 2001 m. birželio 7 d., Kress). Ji naudojama privatinėje teisėje, kai reikia sukelti sutarties teisinius padarinius tuo atveju, jeigu viena šalis teisėtai pasitikėjo paprasčiausia regimybe. Dar galima paminėti gyvenamosios vietos regimybės teoriją, o viešojoje teisėje – faktinių tarnautojų teoriją, kai tokių tarnautojų sprendimai gali likti galioti. Jos pranašumas – įrodymas, jog egzistuoja teisės atributas arba teisinis padarinys, specialiai ir aiškiai neįvardyti jokiame tekste.

101

(102)  Skirstoma remiantis S. Carpi-Petit disertacija „Paveldėjimas administracinėje teisėje“ (Les successions en droit administratif) PUR, 2006.

102

Les successions en droit administratif

(103)  Tai matyti iš 2002 m. liepos 15 d. sprendimo (2002 m. liepos 23 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys), kuriame nustatytos Aženo universiteto likvidavimo sąlygos. Jo 1 straipsnyje nurodoma, kad likvidatoriui pavedama „pasiūlyti už aukštąjį mokslą atsakingam ministrui paskirstyti Bordo I ir Bordo IV universitetams po likvidavimo laikotarpio likusį turtą, kreditinius reikalavimus, skolas ir sąskaitoje likusius pinigus“.

103

Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys

(104)

104

| — | 1953 m. gegužės 11 d. Dekretas Nr. 53–404 dėl aviacijos pramonės decentralizavimui skirtos kompensacijų kasos likvidavimo, Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys, 1953 m. gegužės 12 d., 3 straipsnis: „pagal minėto 1938 m. gegužės 24 d. dekreto 7 straipsnį kasai priklausanti įranga bei sumos, likusios po turto patvirtinimo, liks valstybės nuosavybe“ (šiuo atveju akivaizdu, kad likutis teigiamas). |
| --- | --- |

—

1953 m. gegužės 11 d. Dekretas Nr. 53–404 dėl aviacijos pramonės decentralizavimui skirtos kompensacijų kasos likvidavimo, Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys, 1953 m. gegužės 12 d., 3 straipsnis: „pagal minėto 1938 m. gegužės 24 d. dekreto 7 straipsnį kasai priklausanti įranga bei sumos, likusios po turto patvirtinimo, liks valstybės nuosavybe“ (šiuo atveju akivaizdu, kad likutis teigiamas).

Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys

| — | 1975 m. spalio 6 d. Dekreto Nr. 75–926 dėl būsto mainų biržos panaikinimo 2 straipsnis: „skolų apmokėjimo operacijos, susijusios su kreditinių reikalavimų patenkinimu ir būsto mainų biržos turto likvidavimu bei, jeigu iškeliami, ieškiniais, kai [birža] veikia kaip ieškovė ar atsakovė, priskiriamos Ekonomikos ir finansų ministro kompetencijai. Apskaitos dokumentai bus saugomi specialioje iždo sąskaitoje Nr. 904.14, pavadintoje Valstybės viešųjų įstaigų, paraadministracinių arba profesinių organizacijų bei įvairių įstaigų likvidavimas“. |
| --- | --- |

—

1975 m. spalio 6 d. Dekreto Nr. 75–926 dėl būsto mainų biržos panaikinimo 2 straipsnis: „skolų apmokėjimo operacijos, susijusios su kreditinių reikalavimų patenkinimu ir būsto mainų biržos turto likvidavimu bei, jeigu iškeliami, ieškiniais, kai [birža] veikia kaip ieškovė ar atsakovė, priskiriamos Ekonomikos ir finansų ministro kompetencijai. Apskaitos dokumentai bus saugomi specialioje iždo sąskaitoje Nr. 904.14, pavadintoje Valstybės viešųjų įstaigų, paraadministracinių arba profesinių organizacijų bei įvairių įstaigų likvidavimas“.

| — | 1981 m. lapkričio 12 d. Dekretas Nr. 81–1009 dėl Auguste’o Comte’o mokslų ir veiklos tyrimo instituto panaikinimo: po likvidavimo galėjęs likti perviršis pervedamas į valstybės biudžetą. |
| --- | --- |

—

1981 m. lapkričio 12 d. Dekretas Nr. 81–1009 dėl Auguste’o Comte’o mokslų ir veiklos tyrimo instituto panaikinimo: po likvidavimo galėjęs likti perviršis pervedamas į valstybės biudžetą.

| — | 1983 m. gruodžio 27 d. Dekretas Nr. 83–1185 dėl viešosios įstaigos, atsakingos už Rytų Lilio naujamiesčio sutvarkymą, veiklos nutraukimo: „Rytų Lilio naujamiesčio tvarkymo viešosios įstaigos turtas ir įsipareigojimai tą dieną nustatytomis sąlygomis perduodami Lilio miesto bendruomenei1983 m. gruodžio 5 d. konvencijoje nustatytomis sąlygomis, išskyrus šio dekreto priede išvardytą turtą, kuris perduodamas Transporto tyrimų institutui.“ |
| --- | --- |

—

1983 m. gruodžio 27 d. Dekretas Nr. 83–1185 dėl viešosios įstaigos, atsakingos už Rytų Lilio naujamiesčio sutvarkymą, veiklos nutraukimo: „Rytų Lilio naujamiesčio tvarkymo viešosios įstaigos turtas ir įsipareigojimai tą dieną nustatytomis sąlygomis perduodami Lilio miesto bendruomenei1983 m. gruodžio 5 d. konvencijoje nustatytomis sąlygomis, išskyrus šio dekreto priede išvardytą turtą, kuris perduodamas Transporto tyrimų institutui.“

„Rytų Lilio naujamiesčio tvarkymo viešosios įstaigos turtas ir įsipareigojimai tą dieną nustatytomis sąlygomis perduodami Lilio miesto bendruomenei

| — | 1983 m. gruodžio 30 d. Dekretas Nr. 83–1263 dėl nacionalinės vairavimo egzaminų tarnybos panaikinimo: operacijos užfiksuotos specialioje iždo sąskaitoje „Viešųjų įstaigų likvidavimas“. |
| --- | --- |

—

1983 m. gruodžio 30 d. Dekretas Nr. 83–1263 dėl nacionalinės vairavimo egzaminų tarnybos panaikinimo: operacijos užfiksuotos specialioje iždo sąskaitoje „Viešųjų įstaigų likvidavimas“.

| — | 1987 m. birželio 30 d. Dekreto Nr. 87–590, kuriame nustatomos Pasaulinio informatikos ir žmogiškųjų išteklių centro likvidavimo sąlygos, 1 straipsnis: „Nuo 1987 m. liepos 1 d. – Pasaulinio informatikos ir žmogiškųjų išteklių centro (CMIRH) likvidavimo dienos – šios įstaigos kilnojamasis turtas bei teisės ir pareigos perėjo valstybei.“ |
| --- | --- |

—

1987 m. birželio 30 d. Dekreto Nr. 87–590, kuriame nustatomos Pasaulinio informatikos ir žmogiškųjų išteklių centro likvidavimo sąlygos, 1 straipsnis: „Nuo 1987 m. liepos 1 d. – Pasaulinio informatikos ir žmogiškųjų išteklių centro (CMIRH) likvidavimo dienos – šios įstaigos kilnojamasis turtas bei teisės ir pareigos perėjo valstybei.“

| — | 1987 m. lapkričio 17 d. Dekretas dėl Pažangiųjų sistemų ir technologijų tyrimo centro uždarymo (Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys, 1987 m. lapkričio 18 d.) ir 1987 m. gruodžio 31 d. dekreto Nr. 87–1167, nustatančio likvidavimo sąlygas, 1 straipsnis: „Pažangiųjų sistemų ir technologijų tyrimo centro (CESTA) turtas, teisės ir pareigos valstybei atiteko 1988 m. sausio 1 d., kai ši įstaiga buvo panaikinta.“ |
| --- | --- |

—

1987 m. lapkričio 17 d. Dekretas dėl Pažangiųjų sistemų ir technologijų tyrimo centro uždarymo (Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys, 1987 m. lapkričio 18 d.) ir 1987 m. gruodžio 31 d. dekreto Nr. 87–1167, nustatančio likvidavimo sąlygas, 1 straipsnis: „Pažangiųjų sistemų ir technologijų tyrimo centro (CESTA) turtas, teisės ir pareigos valstybei atiteko 1988 m. sausio 1 d., kai ši įstaiga buvo panaikinta.“

Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys

| — | 1988 m. rugsėjo 28 d. Nutarimas, kuriuo nustatomos Informatikos agentūros likvidavimo pabaigos sąlygos (Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys, 1988 m. gruodžio 23 d.): likvidavimo operacijų vykdymą užtikrina pramonės ir teritorijos planavimo ministras. |
| --- | --- |

—

1988 m. rugsėjo 28 d. Nutarimas, kuriuo nustatomos Informatikos agentūros likvidavimo pabaigos sąlygos (Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys, 1988 m. gruodžio 23 d.): likvidavimo operacijų vykdymą užtikrina pramonės ir teritorijos planavimo ministras.

Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys

| — | 1993 m. kovo 26 d. Dekretas Nr. 93–775 dėl viešosios įstaigos Pašto muziejus (pranc. Musée de la Poste) panaikinimo (Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys, 1993 m. kovo 30 d.): teisių ir įsipareigojimų perdavimas Paštui. |
| --- | --- |

—

1993 m. kovo 26 d. Dekretas Nr. 93–775 dėl viešosios įstaigos Pašto muziejus (pranc. Musée de la Poste) panaikinimo (Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys, 1993 m. kovo 30 d.): teisių ir įsipareigojimų perdavimas Paštui.

Musée de la Poste

Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys

| — | 1996 m. gruodžio 26 d. Dekretas dėl viešosios įstaigos Prancūzijos žaliavų kasa panaikinimo (Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys, 2006 m. gruodžio 29 d.): „šios įstaigos turtas, teisės ir įsipareigojimai perduodami valstybei“. |
| --- | --- |

—

1996 m. gruodžio 26 d. Dekretas dėl viešosios įstaigos Prancūzijos žaliavų kasa panaikinimo (Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys, 2006 m. gruodžio 29 d.): „šios įstaigos turtas, teisės ir įsipareigojimai perduodami valstybei“.

Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys

| — | 1997 m. rugsėjo 26 d. Dekretas Nr. 97–882 dėl viešosios įstaigos Paryžiaus tarptautinių konferencijų centro panaikinimo: likvidavimo likutis pervedamas valstybei. |
| --- | --- |

—

1997 m. rugsėjo 26 d. Dekretas Nr. 97–882 dėl viešosios įstaigos Paryžiaus tarptautinių konferencijų centro panaikinimo: likvidavimo likutis pervedamas valstybei.

| — | 1999 m. gruodžio 29 d. Dekreto Nr. 99–1151 dėl viešosios įstaigos Garbės legiono nacionalinio muziejus panaikinimo 2 straipsnis: „šios viešosios įstaigos uždaviniai, turtas, teisės ir įsipareigojimai nuo tos pačios dienos perduodami Nacionaliniam garbės legiono ordinui“. |
| --- | --- |

—

1999 m. gruodžio 29 d. Dekreto Nr. 99–1151 dėl viešosios įstaigos Garbės legiono nacionalinio muziejus panaikinimo 2 straipsnis: „šios viešosios įstaigos uždaviniai, turtas, teisės ir įsipareigojimai nuo tos pačios dienos perduodami Nacionaliniam garbės legiono ordinui“.

| — | 2000 m. lapkričio 22 d. Dekretas Nr. 2000–1126 dėl Vodrejo naujamiesčio tvarkymo viešosios įstaigos likvidavimo: likutis perkeliamas į valstybės biudžetą, o 2 straipsnyje nurodoma, kad „teisės ir įsipareigojimai, susidarę dėl įstaigos veiklos arba per likvidavimo laikotarpį ir nežinomi likvidavimo laikotarpio pabaigoje, perduodami valstybei“. |
| --- | --- |

—

2000 m. lapkričio 22 d. Dekretas Nr. 2000–1126 dėl Vodrejo naujamiesčio tvarkymo viešosios įstaigos likvidavimo: likutis perkeliamas į valstybės biudžetą, o 2 straipsnyje nurodoma, kad „teisės ir įsipareigojimai, susidarę dėl įstaigos veiklos arba per likvidavimo laikotarpį ir nežinomi likvidavimo laikotarpio pabaigoje, perduodami valstybei“.

| — | 2001 m. gruodžio 31 d. Dekretas Nr. 2001–1383 dėl viešosios įstaigos, atsakingos už Bero lagūnos pakrančių sutvarkymą, panaikinimo: 6 straipsnyje nustatyta, kad dekretu bus baigtas uždarius likvidavimo sąskaitą likusių turto ir įsipareigojimų elementų bei veiklos arba likvidavimo laikotarpiu susidariusių ir jo pabaigoje nežinomų teisių ir pareigų perdavimas valstybei. 2004 m. kovo 17 d. Dekretu Nr. 2004–234 dėl įvairių nuostatų, susijusių su viešosios įstaigos, atsakingos už Bero lagūnos pakrančių sutvarkymą, likvidavimu, valstybei perduodami „dėl veiklos kilę ginčai“. |
| --- | --- |

—

2001 m. gruodžio 31 d. Dekretas Nr. 2001–1383 dėl viešosios įstaigos, atsakingos už Bero lagūnos pakrančių sutvarkymą, panaikinimo: 6 straipsnyje nustatyta, kad dekretu bus baigtas uždarius likvidavimo sąskaitą likusių turto ir įsipareigojimų elementų bei veiklos arba likvidavimo laikotarpiu susidariusių ir jo pabaigoje nežinomų teisių ir pareigų perdavimas valstybei. 2004 m. kovo 17 d. Dekretu Nr. 2004–234 dėl įvairių nuostatų, susijusių su viešosios įstaigos, atsakingos už Bero lagūnos pakrančių sutvarkymą, likvidavimu, valstybei perduodami „dėl veiklos kilę ginčai“.

| — | 2004 m. balandžio 29 d. Dekreto dėl Ero-Kalvadoso pramoninės ir uosto zonos vystymosi bendro sindikato panaikinimo (Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys, 2004 m. gegužės 6 d.) 4 straipsnis: „bendrojo sindikato likvidavimo dieną likusi našta paskirstyta jo nariams, vadovaujantis jo įstatais“. |
| --- | --- |

—

2004 m. balandžio 29 d. Dekreto dėl Ero-Kalvadoso pramoninės ir uosto zonos vystymosi bendro sindikato panaikinimo (Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys, 2004 m. gegužės 6 d.) 4 straipsnis: „bendrojo sindikato likvidavimo dieną likusi našta paskirstyta jo nariams, vadovaujantis jo įstatais“.

Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys

(105)  Les successions en droit administratif (Paveldėjimas administracinėje teisėje), S. Carpi-Petit, PUR, 2006.

105

Les successions en droit administratif

(106)

106

| — | 2004 m. vasario 24 d. Nutarimas dėl Centro ir Pietų baseino anglių kasyklų uždarymo (Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys, 2004 m. vasario 28 d.): veiklos, turto, teisių ir įsipareigojimų perdavimas Charbonnage de France. |
| --- | --- |

—

2004 m. vasario 24 d. Nutarimas dėl Centro ir Pietų baseino anglių kasyklų uždarymo (Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys, 2004 m. vasario 28 d.): veiklos, turto, teisių ir įsipareigojimų perdavimas Charbonnage de France.

Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys

Charbonnage de France

| — | 1959 m. sausio 7 d. Nutarimas Nr. 59–80 dėl tabako ir degtukų mokesčių monopolijų reorganizavimo: viešosios įstaigos SEITA įsteigimas ir dotacija. |
| --- | --- |

—

1959 m. sausio 7 d. Nutarimas Nr. 59–80 dėl tabako ir degtukų mokesčių monopolijų reorganizavimo: viešosios įstaigos SEITA įsteigimas ir dotacija.

| — | 1965 m. gruodžio 17 d. Dekretas Nr. 65–116 dėl Naftos autonominės valdybos ir Naftos tyrimų biuro pertvarkymo: „visas Naftos autonominės valdybos ir Naftos tyrimų biuro turtas, teisės ir įsipareigojimai visateisiškai perduodami Naftos tyrimų ir gavybos įmonei“. |
| --- | --- |

—

1965 m. gruodžio 17 d. Dekretas Nr. 65–116 dėl Naftos autonominės valdybos ir Naftos tyrimų biuro pertvarkymo: „visas Naftos autonominės valdybos ir Naftos tyrimų biuro turtas, teisės ir įsipareigojimai visateisiškai perduodami Naftos tyrimų ir gavybos įmonei“.

| — | Dekreto Nr. 67–796 dėl valstybinių Elzaso kalio kasyklų ir dėl Nacionalinio azoto pramonės biuro pertvarkymo 2 straipsnis: „visas Elzaso kalio kasyklų ir Nacionalinio azoto pramonės biuro turtas, teisės ir pareigos visateisiškai perduodami Kasyklų ir chemijos įmonei“. |
| --- | --- |

—

Dekreto Nr. 67–796 dėl valstybinių Elzaso kalio kasyklų ir dėl Nacionalinio azoto pramonės biuro pertvarkymo 2 straipsnis: „visas Elzaso kalio kasyklų ir Nacionalinio azoto pramonės biuro turtas, teisės ir pareigos visateisiškai perduodami Kasyklų ir chemijos įmonei“.

| — | 1968 m. balandžio 16 d. Dekretas Nr. 68–369 Centro ir Pietų baseino anglių kasyklų sujungimo: „visas panaikintų kasyklų turtas, teisės ir įsipareigojimai visateisiškai perduodami Centro ir Pietų baseino anglių kasykloms“. |
| --- | --- |

—

1968 m. balandžio 16 d. Dekretas Nr. 68–369 Centro ir Pietų baseino anglių kasyklų sujungimo: „visas panaikintų kasyklų turtas, teisės ir įsipareigojimai visateisiškai perduodami Centro ir Pietų baseino anglių kasykloms“.

| — | 1969 m. sausio 24 d. Dekretas Nr. 69–69 dėl ORTF perdavimo: „1969 m. sausio 1 d. Radiofoninio bendradarbiavimo biuro kilnojamasis ir nekilnojamasis turtas, teisės ir pareigos perduodami ORTF“. |
| --- | --- |

—

1969 m. sausio 24 d. Dekretas Nr. 69–69 dėl ORTF perdavimo: „1969 m. sausio 1 d. Radiofoninio bendradarbiavimo biuro kilnojamasis ir nekilnojamasis turtas, teisės ir pareigos perduodami ORTF“.

| — | 1993 m. spalio 13 d. Dekreto Nr. 93–1176 dėl viešosios įstaigos Bastilijos opera panaikinimo 2 straipsnis: „viešosios įstaigos Bastilijos Opera turtas, teisės ir įsipareigojimai perduodami viešajai įstaigai La Villette parkas.“ |
| --- | --- |

—

1993 m. spalio 13 d. Dekreto Nr. 93–1176 dėl viešosios įstaigos Bastilijos opera panaikinimo 2 straipsnis: „viešosios įstaigos Bastilijos Opera turtas, teisės ir įsipareigojimai perduodami viešajai įstaigai La Villette parkas.“

La Villette

| — | 2000 m. gruodžio 26 d. Dekreto Nr. 2000–1294 dėl viešosios įstaigos, atsakingos už Evry naujamiesčio tvarkymą, panaikinimo ir jos teisių bei įsipareigojimų perdavimo Paryžiaus regiono žemės ir technikos reikalų agentūrai (Agence foncière et technique de la région parisienne) 2 straipsnis: „viešosios įstaigos, atsakingos už Evry naujamiesčio tvarkymą, balanso turtas ir įsipareigojimai tą dieną perduodami Paryžiaus regiono žemės ir technikos reikalų agentūrai [...] ji prisiima visas teises ir pareigas, susijusias su viešosios įstaigos vykdyta veikla.“ |
| --- | --- |

—

2000 m. gruodžio 26 d. Dekreto Nr. 2000–1294 dėl viešosios įstaigos, atsakingos už Evry naujamiesčio tvarkymą, panaikinimo ir jos teisių bei įsipareigojimų perdavimo Paryžiaus regiono žemės ir technikos reikalų agentūrai (Agence foncière et technique de la région parisienne) 2 straipsnis: „viešosios įstaigos, atsakingos už Evry naujamiesčio tvarkymą, balanso turtas ir įsipareigojimai tą dieną perduodami Paryžiaus regiono žemės ir technikos reikalų agentūrai [...] ji prisiima visas teises ir pareigas, susijusias su viešosios įstaigos vykdyta veikla.“

Agence foncière et technique de la région parisienne

| — | 2004 m. sausio 30 d. Dekretas Nr. 2004–103 dėl Ubifrance, Prancūzijos įmonių tarptautinės plėtros agentūros: „UbiIFrance perduodamos [...] Prancūzijos išorės prekybos centro teisės, pareigos, nekilnojamasis ir kilnojamasis turtas.“ |
| --- | --- |

—

2004 m. sausio 30 d. Dekretas Nr. 2004–103 dėl Ubifrance, Prancūzijos įmonių tarptautinės plėtros agentūros: „UbiIFrance perduodamos [...] Prancūzijos išorės prekybos centro teisės, pareigos, nekilnojamasis ir kilnojamasis turtas.“

Ubifranc

„UbiIFrance

| — | 2004 m. vasario 3 d. Įstatymo Nr. 2004–105 dėl Nacionalinės šachtininkų teisių gynimo agentūros (Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs) įsteigimo 6 straipsnis: „Neatmetant galimybės, kad Nacionalinė Charbonnages de France ir baseino anglių kasyklų pensininkų ir jų teisių perėmėjų valdymo asociacija (pranc. Association nationale de gestion des retraités des Charbonnages de France et des Houillères de bassin ainsi que de leurs ayants droit) bus panaikinta visuotinio susirinkimo sprendimu, šios asociacijos turtas, teisės ir pareigos perduodami Nacionalinei šachtininkų teisių gynimo agentūrai (pranc. Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs).“ |
| --- | --- |

—

2004 m. vasario 3 d. Įstatymo Nr. 2004–105 dėl Nacionalinės šachtininkų teisių gynimo agentūros (Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs) įsteigimo 6 straipsnis: „Neatmetant galimybės, kad Nacionalinė Charbonnages de France ir baseino anglių kasyklų pensininkų ir jų teisių perėmėjų valdymo asociacija (pranc. Association nationale de gestion des retraités des Charbonnages de France et des Houillères de bassin ainsi que de leurs ayants droit) bus panaikinta visuotinio susirinkimo sprendimu, šios asociacijos turtas, teisės ir pareigos perduodami Nacionalinei šachtininkų teisių gynimo agentūrai (pranc. Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs).“

(Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs)

Nacionalinė Charbonnages de France

(pranc. Association nationale de gestion des retraités des Charbonnages de France et des Houillères de bassin ainsi que de leurs ayants droit

pranc. Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs

| — | 2004 m. vasario 26 d. Dekretas Nr. 2004–186 dėl Organizacinių mokslų universiteto steigimo ir dėl Paryžiaus Dauphine universiteto: „Paryžiaus IX universiteto turtas, teisės ir pareigos perduodami Paryžiaus Dauphine universitetui.“ |
| --- | --- |

—

2004 m. vasario 26 d. Dekretas Nr. 2004–186 dėl Organizacinių mokslų universiteto steigimo ir dėl Paryžiaus Dauphine universiteto: „Paryžiaus IX universiteto turtas, teisės ir pareigos perduodami Paryžiaus Dauphine universitetui.“

Dauphine

Dauphine

(107)

107

| — | 1980 m. liepos 2 d. Įstatymo Nr. 80–495 dėl Tabako ir degtukų pramoninio eksploatavimo tarnybos statuso pakeitimo 2 straipsnis: „pramoninio ir prekybinio pobūdžio įstaigos Tabako ir degtukų pramoninio eksploatavimo tarnybos (pranc. Service d’exploitation industriel des tabacs et allumettes) turtas kompetentingos valdžios institucijos nustatytomis sąlygomis įnešamas į šiuo įstatymu steigiamą bendrovę.“ |
| --- | --- |

—

1980 m. liepos 2 d. Įstatymo Nr. 80–495 dėl Tabako ir degtukų pramoninio eksploatavimo tarnybos statuso pakeitimo 2 straipsnis: „pramoninio ir prekybinio pobūdžio įstaigos Tabako ir degtukų pramoninio eksploatavimo tarnybos (pranc. Service d’exploitation industriel des tabacs et allumettes) turtas kompetentingos valdžios institucijos nustatytomis sąlygomis įnešamas į šiuo įstatymu steigiamą bendrovę.“

(pranc. Service d’exploitation industriel des tabacs et allumettes)

| — | Dar žr. 1980 m. gruodžio 19 d. Dekretą Nr. 80–1025 dėl Nacionalinės valstybės, savivaldos institucijų ir viešųjų įstaigų pirkimų kasos turto, teisių ir pareigų perdavimo bendrovei CEPME. |
| --- | --- |

—

Dar žr. 1980 m. gruodžio 19 d. Dekretą Nr. 80–1025 dėl Nacionalinės valstybės, savivaldos institucijų ir viešųjų įstaigų pirkimų kasos turto, teisių ir pareigų perdavimo bendrovei CEPME.

| — | 1988 m. sausio 18 d. Įstatymo Nr. 88–50 dėl Nacionalinės žemės ūkio kreditavimo kasos (Caisse nationale de crédit agricole) pertvarkymo į savišalpos kasą 1 straipsnis: „Nacionalinės žemės ūkio kreditavimo kasos ir bendrojo garantijų fondo turtas perduodami pirmoje pastraipoje nurodytai bendrovei, kuri perima visas nacionalinės kasos ir bendrojo garantijų fondo teises ir pareigas ir su jomis susijusias garantijas bei laidavimus.“ |
| --- | --- |

—

1988 m. sausio 18 d. Įstatymo Nr. 88–50 dėl Nacionalinės žemės ūkio kreditavimo kasos (Caisse nationale de crédit agricole) pertvarkymo į savišalpos kasą 1 straipsnis: „Nacionalinės žemės ūkio kreditavimo kasos ir bendrojo garantijų fondo turtas perduodami pirmoje pastraipoje nurodytai bendrovei, kuri perima visas nacionalinės kasos ir bendrojo garantijų fondo teises ir pareigas ir su jomis susijusias garantijas bei laidavimus.“

(Caisse nationale de crédit agricole)

| — | 1989 m. balandžio 19 d. Dekretas dėl leidimo Administravimo įstaigų informavimo sistemų tyrimų centrui (pranc. Centre d’études des systèmes d’information des administrations) visą savo turtą, teises ir pareigas perduoti akcinei bendrovei Cesia ir dėl šios įstaigos panaikinimo. |
| --- | --- |

—

1989 m. balandžio 19 d. Dekretas dėl leidimo Administravimo įstaigų informavimo sistemų tyrimų centrui (pranc. Centre d’études des systèmes d’information des administrations) visą savo turtą, teises ir pareigas perduoti akcinei bendrovei Cesia ir dėl šios įstaigos panaikinimo.

Centre d’études des systèmes d’information des administrations)

Cesia

| — | 1992 m. liepos 16 d. Įstatymas Nr. 92–665 dėl teisės aktų, taikomų draudimo ir kreditavimo srityje, pritaikymo Europos bendrajai rinkai: akcinei bendrovei perduodamas visas PKVĮ Nacionalinės savišalpos kasos (Caisse nationale de prévoyance) turtas, teisės ir pareigos. |
| --- | --- |

—

1992 m. liepos 16 d. Įstatymas Nr. 92–665 dėl teisės aktų, taikomų draudimo ir kreditavimo srityje, pritaikymo Europos bendrajai rinkai: akcinei bendrovei perduodamas visas PKVĮ Nacionalinės savišalpos kasos (Caisse nationale de prévoyance) turtas, teisės ir pareigos.

(Caisse nationale de prévoyance)

| — | 2001 m. gruodžio 19 d. Dekretas Nr. 2001–1213, kuriuo valstybinei viešajai įstaigai Technologijų informacijos sklaidos agentūrai (pranc. Agence pour la diffusion de l’information technologique) leidžiama savo turtą įnešti į to paties pavadinimo akcinę bendrovę, ši viešoji įstaiga panaikinama ir leidžiama bendrovę perkelti į privatųjį sektorių. |
| --- | --- |

—

2001 m. gruodžio 19 d. Dekretas Nr. 2001–1213, kuriuo valstybinei viešajai įstaigai Technologijų informacijos sklaidos agentūrai (pranc. Agence pour la diffusion de l’information technologique) leidžiama savo turtą įnešti į to paties pavadinimo akcinę bendrovę, ši viešoji įstaiga panaikinama ir leidžiama bendrovę perkelti į privatųjį sektorių.

Agence pour la diffusion de l’information technologique)

(108)  Galima remtis Nacionalinės valstybės, savivaldos institucijų ir viešųjų įstaigų pirkimų kasos (pranc. Caisse nationale des marchés de l’Etat, des collectivités et établissements publics) panaikinimo operacijos pavyzdžiu: 1980 m. gruodžio 19 d. Dekrete Nr. 80–1025 teigiama, kad viešosios įstaigos turtas, teisės ir pareigos perduodami akcinei bendrovei (CEPME), o viešoji įstaiga mainais gauna akcijų. Po to 1980 m. gruodžio 23 d. Dekretu Nr. 80–1076 viešoji įstaiga panaikinta ir jos turtas perduotas valstybei. Toks pat mechanizmas sukurtas panaikinus Technologijų informacijos sklaidos agentūrą (pranc. Agence pour la diffusion de l’information technologique) (2001 m. gruodžio 19 d. Dekretas Nr. 2001–1213).

108

Caisse nationale des marchés de l’Etat, des collectivités et établissements publics)

Agence pour la diffusion de l’information technologique)

(109)  „Viešosios įstaigos“, Juris-classeur administratif, rink. 135, 2007 m.

109

Juris-classeur administratif

(110)  Žr., pvz., 1980 m. liepos 2 d. Įstatymą Nr. 80–495 dėl tabako ir degtukų eksploatavimo tarnybos pertvarkymo į nacionalinę bendrovę; 1996 m. liepos 26 d. Įstatymo Nr. 96–660 dėl nacionalinės įmonės France Télécom 1 straipsnis: „1 straipsnyje minimas viešosios teisės reglamentuojamas juridinis asmuo France Télécom nuo 1996 m. gruodžio 31 d. pertvarkomas į nacionalinę įmonę France Télécom, kurios daugiau negu pusė kapitalo tiesiogiai priklauso valstybei“; Viešosios teisės reglamentuojamo juridinio asmens France Télécom turtas, teisės ir pareigos nuo 1996 m. gruodžio 31 d. visateisiškai perkeliami nacionalinei įmonei France Télécom. Akivaizdu, kad ši procedūra yra vienintelė numatytina, kai valstybės tarnyba, turinti pridėtinį biudžetą, pertvarkoma į privatinės teisės bendrovę. 1993 m. gruodžio 31 d. Įstatymo Nr. 93–1419 dėl Nacionalinės spaustuvės 1 straipsnis: „Visos valstybės teisės, turtas ir pareigos, susiję su tarnybų uždaviniais, kuriems skirtas pridėtinis Nacionalinės spaustuvės biudžetas, perduodami nacionalinei bendrovei Imprimerie nationale; vėliau 2001 m. gruodžio 28 d. Patikslinamojo finansų įstatymo Nr. 2001–1276 78 straipsnis, kuriuo nacionalinės kompetencijos tarnyba DCN pertvarkoma į akcinę bendrovę ir jai perduodamos tos tarnybos teisės, turtas bei pareigos.“

110

France Télécom

„1 straipsnyje minimas viešosios teisės reglamentuojamas juridinis asmuo France Télécom

France Télécom,

France Télécom

France Télécom

Imprimerie nationale

(111)  Taip pat elgtasi ADP atveju pagal 2005 m. balandžio 20 d. Įstatymo Nr. 2005–357 dėl oro uostų 1 straipsnis: „Viešoji įstaiga Paryžiaus oro uostai pertvarkyta į akcinę bendrovę. Po pertvarkymo naujas juridinis asmuo neįsteigtas, jis nepadarė įtakos ir personalui taikomai teisinei tvarkai.“

111

(112)  Vocabulaire juridique, G. Cornu, PUF.

112

Vocabulaire juridique

(113)  Žr. pirmiau minėtoje S. Carpi-Petit, Paveldėjimas administracinėje teisėje (Les successions en droit administratif), p. 207.

113

(Les successions en droit administratif)

(114)  Žr. 61 išnašą.

114

(115)  Teismo sprendimo EPAC prieš Komisiją, sujungtos bylos T-204/97 ir T-270/97, 2000 m. Rink. p. II-2267, 80–81 punktai).

115

EPAC prieš Komisiją

(116)  Finansinio pajėgumo reitingo nustatymas yra privalomas perėjimas nuo įmonių finansavimo prie kapitalų rinkos; be to, reitingas vis dažniau naudojamas kaip rekomendacija suteikiant banko paskolas. Šia tema žr. išnašą sprendimo pradėti procedūrą 46 p.

116

(117)  Tai Standard & Poor’s ir Fitch, dvi didžiausios pasaulinės kredito reitingų agentūros.

117

Standard & Poor’s

Fitch

(118)  Ištrauka iš International Postal Entities: Influence of government support on ratings, Standard and Poor’s, 2004 m. lapkričio 22 d.: „La Poste’s legal status, which ensures a last-recourse sovereign guarantee, confers the ultimate statutory guarantee of the Republic of France on its obligations“.

118

International Postal Entities

Influence of government support on ratings

Standard and Poor’s

„La Poste’s legal status, which ensures a last-recourse sovereign guarantee, confers the ultimate statutory guarantee of the Republic of France on its obligations“

(119)  Ištrauka iš Ratings direct dėl Pašto, S & P, 2007 m. balandžio 3 d.: „In 1991, LP – previously part of the government bureaucracy- became an independent publicly owned entity with EP status, which ensures LP an ultimate state guarantee on its obligations, but not a timely and explicit guarantee as reflected by the rating differentiation between LP and the Republic of France.“

119

Ratings direct

(120)  Žr. Komisijos komunikato dėl garantijų 1.2 dalies antrą ir ketvirtą įtraukas.

120

(121)  Žr. straipsnį „Fitch patvirtina, kad Paštui suteiktas „AA“ reitingas“, Fitch Ratings, Paryžius/Londonas, 2009 m. rugsėjo 4 d.

121

Fitch patvirtina, kad Paštui suteiktas „AA“ reitingas“, Fitch Ratings, Paryžius/Londonas, 2009 m. rugsėjo 4 d

(122)  Žr. šio sprendimo 2 konstatuojamąją dalį.

122

(123)  Ištrauka iš International Postal Entities: Influence of government support on ratings, Standard and Poor’s, 2004 m. lapkričio 22 d.: „Category 2: notching down with respect to the state owner’s rating. The second category includes those entities that, while autonomous in their operations, are largely public-policy-based institutions, still in receipt of substantial direct or indirect financial backing from the State. There is, however, a high level of uncertainty surrounding the level and/or timeliness of this state support. A top-down approach that assumes notching down from the sovereign rating by up to two categories (six notches) applies to such postal entities. La Poste and Poste Italiane currently fall within this category.“

123

International Postal Entities

Influence of government support on ratings

Standard and Poor’s

(124)  Ištrauka iš International Postal Entities: Influence of government support on ratings, Standard and Poor’s, 2004 m. lapkričio 22 d.: „Unlike the credit quality of companies that operate in a commercial manner at arm’s length from the government, like SingPost, Deutsche Post or TPG, a major factor underpinning La Poste’s robust credit quality is its extremely strong State support. La Poste’s legal status confers the ultimate statutory guarantee of the Republic of France (AAAA/Stable/A-1+) on its obligations.“

124

International Postal Entities: Influence of government support on ratings

Standard and Poor’s

(125)  Paskutinį kartą Pašto reitingas buvo sumažintas 2009 m. sausio 21 d., praėjus šiek tiek laiko po to, kai Prancūzijos Respublikos Prezidentas paskelbė, kad Paštas pertvarkomas į akcinę bendrovę: Pašto reitingas buvo sumažintas iki A+, o tai dar kartą patvirtina, kad visoms sąlygoms esant vienodoms, Pašto, kaip viešojo subjekto, statusas daro didelę įtaką reitingavimui.

125

(126)  Ištrauka iš Ratings direct dėl Pašto, S & P, 2007 m. balandžio 3 d.: „ S & P continues to follow a top-down rating methodology for La Poste – which allows for a governement supported entity to be rated by up to two categories below the sovereign- as we expect the French state to remain La Poste’s 100 % shareholder in the medium term. The ratings nevertheless already factor in the long-term likelihood of a change in the group’s capital structure, which would require a change in its current „établissement public“ legal status and result in the loss of the state’s ultimate guarantee on LP’s financial obligations, the elimination of which was recently recommended by the European Commission.“

126

Ratings direct

(127)  Ištrauka iš Ratings direct dėl Pašto, S & P, 2007 m. balandžio 3 d.: „The EC recently recommended that the French government end this guarantee by year-end 2008, which they believe provides LP with more favorable financing conditions than its competitors in a market in the process of being liberalized. The ratings on La Poste were unaffected by this recommendation since we consider that a change in La Poste’s status would not necessarily reflect a decrease in the strong state support that underpins LP’s ratings and that has been reaffirmed by recent government decisions.“

127

Ratings direct

La Poste

La Poste

(128)  Ištrauka iš 2009 m. sausio 21 d.ADP news: „S & P lowers ratings on La Poste with negative Outlook [...] The announced legal status and ownership change will give the company a greater autonomy from the government, which is why its rating has a four-notch differential with the rating on the Republic of France, rated AAA/A-1 + with a „stable“ outlook. S & P’s „negative“ outlook reflects concerns that the changes in the company’s legal status and ownership, likely to take place in the next two years as part of a capital hike, could pressure the ratings. These initiatives could limit the government’s ability to provide the postal operator with exceptional support without improving its standalone profile in the short term, as the capital hike should not decrease La Poste’s debt relative to its cash generation.“

128

ADP news

La Poste

(129)  Žr. 2008 m. sausio 23 d. Prancūzijos pateiktų pastabų 197 punktą.

129

(130)  Rating Government-Related Entities: A Primer, Standard and Poor’s, 2006 m. birželio 14 d.

130

Rating Government-Related Entities: A Primer

Standard and Poor’s

(131)  Taip pat žr. Ratings direct apie Paštą, S & P, 2007 m. balandžio 3 d.: „The entities’ credit standing is linked to that of the government, but ratings can be notched down from those on the State by up to two categories as the financial links between these companies and the state may be increasingly subject to change in the medium or long term“ (Subjekto kredito reitingas susijęs su Vyriausybės reitingu, tačiau gali būti dviem kategorijomis žemesnis, nes per vidutinį ar ilgą laikotarpį tos įmonės ir valstybės finansiniai ryšiai gali pasikeisti).

131

Ratings direct

(132)  Ištrauka iš Ratings direct dėl Pašto, S & P, 2007 m. balandžio 3 d.: „In 1991, LP – previously part of the government bureaucracy- became an independent publicly owned entity with EP status, which ensures LP an ultimate state guarantee on its obligations, but not a timely and explicit guarantee as reflected by the rating differentiation between LP and the Republic of France.“

132

Ratings direct

(133)  Ištrauka iš Ratings direct dėl Pašto, S & P, 2007 m. balandžio 3 d.: „The EC recently recommended that the French government end this guarantee by year-end 2008, which they believe provides LP with more favorable financing conditions than its competitors in a market in the process of being liberalized. The ratings on La Poste were unaffected by this recommendation since we consider that a change in La Poste’s status would not necessarily reflect a decrease in the strong state support that underpins LP’s ratings and that has been reaffirmed by recent government decisions.“

133

Ratings direct

La Poste

La Poste

(134)  Ištrauka iš Ratings direct dėl Pašto, S & P, 2007 m. balandžio 3 d.: „A change in the group’s ownership structure would lead Standard & Poor’s to shift to a bottom-up rating approach, focusing more on LP’s stand-alone business and financial profiles. This rating approach may not necessarily translate into rating changes given the expected improvement in La Poste’s stand-alone situation in the coming years“ (Grupės nuosavybės struktūros pasikeitimas paskatintų Standard and Poor’s pereiti prie reitingavimo didėjimo tvarka, kai daugiau dėmesio būtų skiriama pačios Pašto įmonės komerciniam ir finansiniam profiliui. Laikantis tokio požiūrio, reitingas nebūtinai pasikeistų, nes tikimasi, kad per kelerius ateinančius metus Pašto vidaus padėtis pagerės).

134

Ratings direct

La Poste’s

Standard and Poor’s

(135)  Ištrauka iš Ratings direct dėl Pašto, S & P, 2007 m. balandžio 3 d.: „The ratings on La Poste could be downgraded, however, if state backing for the company were to weaken“ (Pašto reitingai vis dėlto turėtų sumažėti, jei susilpnėtų valstybės šiai įmonei teikiama parama).

135

Ratings direct

La Poste

(136)  Žr. šio sprendimo 3.2.1. skirsnio D punktą ir Prancūzijos valdžios institucijų 2008 m. sausio 23 pateiktų pastabų V.4 dalį.

136

(137)  Žr. 2008 m. sausio 23 d. Prancūzijos pateiktų pastabų V 4a dalį.

137

(138)  Žr. 2003 m. sausio 23 d. Prancūzijos pateiktų pastabų 186 punktą.

138

(139)  Ištrauka iš Ratings direct dėl Pašto, S & P, 2007 m. balandžio 3 d.

139

Ratings direct

(140)  Ištrauka iš International Postal Entities: Influence of government support on ratings, Standard and Poor’s, 2004 m. lapkričio 22 d.: „Unlike the credit quality of companies that operate in a commercial manner at arm’s length from the government, like SingPost, Deutsche Post or TPG, a major factor underpinning La Poste’s robust credit quality is its extremely strong State support. La Poste’s legal status confers the ultimate statutory guarantee of the Republic of France (AAAA/Stable/A-1+) on its obligations.“

140

International Postal Entities

Influence of government support on ratings

Standard and Poor’s

SingPost, Deutsche Post

TPG,

La Poste’s

La Poste’s

(141)  Žr. 2008 m. sausio 23 d. Prancūzijos pateiktų pastabų 196 punktą.

141

(142)  Žr. 2008 m. sausio 23 d. Prancūzijos pateiktų pastabų 198–200 punktus.

142

(143)  International Postal Entities: Influence of government support on ratings, Standard and Poor’s, 2004 m. lapkričio 22 d.

143

International Postal Entities: Influence of government support on ratings

Standard and Poor’s

(144)  Ištrauka iš Ratings direct dėl Pašto, S & P, 2007 m. balandžio 3 d.: „The ratings nevertheless already factor in the long-term likelihood of a change in the group’s capital structure, which would require a change in its current „établissement public“ legal status and result in the loss of the state’s ultimate guarantee on LP’s financial obligations, the elimination of which was recently recommended by the European Commission“. Be to, nustatytos La Poste silpnosios vietos yra „Likely capital structure change at company or bank level in the long term.“

144

Ratings direct

La Poste

(145)  Mid swap yra tarpbankinėje rinkoje tam tikru metu bankų siūlomos palūkanų normos vidurkis pagal mokėjimo terminą, t. y. pastovi palūkanų norma, už kurią bankas pasirengęs skolinti, palyginti su paprastai taikoma 6 mėnesių EURIBOR palūkanų norma. Ši palūkanų norma rekomenduojama būtent obligacijų emisijos rinkoje.

145

Mid swap

(146)  1990 m. vasario 14 d. Teismo sprendimo Boussac, Prancūzija prieš Komisiją, C-301/87, Rink. p. I-307, 33 punktas.

146

Boussac

Prancūzija prieš Komisiją

(147)  2009 m. kovo 11 d. Teismo sprendimo TF1 prieš Komisiją, T354/05, Rink. p. II-113, 166–167 punktai.

147

TF1 prieš Komisiją

(148)  Konkrečiai sprendime dėl EDF (2003 m. gruodžio 16 d. Komisijos sprendimo 2005/145/EB dėl Prancūzijos suteiktos valstybės pagalbos bendrovei EDF ir elektros energijos ir dujų gamybos sektoriui (OL L 49, 2005 2 22, p. 9) 57 dalyje Komisija nurodo, kad „EDF netaikant sanavimo ir likvidavimo procedūros yra panaikinama bankroto galimybė, o tai prilygsta garantijai, suteikiamai visiems įmonės įsipareigojimams. Pagal rinkos taisykles garantija negali būti išmokama. Tokia garantija, kuriai netaikomos nei apimties, nei terminų, nei sumos ribos, yra laikoma valstybės pagalba.“

148

(149)  Žr. Komunikato dėl garantijų 2.1 punkto trečią pastraipą.

149

(150)  OL L 15, 1998 1 21, p. 14.

150

(151)  Žr., pvz., Sprendimą 2005/145/EB.

151

(152)  Žr. konkrečiai Komunikato dėl garantijų 1.5 punktą, kuriame įtvirtinamas neutralumo principas, ir 1.2 punktą, kur aiškinama, jog valstybės garantija gali kilti vien iš teisinės formos (šio punkto antroji ir ketvirtoji įtraukos).

152

(153)  Byla E 10/2000, Anstaltslast und Gewährträgerhaftung, 2001 m. gegužės 8 d. pasiūlymo dėl naudingų priemonių 5 punktas. Žr. Komisijos interneto svetainę http://ec.europa.eu/community_law/state_AIDS/comp-2000/e010–00–1.pdf

153

Anstaltslast und Gewährträgerhaftung

(154)  Žr. Sprendimą 2005/145/EB.

154

---

| 19.10.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 274/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 274/54

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. vasario 26 d.

dėl valstybės pagalbos C 9/09 (ex NN 49/08, NN 50/08 ir NN 45/08), kurią Belgijos Karalystė, Prancūzijos Respublika ir Liuksemburgo Didžioji Hercogystė suteikė bendrovei Dexia SA

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 1180)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/606/ES)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1),

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

1.1.   NEATIDĖLIOTINOS PAGALBOS DEXIA PRIEMONĖS

| (1) | 2008 m. rugsėjo 30 d. Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo (toliau – suinteresuotosios valstybės narės) valdžios institucijos viešai paskelbė apie šio sprendimo 3.1 skirsnyje aprašytą kapitalo didinimą (toliau – kapitalo didinimas). 2008 m. spalio 9 d. suinteresuotosios valstybės narės paskelbė apie 3.2 skirsnyje aprašytos garantijos (toliau – garantija) įgyvendinimą. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. rugsėjo 30 d. Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo (toliau – suinteresuotosios valstybės narės) valdžios institucijos viešai paskelbė apie šio sprendimo 3.1 skirsnyje aprašytą kapitalo didinimą (toliau – kapitalo didinimas). 2008 m. spalio 9 d. suinteresuotosios valstybės narės paskelbė apie 3.2 skirsnyje aprašytos garantijos (toliau – garantija) įgyvendinimą.

| (2) | 2008 m. spalio 1 ir 2 d. raštais, kurie tą pačią dieną įregistruoti Komisijoje, suinteresuotųjų valstybių narių valdžios institucijos informavo Komisiją apie priemones, kurių ėmėsi didindamos kapitalą. Po to Komisijai buvo atsiųsti raštai, kuriuose stengtasi pagrįsti priemonių, kurių suinteresuotosios valstybės narės ėmėsi didindamos kapitalą, skubumą:






  — | Belgijos nacionalinio banko (toliau – BNB) raštas, gautas 2008 m. spalio 1 d., |
| --- | --- | --- |

(2)

2008 m. spalio 1 ir 2 d. raštais, kurie tą pačią dieną įregistruoti Komisijoje, suinteresuotųjų valstybių narių valdžios institucijos informavo Komisiją apie priemones, kurių ėmėsi didindamos kapitalą. Po to Komisijai buvo atsiųsti raštai, kuriuose stengtasi pagrįsti priemonių, kurių suinteresuotosios valstybės narės ėmėsi didindamos kapitalą, skubumą:

—

Belgijos nacionalinio banko (toliau – BNB) raštas, gautas 2008 m. spalio 1 d.,

| — | Prancūzijos banko (pranc. Banque de France) raštas, gautas 2008 m. spalio 2 d., |
| --- | --- |

—

Prancūzijos banko (pranc. Banque de France) raštas, gautas 2008 m. spalio 2 d.,

| — | Liuksemburgo finansinių paslaugų priežiūros komisijos (toliau – CSSF) raštas, gautas 2008 m. spalio 10 d. |
| --- | --- |

—

Liuksemburgo finansinių paslaugų priežiūros komisijos (toliau – CSSF) raštas, gautas 2008 m. spalio 10 d.

| (3) | 2008 m. spalio 9, 13 ir 17 d. raštais suinteresuotosios valstybės narės informavo Komisiją apie garantijos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

(3)

2008 m. spalio 9, 13 ir 17 d. raštais suinteresuotosios valstybės narės informavo Komisiją apie garantijos įgyvendinimą.

| (4) | 2008 m. spalio 2, 13 ir 14 d. raštuose suinteresuotosios valstybės narės įsipareigojo, atsižvelgdamos į 2008 m. spalio 3 ir 9 d. nustatytas priemones, per šešis mėnesius nuo 2008 m. spalio 3 d. pateikti Komisijai Dexia restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(4)

2008 m. spalio 2, 13 ir 14 d. raštuose suinteresuotosios valstybės narės įsipareigojo, atsižvelgdamos į 2008 m. spalio 3 ir 9 d. nustatytas priemones, per šešis mėnesius nuo 2008 m. spalio 3 d. pateikti Komisijai Dexia restruktūrizavimo planą.

| (5) | Spalio 8 ir 13 d. raštais, siekdamas skaidrumo, BNB informavo Komisiją apie likvidumo palaikymo (arba angl. liquidity assistance) operaciją (toliau – LP operacija), kurią BNB, bendradarbiaudamas su Prancūzijos banku, įgyvendino dėl laikinų Dexia likvidumo problemų. Bankas informavo Komisiją apie šiai operacijai skirtas lėšas. |
| --- | --- |

(5)

Spalio 8 ir 13 d. raštais, siekdamas skaidrumo, BNB informavo Komisiją apie likvidumo palaikymo (arba angl. liquidity assistance) operaciją (toliau – LP operacija), kurią BNB, bendradarbiaudamas su Prancūzijos banku, įgyvendino dėl laikinų Dexia likvidumo problemų. Bankas informavo Komisiją apie šiai operacijai skirtas lėšas.

| (6) | 2008 m. lapkričio 14 d. Belgijos ir Prancūzijos valstybės viešai paskelbė suteikiančios garantiją, susijusią su įmonės Dexia patronuojamosios bendrovės Financial Security Assurance (FSA) finansinėmis priemonėmis (toliau – FSA priemonė). |
| --- | --- |

(6)

2008 m. lapkričio 14 d. Belgijos ir Prancūzijos valstybės viešai paskelbė suteikiančios garantiją, susijusią su įmonės Dexia patronuojamosios bendrovės Financial Security Assurance (FSA) finansinėmis priemonėmis (toliau – FSA priemonė).

1.2.   PIRMASIS KOMISIJOS SPRENDIMAS: NEATIDĖLIOTINOMS PRIEMONĖMS NEPRIEŠTARAUTA

| (7) | 2008 m. lapkričio 19 d. sprendimu (2) Komisija nutarė neprieštarauti LP operacijai ir suinteresuotųjų valstybių narių garantijai, suteikiamai tam tikroms Dexia įsipareigojimų dalims. Komisija iš tiesų nurodė, kad pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą (3) šios priemonės neprieštarauja vidaus rinkai kaip pagalba sunkumų patiriančiai įmonei sanuoti, ir leido šias priemones taikyti šešis mėnesius nuo 2008 m. spalio 3 d., nurodydama, kad pasibaigus šiam laikotarpiui, ji turės iš naujo įvertinti pagalbą kaip struktūrinę priemonę. |
| --- | --- |

(7)

2008 m. lapkričio 19 d. sprendimu (2) Komisija nutarė neprieštarauti LP operacijai ir suinteresuotųjų valstybių narių garantijai, suteikiamai tam tikroms Dexia įsipareigojimų dalims. Komisija iš tiesų nurodė, kad pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą (3) šios priemonės neprieštarauja vidaus rinkai kaip pagalba sunkumų patiriančiai įmonei sanuoti, ir leido šias priemones taikyti šešis mėnesius nuo 2008 m. spalio 3 d., nurodydama, kad pasibaigus šiam laikotarpiui, ji turės iš naujo įvertinti pagalbą kaip struktūrinę priemonę.

| (8) | 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime taip pat buvo aiškiai nustatyta, kad kitos pagalbos priemonės bus nagrinėjamos atskirai ir dėl jų sprendimas bus priimtas vėliau. |
| --- | --- |

(8)

2008 m. lapkričio 19 d. sprendime taip pat buvo aiškiai nustatyta, kad kitos pagalbos priemonės bus nagrinėjamos atskirai ir dėl jų sprendimas bus priimtas vėliau.

1.3.   TREČIOJO ASMENS SKUNDAS DĖL TARIAMOS DEXIA GAUTOS VALSTYBĖS PAGALBOS

| (9) | 2008 m. lapkričio 6 d. raštu Komisija gavo skundą dėl tariamos neteisėtos valstybės pagalbos įmonei Dexia. Skundas, kurį pateikė vienas įmonės Dexia Banque Belgique (toliau – DBB) konkurentas, yra konkrečiai susijęs su Belgijos valdžios institucijų ir Dexia akcininkų belgų pasirašytu kapitalo padidinimu trimis milijardais eurų bei su Belgijos valstybės garantija Dexia suteiktoms tarpbankinėms ir panašioms paskoloms. |
| --- | --- |

(9)

2008 m. lapkričio 6 d. raštu Komisija gavo skundą dėl tariamos neteisėtos valstybės pagalbos įmonei Dexia. Skundas, kurį pateikė vienas įmonės Dexia Banque Belgique (toliau – DBB) konkurentas, yra konkrečiai susijęs su Belgijos valdžios institucijų ir Dexia akcininkų belgų pasirašytu kapitalo padidinimu trimis milijardais eurų bei su Belgijos valstybės garantija Dexia suteiktoms tarpbankinėms ir panašioms paskoloms.

| (10) | 2008 m. lapkričio 13 d. raštu nekonfidencialią skundo versija ir prie jo pridedamus dokumentus Komisija persiuntė Belgijos valdžios institucijoms. 2008 m. lapkričio 19 d. rašte Belgijos valdžios institucijos išdėstė Komisijai savo pastabas dėl skundo. |
| --- | --- |

(10)

2008 m. lapkričio 13 d. raštu nekonfidencialią skundo versija ir prie jo pridedamus dokumentus Komisija persiuntė Belgijos valdžios institucijoms. 2008 m. lapkričio 19 d. rašte Belgijos valdžios institucijos išdėstė Komisijai savo pastabas dėl skundo.

1.4.   PRIEMONIŲ TAIKYMO PRATĘSIMAS IR DEXIA RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

| (11) | Kaip buvo įsipareigojusios, suinteresuotųjų valstybių narių valdžios institucijos atitinkamai 2009 m. vasario 16, 17 ir 18 d. pateikė Komisijai įmonės Dexia restruktūrizavimo planą (toliau – pradinis restruktūrizavimo planas). Papildoma informacija apie pradinį restruktūrizavimo planą buvo pateikta 2009 m. vasario 27 d. ir 2009 m. kovo 3, 5, 6, 7, 8 ir 9 d. |
| --- | --- |

(11)

Kaip buvo įsipareigojusios, suinteresuotųjų valstybių narių valdžios institucijos atitinkamai 2009 m. vasario 16, 17 ir 18 d. pateikė Komisijai įmonės Dexia restruktūrizavimo planą (toliau – pradinis restruktūrizavimo planas). Papildoma informacija apie pradinį restruktūrizavimo planą buvo pateikta 2009 m. vasario 27 d. ir 2009 m. kovo 3, 5, 6, 7, 8 ir 9 d.

| (12) | Be to, atsižvelgdamos į šį pradinį restruktūrizavimo planą, suinteresuotųjų valstybių narių valdžios institucijos paprašė Komisijos leisti pratęsti garantijos mechanizmo taikymą iki garantijų susitarime numatyto termino, t. y. 2009 m. spalio 31 d., ir išsaugoti lengvatinį 25 bazinių punktų minėtos garantijos atlygio už mažiau nei mėnesiui prisiimtus įsipareigojimus tarifą. Be to, Komisijos taip pat buvo paprašyta patvirtinti, kad jeigu garantija būtų pratęsta po 2009 m. spalio mėn. (iki 2010 m. spalio mėn.), šis pratęsimas būtų suderinamas su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(12)

Be to, atsižvelgdamos į šį pradinį restruktūrizavimo planą, suinteresuotųjų valstybių narių valdžios institucijos paprašė Komisijos leisti pratęsti garantijos mechanizmo taikymą iki garantijų susitarime numatyto termino, t. y. 2009 m. spalio 31 d., ir išsaugoti lengvatinį 25 bazinių punktų minėtos garantijos atlygio už mažiau nei mėnesiui prisiimtus įsipareigojimus tarifą. Be to, Komisijos taip pat buvo paprašyta patvirtinti, kad jeigu garantija būtų pratęsta po 2009 m. spalio mėn. (iki 2010 m. spalio mėn.), šis pratęsimas būtų suderinamas su bendrąja rinka.

| (13) | Kita vertus, atsargumo sumetimais Belgijos Vyriausybė taip pat paprašė pratęsti laikotarpį, kai Dexia galės pasinaudoti BNB vykdomomis LP operacijomis, iki 2009 m. spalio 31 d. |
| --- | --- |

(13)

Kita vertus, atsargumo sumetimais Belgijos Vyriausybė taip pat paprašė pratęsti laikotarpį, kai Dexia galės pasinaudoti BNB vykdomomis LP operacijomis, iki 2009 m. spalio 31 d.

| (14) | Galų gale Belgijos ir Prancūzijos Vyriausybės pranešė Komisijai apie FSA priemonės įgyvendinimą, viešai paskelbtą 2008 m. lapkričio 14 d. |
| --- | --- |

(14)

Galų gale Belgijos ir Prancūzijos Vyriausybės pranešė Komisijai apie FSA priemonės įgyvendinimą, viešai paskelbtą 2008 m. lapkričio 14 d.

1.5.   ANTRASIS KOMISIJOS SPRENDIMAS: OFICIALIOS PROCEDŪROS PRADŽIA

| (15) | 2009 m. kovo 13 d. raštu Komisija informavo Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo valdžios institucijas apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl visos įmonei Dexia suteiktos pagalbos (4). Vis dėlto rašte nurodoma, kad siekdama sudaryti sąlygas greitai parduoti FSA, Komisija neprieštaravo tam tikriems FSA priemonės aspektams, laikomiems suderinamais su vidaus rinka pagal minėtos Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą. Galų gale rašte nurodyta, kad suinteresuotųjų valstybių narių garantija, suteikta įmonei Dexia, galiojusi iki 2009 m. spalio 30 d., galėjo būti laikoma suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą iki galutinio Komisijos sprendimo, kuriuo remiantis galima baigti oficialią procedūrą. |
| --- | --- |

(15)

2009 m. kovo 13 d. raštu Komisija informavo Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo valdžios institucijas apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl visos įmonei Dexia suteiktos pagalbos (4). Vis dėlto rašte nurodoma, kad siekdama sudaryti sąlygas greitai parduoti FSA, Komisija neprieštaravo tam tikriems FSA priemonės aspektams, laikomiems suderinamais su vidaus rinka pagal minėtos Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą. Galų gale rašte nurodyta, kad suinteresuotųjų valstybių narių garantija, suteikta įmonei Dexia, galiojusi iki 2009 m. spalio 30 d., galėjo būti laikoma suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą iki galutinio Komisijos sprendimo, kuriuo remiantis galima baigti oficialią procedūrą.

| (16) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl aptariamos pagalbos (5). |
| --- | --- |

(16)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl aptariamos pagalbos (5).

| (17) | Komisija iš suinteresuotųjų šalių pastabų šia tema negavo. |
| --- | --- |

(17)

Komisija iš suinteresuotųjų šalių pastabų šia tema negavo.

| (18) | Nagrinėdama su FSA priemone susijusius klausimus (turto, kuriam priemonė taikoma, įvertinimu ir atlygiu už šią priemonę), Komisija rėmėsi pagal sutartį su ja atlikta išorės ekspertų (Oliverio Wymano) technine analize. |
| --- | --- |

(18)

Nagrinėdama su FSA priemone susijusius klausimus (turto, kuriam priemonė taikoma, įvertinimu ir atlygiu už šią priemonę), Komisija rėmėsi pagal sutartį su ja atlikta išorės ekspertų (Oliverio Wymano) technine analize.

1.6.   TREČIASIS KOMISIJOS SPRENDIMAS: GARANTIJOS TERMINO PRATĘSIMAS

| (19) | Kadangi 2009 m. spalio 31 d. turėjo baigtis Dexia ir suinteresuotųjų valstybių narių sudaryto garantijų susitarimo galiojimas, 2009 m. spalio 27 d. suinteresuotosios valstybės narės pranešė Komisijai apie tai, kad pakoreguoto garantijų susitarimo galiojimas pratęstas iki 2010 m. vasario 28 d. Informacija apie garantijų susitarimo pakeitimus Komisijai perduota 2009 m. rugsėjo 10 d., spalio 8 d. ir 27 d. |
| --- | --- |

(19)

Kadangi 2009 m. spalio 31 d. turėjo baigtis Dexia ir suinteresuotųjų valstybių narių sudaryto garantijų susitarimo galiojimas, 2009 m. spalio 27 d. suinteresuotosios valstybės narės pranešė Komisijai apie tai, kad pakoreguoto garantijų susitarimo galiojimas pratęstas iki 2010 m. vasario 28 d. Informacija apie garantijų susitarimo pakeitimus Komisijai perduota 2009 m. rugsėjo 10 d., spalio 8 d. ir 27 d.

| (20) | 2009 m. spalio 30 d. sprendimu Komisija leido pratęsti garantijų teikimo laikotarpį (6) iki 2010 m. vasario 28 d. arba iki Komisijos sprendimo datos, priimdama sprendimą dėl pagalbos priemonių suderinamumo ir Dexia restruktūrizavimo plano, jeigu restruktūrizavimas bus atliktas iki 2010 m. vasario 28 d. Sprendime Komisija pabrėžia, kad, atsižvegdama į pradiniame restruktūrizavimo plane siūlomas priemones, šiame etape ji negalėjo priimti sprendimo dėl pagalbos suderinamumo. |
| --- | --- |

(20)

2009 m. spalio 30 d. sprendimu Komisija leido pratęsti garantijų teikimo laikotarpį (6) iki 2010 m. vasario 28 d. arba iki Komisijos sprendimo datos, priimdama sprendimą dėl pagalbos priemonių suderinamumo ir Dexia restruktūrizavimo plano, jeigu restruktūrizavimas bus atliktas iki 2010 m. vasario 28 d. Sprendime Komisija pabrėžia, kad, atsižvegdama į pradiniame restruktūrizavimo plane siūlomas priemones, šiame etape ji negalėjo priimti sprendimo dėl pagalbos suderinamumo.

1.7.   DEXIA RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANO PAPILDOMOS PRIEMONĖS

| (21) | 2010 m. vasario 9 d. raštu suinteresuotosios valstybės narės perdavė Komisijai informaciją apie numatomas papildomas priemones, kuriomis siekiama papildyti pradinį restruktūrizavimo planą, praneštą 2009 m. vasario mėn. Visos restruktūrizavimo priemonės, apie kurias pranešta nuo 2009 m. vasario mėn. iki 2010 m. vasario mėn., sudaro Dexia restruktūrizavimo planą (toliau – restruktūrizavimo planas). |
| --- | --- |

(21)

2010 m. vasario 9 d. raštu suinteresuotosios valstybės narės perdavė Komisijai informaciją apie numatomas papildomas priemones, kuriomis siekiama papildyti pradinį restruktūrizavimo planą, praneštą 2009 m. vasario mėn. Visos restruktūrizavimo priemonės, apie kurias pranešta nuo 2009 m. vasario mėn. iki 2010 m. vasario mėn., sudaro Dexia restruktūrizavimo planą (toliau – restruktūrizavimo planas).

| (22) | 2010 m. vasario 10 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė Komisijai, kad siekdamos, kad šis sprendimas būtų priimtas per kuo trumpesnį laiką, jos sutinka, kad šis sprendimas būtų priimtas prancūzų kalba. |
| --- | --- |

(22)

2010 m. vasario 10 d. rašte Belgijos valdžios institucijos nurodė Komisijai, kad siekdamos, kad šis sprendimas būtų priimtas per kuo trumpesnį laiką, jos sutinka, kad šis sprendimas būtų priimtas prancūzų kalba.

II.   PAGALBOS GAVĖJO APRAŠYMAS

| (23) | Dexia yra finansų grupė, veikianti banko ir draudimo sektoriuose. Patronuojančioji bendrovė Dexia SA – tai akcinė bendrovė, kuriai taikoma Belgijos teisė ir kuri kotiruojama Paryžiaus ir Briuselio Euronext biržose. Jos rinkos vertė 2008 m. gruodžio 31 d. buvo 5,64 mlrd. EUR. Bendrovė Dexia įsteigta 1996 m., susijungus įmonėms Crédit Local de France ir Crédit communal de Belgique. Jos specializacija – paskolos vietos savivaldos institucijoms, bet ji turi ir 5,5 mln. privačių klientų, daugiausia Belgijoje ir Turkijoje, kur veikia per patronuojamąją bendrovę DenizBank. |
| --- | --- |

(23)

Dexia yra finansų grupė, veikianti banko ir draudimo sektoriuose. Patronuojančioji bendrovė Dexia SA – tai akcinė bendrovė, kuriai taikoma Belgijos teisė ir kuri kotiruojama Paryžiaus ir Briuselio Euronext biržose. Jos rinkos vertė 2008 m. gruodžio 31 d. buvo 5,64 mlrd. EUR. Bendrovė Dexia įsteigta 1996 m., susijungus įmonėms Crédit Local de France ir Crédit communal de Belgique. Jos specializacija – paskolos vietos savivaldos institucijoms, bet ji turi ir 5,5 mln. privačių klientų, daugiausia Belgijoje ir Turkijoje, kur veikia per patronuojamąją bendrovę DenizBank.

| (24) | 2008 m. spalio 3 d. baigus didinti kapitalą, jį sudaro tokios pagrindinių Dexia SA akcininkų dalys:








  Akcininko pavadinimas | Turėta iki operacijos, % | Pasirašytoji suma (mln. EUR) | Turėta 2008 m. gruodžio 31 d., % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgijos Federalinė Vyriausybė | — | 1 000 | 5,73 |
| Flandrijos regionas | — | 500 | 2,87 |
| Valonės regionas | — | 350 | 2,01 |
| Briuselio sostinės regionas | — | 150 | 0,86 |
| Holding Communal SA | 17 | 500 | 14,34 |
| Arcofin SCRL | 18,08 | 350 | 13,92 |
| Ethias | 6,37 | 150 | 5,04 |
| Prancūzijos Vyriausybė | — | 1 000 | 5,73 |
| CDC | 11,89 | 1 710 | 17,61 |
| CNP Assurances | 2 | 288 | 2,97 |
| Darbuotojai | 3,92 | | 2,57 |
| Laisvosios akcijos (angl. free float) | 40,74 | — | 26,86 |

(24)

2008 m. spalio 3 d. baigus didinti kapitalą, jį sudaro tokios pagrindinių Dexia SA akcininkų dalys:

Akcininko pavadinimas

Turėta iki operacijos, %

Pasirašytoji suma (mln. EUR)

Turėta 2008 m. gruodžio 31 d., %

Belgijos Federalinė Vyriausybė

—

1 000

5,73

Flandrijos regionas

—

500

2,87

Valonės regionas

—

350

2,01

Briuselio sostinės regionas

—

150

0,86

Holding Communal SA

17

500

14,34

Arcofin SCRL

18,08

350

13,92

Ethias

6,37

150

5,04

Prancūzijos Vyriausybė

—

1 000

5,73

CDC

11,89

1 710

17,61

CNP Assurances

2

288

2,97

Darbuotojai

3,92

2,57

Laisvosios akcijos (angl. free float)

40,74

—

26,86

| (25) | Įmonė Dexia veikia per patronuojančiąją finansų kontroliuojančiąją bendrovę (Dexia SA) ir tris veiklos padalinius, esančius Prancūzijoje (Dexia Crédit Local, toliau – DCL), Belgijoje (toliau – DBB) ir Liuksemburge (Dexia Banque Internationale à Luxembourg, toliau – Dexia BIL). 2008 m. gruodžio 31 d. bendra grupės turto balansinė vertė buvo 651 mlrd. EUR, o trijų veiklos padalinių atitinkamai:






  — | DCL – 414 mlrd. EUR, |
| --- | --- | --- |

(25)

Įmonė Dexia veikia per patronuojančiąją finansų kontroliuojančiąją bendrovę (Dexia SA) ir tris veiklos padalinius, esančius Prancūzijoje (Dexia Crédit Local, toliau – DCL), Belgijoje (toliau – DBB) ir Liuksemburge (Dexia Banque Internationale à Luxembourg, toliau – Dexia BIL). 2008 m. gruodžio 31 d. bendra grupės turto balansinė vertė buvo 651 mlrd. EUR, o trijų veiklos padalinių atitinkamai:

—

DCL – 414 mlrd. EUR,

| — | DBB – 263 mlrd. EUR, |
| --- | --- |

—

DBB – 263 mlrd. EUR,

| — | Dexia BIL – 67 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

—

Dexia BIL – 67 mlrd. EUR.

| (26) | Nuo bendrovės Dexia įsteigimo jos veikla vykdoma keturiomis pagrindinėmis kryptimis:






  — | finansinės paslaugos viešajam ir pusiau viešajam sektoriui (angl. public and wholesale banking, PWB): ši kryptis apima paskolas vietos savivaldos institucijoms, projektų finansavimą, kredito vertės didinimo veiklą, kurią vykdo DCL patronuojamoji bendrovė FSA, 2009 m. liepos mėn. parduota įmonei Assured Guaranty, bei obligacijų ir turtu užtikrintų vertybinių popierių (angl. asset-backed securities, ABS) laikymą ir aktyvų valdymą; didelei daliai šios veiklos vadovauja įmonė DCL ir jos tarptautinės patronuojamosios bendrovės, išskyrus PWB veiklą Belgijoje – ši veikla priskirta DBB kompetencijai, |
| --- | --- | --- |

(26)

Nuo bendrovės Dexia įsteigimo jos veikla vykdoma keturiomis pagrindinėmis kryptimis:

—

finansinės paslaugos viešajam ir pusiau viešajam sektoriui (angl. public and wholesale banking, PWB): ši kryptis apima paskolas vietos savivaldos institucijoms, projektų finansavimą, kredito vertės didinimo veiklą, kurią vykdo DCL patronuojamoji bendrovė FSA, 2009 m. liepos mėn. parduota įmonei Assured Guaranty, bei obligacijų ir turtu užtikrintų vertybinių popierių (angl. asset-backed securities, ABS) laikymą ir aktyvų valdymą; didelei daliai šios veiklos vadovauja įmonė DCL ir jos tarptautinės patronuojamosios bendrovės, išskyrus PWB veiklą Belgijoje – ši veikla priskirta DBB kompetencijai,

| — | finansinės paslaugos privatiems asmenims (angl. retail and commercial banking, RCB): ši kryptis apima privačių asmenų ir įmonių indėlių priėmimą ir paskolų joms išdavimą Belgijoje, Turkijoje, Slovakijoje ir Liuksemburge bei privačiąją bankininkystę Liuksemburge ir Belgijoje; šiai veiklai vadovauja DBB ir Dexia BIL, o Turkijoje vykdomai veiklai – Dexia SA tiesioginė patronuojamoji bendrovė Deniz Bank, |
| --- | --- |

—

finansinės paslaugos privatiems asmenims (angl. retail and commercial banking, RCB): ši kryptis apima privačių asmenų ir įmonių indėlių priėmimą ir paskolų joms išdavimą Belgijoje, Turkijoje, Slovakijoje ir Liuksemburge bei privačiąją bankininkystę Liuksemburge ir Belgijoje; šiai veiklai vadovauja DBB ir Dexia BIL, o Turkijoje vykdomai veiklai – Dexia SA tiesioginė patronuojamoji bendrovė Deniz Bank,

| — | iždo ir finansavimo ir rinkų veikla (angl. treasury, funding and markets, TFM), apimanti visą veiklą, susijusią su iždu, turto ir įsipareigojimų valdymu (angl. asset-liability management, ALM) ir prekyba Dexia sąskaita, |
| --- | --- |

—

iždo ir finansavimo ir rinkų veikla (angl. treasury, funding and markets, TFM), apimanti visą veiklą, susijusią su iždu, turto ir įsipareigojimų valdymu (angl. asset-liability management, ALM) ir prekyba Dexia sąskaita,

| — | kita turto valdymo veikla (vykdoma Dexia asset management, toliau – Dexia AM), paslaugos investuotojams (teikiamos Dexia ir Kanados karališkojo banko bendros patronuojamosios bendrovės RBC Dexia Investor Services, toliau – RBC Dexia IS) ir grupės draudimo veikla, vykdoma Belgijoje, Prancūzijoje (Dexia Epargne Pension, toliau – DEP), Turkijoje ir Airijoje. |
| --- | --- |

—

kita turto valdymo veikla (vykdoma Dexia asset management, toliau – Dexia AM), paslaugos investuotojams (teikiamos Dexia ir Kanados karališkojo banko bendros patronuojamosios bendrovės RBC Dexia Investor Services, toliau – RBC Dexia IS) ir grupės draudimo veikla, vykdoma Belgijoje, Prancūzijoje (Dexia Epargne Pension, toliau – DEP), Turkijoje ir Airijoje.

| (27) | Nuo įsteigimo iki 2008 m. rudenį prasidėjusios krizės Dexia veikla nuo kitų Europos komercinių bankų veiklos skyrėsi tokiomis ypatybėmis:






  — | pagrindiniams klientams – vietos savivaldos institucijoms – taikytos nedidelės kreditų maržos ir palyginti ilgi paskolų grąžinimo terminai, |
| --- | --- | --- |

(27)

Nuo įsteigimo iki 2008 m. rudenį prasidėjusios krizės Dexia veikla nuo kitų Europos komercinių bankų veiklos skyrėsi tokiomis ypatybėmis:

—

pagrindiniams klientams – vietos savivaldos institucijoms – taikytos nedidelės kreditų maržos ir palyginti ilgi paskolų grąžinimo terminai,

| — | didžiąją dalį sudarė tarpbankinėje valiutos rinkoje gautos trumpalaikės paskolos užstačius ilgalaikį turtą (paskolos vietos savivaldos institucijoms, projektų finansavimas, obligacijų portfelis), |
| --- | --- |

—

didžiąją dalį sudarė tarpbankinėje valiutos rinkoje gautos trumpalaikės paskolos užstačius ilgalaikį turtą (paskolos vietos savivaldos institucijoms, projektų finansavimas, obligacijų portfelis),

| — | didelis finansavimo priklausomumas nuo nelabai stabilių šaltinių, kaip antai tarpbankinių rinkų arba institucinių investuotojų, |
| --- | --- |

—

didelis finansavimo priklausomumas nuo nelabai stabilių šaltinių, kaip antai tarpbankinių rinkų arba institucinių investuotojų,

| — | uždarbio šaltinių ieškota ir netradicinėje grupės veikloje (finansuojant vietos savivaldos institucijas, įmones ir privačius asmenis), vykdant visų pirma:






  i) | kredito vertės didinimo veiklą, vykdomą patronuojamosios specializuotos draudimo įmonės FSA; |
| --- | --- | --- |

—

uždarbio šaltinių ieškota ir netradicinėje grupės veikloje (finansuojant vietos savivaldos institucijas, įmones ir privačius asmenis), vykdant visų pirma:

i)

kredito vertės didinimo veiklą, vykdomą patronuojamosios specializuotos draudimo įmonės FSA;

| ii) | prekybą savo sąskaita; |
| --- | --- |

ii)

prekybą savo sąskaita;

| iii) | investavimą savo sąskaita daugiausia į obligacijų portfelį, kurio vertė 2008 m. gruodžio 31 d. buvo 233 mlrd. EUR (arba 36 % viso Dexia balanso tą dieną); |
| --- | --- |

iii)

investavimą savo sąskaita daugiausia į obligacijų portfelį, kurio vertė 2008 m. gruodžio 31 d. buvo 233 mlrd. EUR (arba 36 % viso Dexia balanso tą dieną);

| iv) | išvestinių ir struktūrinių finansinių priemonių pardavimą. |
| --- | --- |

iv)

išvestinių ir struktūrinių finansinių priemonių pardavimą.

| (28) | Turint omenyje šią specifiką, grupės refinansavimui irgi būdingos tam tikros ypatybės, nes didelė grupės dalis (visų pirma DCL) jaučia struktūrinį finansavimo poreikį ir jį patenkina būtent gaudama finansavimą iš kitų grupės dalių (daugiausia DBB ir Dexia BIL) bei iš pinigų, obligacijų ir hipotekos lakštų rinkų. |
| --- | --- |

(28)

Turint omenyje šią specifiką, grupės refinansavimui irgi būdingos tam tikros ypatybės, nes didelė grupės dalis (visų pirma DCL) jaučia struktūrinį finansavimo poreikį ir jį patenkina būtent gaudama finansavimą iš kitų grupės dalių (daugiausia DBB ir Dexia BIL) bei iš pinigų, obligacijų ir hipotekos lakštų rinkų.

| (29) | Todėl kai 2008 m. rugsėjo mėn. bankrutavo bankas Lehman Brothers, tarpbankinė rinka ir hipotekos lakštų rinka išseko, Dexia atsidūrė padėtyje, kai dinamišką trumpalaikio finansavimo poreikį reikėjo patenkinti skiriant [200–300] (7) mlrd. EUR ([31–46] % viso grupės balanso 2008 m. gruodžio 31 d.). Banko padėtis 2008 m. rugsėjo ir spalio mėn. pablogėjo dėl didelio sunkumų patyrusių sandorio šalių ir valstybių (JAV, Airijos ir Islandijos bankų) poveikio, Dexia tiesiogiai valdyto turto nuvertėjimo arba dėl jos patronuojamosios bendrovės FSA kredito vertės didinimo ir grupės valdytų akcijų kurso kritimo. Bendra grupės turto praradimo ir nuvertėjimo vertė 2009 m. rugsėjo 30 d. buvo 6,5 mlrd. EUR (iš jų 5,9 mlrd. EUR 2008 m. gruodžio 31 d.). |
| --- | --- |

(29)

Todėl kai 2008 m. rugsėjo mėn. bankrutavo bankas Lehman Brothers, tarpbankinė rinka ir hipotekos lakštų rinka išseko, Dexia atsidūrė padėtyje, kai dinamišką trumpalaikio finansavimo poreikį reikėjo patenkinti skiriant [200–300] (7) mlrd. EUR ([31–46] % viso grupės balanso 2008 m. gruodžio 31 d.). Banko padėtis 2008 m. rugsėjo ir spalio mėn. pablogėjo dėl didelio sunkumų patyrusių sandorio šalių ir valstybių (JAV, Airijos ir Islandijos bankų) poveikio, Dexia tiesiogiai valdyto turto nuvertėjimo arba dėl jos patronuojamosios bendrovės FSA kredito vertės didinimo ir grupės valdytų akcijų kurso kritimo. Bendra grupės turto praradimo ir nuvertėjimo vertė 2009 m. rugsėjo 30 d. buvo 6,5 mlrd. EUR (iš jų 5,9 mlrd. EUR 2008 m. gruodžio 31 d.).

| (30) | 2008 m. lapkričio 19 d., 2009 m. kovo 13 d. ir spalio 30 d. sprendimuose Komisija pateikė išsamesnę informaciją apie įvykius, dėl kurių Dexia patyrė sunkumų. |
| --- | --- |

(30)

2008 m. lapkričio 19 d., 2009 m. kovo 13 d. ir spalio 30 d. sprendimuose Komisija pateikė išsamesnę informaciją apie įvykius, dėl kurių Dexia patyrė sunkumų.

| (31) | Kovodama su šiais sunkumais, naujoji grupės valdyba, paskirta 2008 m. spalio 7 d., parengė reorganizavimo planą, kuriuo siekė grupės veiklą sutelkti į jos pagrindinę sritį (t. y. finansines paslaugas viešajam ir pusiau viešajam sektoriui bei finansines paslaugas privatiems asmenims) ir sumažinti rizikos profilį ir trumpalaikio finansavimo poreikį. Šis reorganizavimo planas apėmė tokias pagrindines priemones:






  — | parduodant FSA kredito vertės didinimo veiklą įmonei Assured Guarantee, o FSA investicijų portfelį („Financial Products“) paliekant įmonei Dexia
   (8), |
| --- | --- | --- |

(31)

Kovodama su šiais sunkumais, naujoji grupės valdyba, paskirta 2008 m. spalio 7 d., parengė reorganizavimo planą, kuriuo siekė grupės veiklą sutelkti į jos pagrindinę sritį (t. y. finansines paslaugas viešajam ir pusiau viešajam sektoriui bei finansines paslaugas privatiems asmenims) ir sumažinti rizikos profilį ir trumpalaikio finansavimo poreikį. Šis reorganizavimo planas apėmė tokias pagrindines priemones:

—

parduodant FSA kredito vertės didinimo veiklą įmonei Assured Guarantee, o FSA investicijų portfelį („Financial Products“) paliekant įmonei Dexia
   (8),

| — | sumažinant tarptautinės finansinių paslaugų viešajam ir pusiau viešajam sektoriui veiklos mastą (t. y. DCL veiklą PWB srityje ne Prancūzijoje, Italijoje ir Ispanijoje), |
| --- | --- |

—

sumažinant tarptautinės finansinių paslaugų viešajam ir pusiau viešajam sektoriui veiklos mastą (t. y. DCL veiklą PWB srityje ne Prancūzijoje, Italijoje ir Ispanijoje),

| — | perduodant valdyti laipsniškai mažinamą didelę obligacijų portfelio dalį (158 mlrd. EUR 2008 m. gruodžio 31 d.), |
| --- | --- |

—

perduodant valdyti laipsniškai mažinamą didelę obligacijų portfelio dalį (158 mlrd. EUR 2008 m. gruodžio 31 d.),

| — | nutraukiant visą prekybą savo sąskaita iždo, finansavimo ir rinkų (angl. TFM) srityje ir, sujungus su iždu susijusią turto ir įsipareigojimų valdymo veiklą bei finansinę veiklą, sukuriant naują veiklos barą Group Center, |
| --- | --- |

—

nutraukiant visą prekybą savo sąskaita iždo, finansavimo ir rinkų (angl. TFM) srityje ir, sujungus su iždu susijusią turto ir įsipareigojimų valdymo veiklą bei finansinę veiklą, sukuriant naują veiklos barą Group Center,

| — | įgyvendinant sąnaudų mažinimo programą. |
| --- | --- |

—

įgyvendinant sąnaudų mažinimo programą.

| (32) | Įgyvendinus reorganizavimo planą, 2009 m. pradžioje Dexia padėtis pagerėjo ir per tris pirmuosius 2009 m. ketvirčius įmonei pavyko uždirbti 808 mln. EUR grynojo pelno. |
| --- | --- |

(32)

Įgyvendinus reorganizavimo planą, 2009 m. pradžioje Dexia padėtis pagerėjo ir per tris pirmuosius 2009 m. ketvirčius įmonei pavyko uždirbti 808 mln. EUR grynojo pelno.

III.   PAGALBOS PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

3.1.   KAPITALO DIDINIMAS

| (33) | Komisija remiasi savo 2008 m. lapkričio 19 d. sprendimu. 2008 m. spalio 3 d. Belgijos ir Prancūzijos akcininkai 6 mlrd. EUR sudarantį kapitalą galutinai padidino pasirašydami Dexia SA paprastąsias akcijas. Akcijos, pasirašytos per šį kapitalo didinimą, paskirstytos taip:






  a) | Belgija:






  — | Belgijos valstybė į Dexia SA investavo 1 mlrd. EUR, |
| --- | --- | --- | --- |

(33)

Komisija remiasi savo 2008 m. lapkričio 19 d. sprendimu. 2008 m. spalio 3 d. Belgijos ir Prancūzijos akcininkai 6 mlrd. EUR sudarantį kapitalą galutinai padidino pasirašydami Dexia SA paprastąsias akcijas. Akcijos, pasirašytos per šį kapitalo didinimą, paskirstytos taip:

a)

Belgija:

—

Belgijos valstybė į Dexia SA investavo 1 mlrd. EUR,

| — | Flandrijos regionas į Dexia SA investavo 500 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

Flandrijos regionas į Dexia SA investavo 500 mln. EUR,

| — | Valonės regionas į Dexia SA investavo 350 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

Valonės regionas į Dexia SA investavo 350 mln. EUR,

| — | Briuselio sostinės regionas į Dexia SA investavo 150 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

Briuselio sostinės regionas į Dexia SA investavo 150 mln. EUR,

| — | bendrovė Holding Communal SA į Dexia SA investavo 500 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

bendrovė Holding Communal SA į Dexia SA investavo 500 mln. EUR,

| — | bendrovė Arcofin SCRL į Dexia SA investavo 350 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

bendrovė Arcofin SCRL į Dexia SA investavo 350 mln. EUR,

| — | Ethias į Dexia SA investavo 150 mln. EUR; |
| --- | --- |

—

Ethias į Dexia SA investavo 150 mln. EUR;

| b) | Prancūzija:






  — | Prancūzijos valstybė į Dexia SA investavo 1 mlrd. EUR. Šių investicijų valdymas bus patikėtas Valstybei priklausančių akcijų valdymo agentūrai (l’Agence des participations de l’État), |
| --- | --- | --- |

b)

Prancūzija:

—

Prancūzijos valstybė į Dexia SA investavo 1 mlrd. EUR. Šių investicijų valdymas bus patikėtas Valstybei priklausančių akcijų valdymo agentūrai (l’Agence des participations de l’État),

| — | Indėlių ir paskolų kasos (Caisse des dépôts et consignations (toliau – CDC)) į Dexia SA investavo 1,71 mlrd. EUR, |
| --- | --- |

—

Indėlių ir paskolų kasos (Caisse des dépôts et consignations (toliau – CDC)) į Dexia SA investavo 1,71 mlrd. EUR,

| — | draudimo įmonė CNP Assurances į Dexia SA investavo 288 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

draudimo įmonė CNP Assurances į Dexia SA investavo 288 mln. EUR.

| (34) | Liuksemburgo valstybė 2008 m. rugsėjo mėn. įsipareigojo į Dexia BIL investuoti 376 mln. EUR su 10 % metine palūkanų norma įsigydama trejų metų trukmės konvertuojamųjų obligacijų, kurios gali būti paverstos paprastosiomis akcijomis pagal sąlygas, dėl kurių turi būti susitarta. 2010 m. vasario mėn. paskelbtame restruktūrizavimo plane Dexia nurodė, kad nuo šio sprendimo paskelbimo dienos galutinai atsisako teisės į pelną iš Dexia BIL konvertuojamųjų obligacijų. |
| --- | --- |

(34)

Liuksemburgo valstybė 2008 m. rugsėjo mėn. įsipareigojo į Dexia BIL investuoti 376 mln. EUR su 10 % metine palūkanų norma įsigydama trejų metų trukmės konvertuojamųjų obligacijų, kurios gali būti paverstos paprastosiomis akcijomis pagal sąlygas, dėl kurių turi būti susitarta. 2010 m. vasario mėn. paskelbtame restruktūrizavimo plane Dexia nurodė, kad nuo šio sprendimo paskelbimo dienos galutinai atsisako teisės į pelną iš Dexia BIL konvertuojamųjų obligacijų.

3.2.   OBLIGACIJOMS SUTEIKIAMA GARANTIJA

| (35) | Dexia obligacijų garantija, kurią 2008 m. spalio 9 d. suteikė suinteresuotosios valstybės narės, jau aptarta 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime. Pagal garantijų susitarimą visos trys suinteresuotosios valstybės narės kartu įsipareigojo nuo 2008 m. spalio 9 d. iki 2009 m. spalio 31 d. suteikti naujo tarpbankinio ir institucijų finansavimo garantiją bei naują ne daugiau kaip trejų metų trukmės finansavimą išleidžiant Dexia SA, Dexia BIL, DCL ir DBB obligacijas. Iš pradžių garantijos suma atitiko didžiausią įsipareigojimų obligacijų sumą – 150 mlrd. EUR – ir buvo paskirstyta taip: 60,5 % Belgijai, 36,5 % Prancūzijai ir 3 % Liuksemburgui. |
| --- | --- |

(35)

Dexia obligacijų garantija, kurią 2008 m. spalio 9 d. suteikė suinteresuotosios valstybės narės, jau aptarta 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime. Pagal garantijų susitarimą visos trys suinteresuotosios valstybės narės kartu įsipareigojo nuo 2008 m. spalio 9 d. iki 2009 m. spalio 31 d. suteikti naujo tarpbankinio ir institucijų finansavimo garantiją bei naują ne daugiau kaip trejų metų trukmės finansavimą išleidžiant Dexia SA, Dexia BIL, DCL ir DBB obligacijas. Iš pradžių garantijos suma atitiko didžiausią įsipareigojimų obligacijų sumą – 150 mlrd. EUR – ir buvo paskirstyta taip: 60,5 % Belgijai, 36,5 % Prancūzijai ir 3 % Liuksemburgui.

| (36) | Minėtame 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime Komisija leido suteikti garantiją kaip skubią pagalbą sunkumų patiriančiai įmonei sanuoti, galiojančią šešis mėnesius nuo suteikimo dienos. Kadangi pagal šį sprendimą vykdant trijų suinteresuotųjų valstybių narių įsipareigojimus pateiktas garantijos gavėjo restruktūrizavimo planas, šis laikotarpis savaime pratęstas, kol Komisija priims sprendimą dėl minėto restruktūrizavimo plano. |
| --- | --- |

(36)

Minėtame 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime Komisija leido suteikti garantiją kaip skubią pagalbą sunkumų patiriančiai įmonei sanuoti, galiojančią šešis mėnesius nuo suteikimo dienos. Kadangi pagal šį sprendimą vykdant trijų suinteresuotųjų valstybių narių įsipareigojimus pateiktas garantijos gavėjo restruktūrizavimo planas, šis laikotarpis savaime pratęstas, kol Komisija priims sprendimą dėl minėto restruktūrizavimo plano.

| (37) | Bet kadangi Dexia ir suinteresuotųjų valstybių narių sudaryto garantijų susitarimo galiojimas turėjo baigtis 2009 m. spalio 31 d., 2009 m. spalio 27 d. suinteresuotosios valstybės narės pranešė Komisijai apie tai, kad atlikus tam tikrus pakoregavimus garantijų susitarimo galiojimas pratęstas iki 2010 m. vasario 28 d. |
| --- | --- |

(37)

Bet kadangi Dexia ir suinteresuotųjų valstybių narių sudaryto garantijų susitarimo galiojimas turėjo baigtis 2009 m. spalio 31 d., 2009 m. spalio 27 d. suinteresuotosios valstybės narės pranešė Komisijai apie tai, kad atlikus tam tikrus pakoregavimus garantijų susitarimo galiojimas pratęstas iki 2010 m. vasario 28 d.

| (38) | Palyginti su 2008 m. spalio 9 d. suinteresuotųjų valstybių narių ir Dexia sudarytu pradiniu garantijų susitarimu, garantijos sąlygos iš dalies pakeistos taip:






  a) | suinteresuotųjų valstybių narių garantuojamų Dexia obligacijų didžiausia vertė sumažinta nuo 150 mlrd. EUR iki 100 mlrd. EUR; viename papildomame susitarimo straipsnyje Dexia įsipareigojo kuo labiau stengtis, kad nuo 2009 m. lapkričio 1 d. bendras suinteresuotųjų valstybių narių garantinis įsipareigojimas neviršytų 80 mlrd. EUR; |
| --- | --- | --- |

(38)

Palyginti su 2008 m. spalio 9 d. suinteresuotųjų valstybių narių ir Dexia sudarytu pradiniu garantijų susitarimu, garantijos sąlygos iš dalies pakeistos taip:

a)

suinteresuotųjų valstybių narių garantuojamų Dexia obligacijų didžiausia vertė sumažinta nuo 150 mlrd. EUR iki 100 mlrd. EUR; viename papildomame susitarimo straipsnyje Dexia įsipareigojo kuo labiau stengtis, kad nuo 2009 m. lapkričio 1 d. bendras suinteresuotųjų valstybių narių garantinis įsipareigojimas neviršytų 80 mlrd. EUR;

| b) | galutinis garantuotų obligacijų išpirkimo terminas nukeltas iš 2011 m. spalio 31 d. į 2014 m. spalio 31 d. (9); |
| --- | --- |

b)

galutinis garantuotų obligacijų išpirkimo terminas nukeltas iš 2011 m. spalio 31 d. į 2014 m. spalio 31 d. (9);

| c) | nuo 2009 m. spalio 16 d. garantija nebebuvo taikoma visoms sutartims, kurių galiojimas baigiasi greičiau negu po mėnesio, bei indėliams iki pareikalavimo, kurie garantijų susitarime prilyginti sutartims, kurių galiojimas baigiasi greičiau negu po mėnesio. |
| --- | --- |

c)

nuo 2009 m. spalio 16 d. garantija nebebuvo taikoma visoms sutartims, kurių galiojimas baigiasi greičiau negu po mėnesio, bei indėliams iki pareikalavimo, kurie garantijų susitarime prilyginti sutartims, kurių galiojimas baigiasi greičiau negu po mėnesio.

| (39) | Visos kitos 2008 m. spalio 9 d. sudarytos pradinės garantijos sutarties sąlygos lieka nepakitusios, visų pirma atlygio sąlygos, kurios yra tokios:






  a) | garantijos atlygį sudaro komisinis atlygis, kurį Dexia turės kas mėnesį mokėti už paskolas pro rata temporis ir kuris lygus 50 metinių bazinių punktų už visas garantuotas obligacijas, kurių išpirkimo laikotarpis ne ilgesnis kaip dvylika mėnesių imtinai arba neterminuotas; |
| --- | --- | --- |

(39)

Visos kitos 2008 m. spalio 9 d. sudarytos pradinės garantijos sutarties sąlygos lieka nepakitusios, visų pirma atlygio sąlygos, kurios yra tokios:

a)

garantijos atlygį sudaro komisinis atlygis, kurį Dexia turės kas mėnesį mokėti už paskolas pro rata temporis ir kuris lygus 50 metinių bazinių punktų už visas garantuotas obligacijas, kurių išpirkimo laikotarpis ne ilgesnis kaip dvylika mėnesių imtinai arba neterminuotas;

| b) | atlygį už visas garantuotas obligacijas, kurių išpirkimo laikotarpis ilgesnis kaip vieneri metai, sudaro 50 metinių bazinių punktų ir žemesnioji iš dviejų toliau nurodytų verčių, taikoma kiekvienai garantuotai obligacijai: paskutinių Dexia penkerių metų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių (angl. credit default swaps, toliau – CDS) pajamingumų skirtumų mediana, skaičiuojama nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2008 m. rugpjūčio 31 d. (jeigu šie pajamingumų skirtumai (angl. spreads) reprezentatyvūs), arba visų kredito įstaigų, kurių ilgalaikiai kreditai turi tokį pat reitingą kaip Dexia, to paties laikotarpio mediana. |
| --- | --- |

b)

atlygį už visas garantuotas obligacijas, kurių išpirkimo laikotarpis ilgesnis kaip vieneri metai, sudaro 50 metinių bazinių punktų ir žemesnioji iš dviejų toliau nurodytų verčių, taikoma kiekvienai garantuotai obligacijai: paskutinių Dexia penkerių metų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių (angl. credit default swaps, toliau – CDS) pajamingumų skirtumų mediana, skaičiuojama nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2008 m. rugpjūčio 31 d. (jeigu šie pajamingumų skirtumai (angl. spreads) reprezentatyvūs), arba visų kredito įstaigų, kurių ilgalaikiai kreditai turi tokį pat reitingą kaip Dexia, to paties laikotarpio mediana.

| (40) | Kiekvienu atveju komisinis atlygis apskaičiuojamas pagal vidutinę garantuotų obligacijų, kurios turi būti išpirktos per nurodytą laikotarpį ir kurioms paskutinį mėnesio laikotarpį buvo taikoma garantija, sumą. |
| --- | --- |

(40)

Kiekvienu atveju komisinis atlygis apskaičiuojamas pagal vidutinę garantuotų obligacijų, kurios turi būti išpirktos per nurodytą laikotarpį ir kurioms paskutinį mėnesio laikotarpį buvo taikoma garantija, sumą.

| (41) | 2009 m. gegužės 27 d. didžiausia garantuotų Dexia obligacijų suma siekė 95,9 mlrd. EUR (10). 1 paveiksle pavaizduoti garantuotų Dexia obligacijų sumos pokyčiai nuo 2008 m. spalio 9 d. iki 2010 m. vasario 11 d.

  1 pvz.


  Garantuotų Dexia obligacijų sumos pokyčiai |
| --- | --- |

(41)

2009 m. gegužės 27 d. didžiausia garantuotų Dexia obligacijų suma siekė 95,9 mlrd. EUR (10). 1 paveiksle pavaizduoti garantuotų Dexia obligacijų sumos pokyčiai nuo 2008 m. spalio 9 d. iki 2010 m. vasario 11 d.

1 pvz.

Garantuotų Dexia obligacijų sumos pokyčiai

Image

| (42) | 2009 m. spalio 30 d. sprendime Komisija neprieštaravo, kad suinteresuotųjų valstybių narių įmonei Dexia suteiktos garantijos laikotarpis būtų pratęstas iki 2010 m. vasario 28 d., kadangi garantija yra skubi pagalba sunkumų patiriančiai įmonei sanuoti, suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą. |
| --- | --- |

(42)

2009 m. spalio 30 d. sprendime Komisija neprieštaravo, kad suinteresuotųjų valstybių narių įmonei Dexia suteiktos garantijos laikotarpis būtų pratęstas iki 2010 m. vasario 28 d., kadangi garantija yra skubi pagalba sunkumų patiriančiai įmonei sanuoti, suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą.

3.3.   LIKVIDUMO PALAIKYMO (LP) OPERACIJA

| (43) | Likvidumo palaikymo operacija, BNB surengta kartu su Prancūzijos banku, jau aptarta 2008 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendime. [...] |
| --- | --- |

(43)

Likvidumo palaikymo operacija, BNB surengta kartu su Prancūzijos banku, jau aptarta 2008 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendime. [...]

| (44) | Pagal 2008 m. spalio 15 d. įstatymą (11) dėl priemonių, kuriomis siekiama skatinti finansinį stabilumą, ir valstybės garantijos asignavimams ir kitoms operacijoms, kuriomis siekiama finansinio stabilumo, nustatymo BNB įmonei Dexia skirtiems asignavimams savaime ir atgaline tvarka suteikiama Belgijos valstybės garantija. Ši garantija negalioja LP operacijos daliai, atliekamai Prancūzijos banko sąskaita. |
| --- | --- |

(44)

Pagal 2008 m. spalio 15 d. įstatymą (11) dėl priemonių, kuriomis siekiama skatinti finansinį stabilumą, ir valstybės garantijos asignavimams ir kitoms operacijoms, kuriomis siekiama finansinio stabilumo, nustatymo BNB įmonei Dexia skirtiems asignavimams savaime ir atgaline tvarka suteikiama Belgijos valstybės garantija. Ši garantija negalioja LP operacijos daliai, atliekamai Prancūzijos banko sąskaita.

| (45) | Pagal BNB Komisijai perduotą informaciją LP operaciją patvirtino Europos centrinio banko (ECB) valdančioji taryba, nustatydama [...] mlrd. EUR didžiausią sumą. Šią priemonę Dexia iš esmės panaudojo 2008 m. spalio–lapkričio mėn. |
| --- | --- |

(45)

Pagal BNB Komisijai perduotą informaciją LP operaciją patvirtino Europos centrinio banko (ECB) valdančioji taryba, nustatydama [...] mlrd. EUR didžiausią sumą. Šią priemonę Dexia iš esmės panaudojo 2008 m. spalio–lapkričio mėn.

| (46) | Minėtame 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime Komisija leido atlikti LP operaciją kaip skubios pagalbos priemonę sunkumų patiriančiai įmonei sanuoti, taikomą šešis mėnesius nuo priemonės nustatymo dienos. Tačiau 2009 m. vasario 17 d. pranešime Komisijai apie Dexia restruktūrizavimo planą Belgijos Vyriausybė apsaugos tikslais taip pat paprašė iki 2009 m. spalio 31 d. pratęsti laikotarpį, per kurį Dexia galės naudotis BNB atliekamomis LP operacijomis, jeigu Komisija manytų, kad ši priemonė turi valstybės pagalbos požymių. |
| --- | --- |

(46)

Minėtame 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime Komisija leido atlikti LP operaciją kaip skubios pagalbos priemonę sunkumų patiriančiai įmonei sanuoti, taikomą šešis mėnesius nuo priemonės nustatymo dienos. Tačiau 2009 m. vasario 17 d. pranešime Komisijai apie Dexia restruktūrizavimo planą Belgijos Vyriausybė apsaugos tikslais taip pat paprašė iki 2009 m. spalio 31 d. pratęsti laikotarpį, per kurį Dexia galės naudotis BNB atliekamomis LP operacijomis, jeigu Komisija manytų, kad ši priemonė turi valstybės pagalbos požymių.

3.4.   FSA PRIEMONĖ

| (47) | Dėl FSA priemonės 2009 m. kovo 13 d. priimtas Komisijos sprendimas. Taikydamos šią priemonę, Belgijos ir Prancūzijos Vyriausybės suteikia savo garantiją, siekdamos sudaryti sąlygas įmonei Dexia vykdyti pardavimo galimybės sutartį (toliau – pardavimo galimybės sutartis), kuria FSA Asset Management (toliau – FSAM), buvusi FSA patronuojamoji bendrovė, neperleista įmonei Assured Guaranty, turės galimybę parduoti tam tikrą FSAM portfelyje esantį turtą įmonei Dexia SA ir (arba) DCL, jeigu įvyktų tam tikri įpareigojantys įvykiai (žr. 50–59 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(47)

Dėl FSA priemonės 2009 m. kovo 13 d. priimtas Komisijos sprendimas. Taikydamos šią priemonę, Belgijos ir Prancūzijos Vyriausybės suteikia savo garantiją, siekdamos sudaryti sąlygas įmonei Dexia vykdyti pardavimo galimybės sutartį (toliau – pardavimo galimybės sutartis), kuria FSA Asset Management (toliau – FSAM), buvusi FSA patronuojamoji bendrovė, neperleista įmonei Assured Guaranty, turės galimybę parduoti tam tikrą FSAM portfelyje esantį turtą įmonei Dexia SA ir (arba) DCL, jeigu įvyktų tam tikri įpareigojantys įvykiai (žr. 50–59 konstatuojamąsias dalis).

3.4.1.   APLINKYBĖS

| (48) | Priminsime, kad finansinių priemonių (toliau – FP) veikla buvo išbraukta iš FSA veiklos rūšių, perleistų įmonei Assured Guaranty. FP veikla iš esmės yra i) trečiųjų asmenų indėlių priėmimas, kai FSA įsipareigoja jiems mokėti nustatyto dydžio atlygį pagal garantuotų investicijų sutartis (angl. guaranteed investment contracts, toliau – GIS) ir ii) reinvestuoti šiuos indėlius į vertybinius popierius, už indėlius gaunant pagal GIS garantuotų indėlių išlaidas viršijančią grąžą, iš esmės sukuriant teigiamą grynąją palūkanų maržą. Techniniu požiūriu GIS sudaro FSA patronuojamosios įmonės (toliau – GIS bendrovės), kurios savo ruožtu skolina šių indėlių lėšas kitai grupės bendrovei – FSAM, o ji sudaro ir valdo turto portfelį, kurio paskirtis – įvykdyti įsipareigojimus ir prievoles atlyginti kitai GIS šaliai. Taigi FSAM ir GIS bendrovės, vykdančios FP veiklą, nepateko į įmonei Assured Guaranty perleistos veiklos sritį ir liko Dexia veiklos srityje. |
| --- | --- |

(48)

Priminsime, kad finansinių priemonių (toliau – FP) veikla buvo išbraukta iš FSA veiklos rūšių, perleistų įmonei Assured Guaranty. FP veikla iš esmės yra i) trečiųjų asmenų indėlių priėmimas, kai FSA įsipareigoja jiems mokėti nustatyto dydžio atlygį pagal garantuotų investicijų sutartis (angl. guaranteed investment contracts, toliau – GIS) ir ii) reinvestuoti šiuos indėlius į vertybinius popierius, už indėlius gaunant pagal GIS garantuotų indėlių išlaidas viršijančią grąžą, iš esmės sukuriant teigiamą grynąją palūkanų maržą. Techniniu požiūriu GIS sudaro FSA patronuojamosios įmonės (toliau – GIS bendrovės), kurios savo ruožtu skolina šių indėlių lėšas kitai grupės bendrovei – FSAM, o ji sudaro ir valdo turto portfelį, kurio paskirtis – įvykdyti įsipareigojimus ir prievoles atlyginti kitai GIS šaliai. Taigi FSAM ir GIS bendrovės, vykdančios FP veiklą, nepateko į įmonei Assured Guaranty perleistos veiklos sritį ir liko Dexia veiklos srityje.

| (49) | FSAM turto portfelį iš esmės sudaro vertybiniai popieriai, susiję su JAV nekilnojamojo turto sektoriumi, kurio rinkos vertė ir (arba) reitingai gerokai krito dėl antrinės būsto paskolų rinkos krizės ir dėl finansų krizės. Kadangi FSA suteikia FP veiklos turto ir įsipareigojimų garantijas, šios veiklos nepriskyrimas perleidimo sričiai neabejotinai reiškia, kad FP veiklos garantiją suteikia Dexia, ir neturi būti prašoma FSA suteikiamų garantijų. Atsižvelgiant į sudėtingą Dexia finansinę padėtį ir sumų, kurios teoriškai gali būti nurodomos GIS, dydį, FSA įsigijusios įmonės Assured Guaranty atžvilgiu būtina, kad Dexia savo ruožtu turėtų Belgijos ir Prancūzijos valstybių garantiją. |
| --- | --- |

(49)

FSAM turto portfelį iš esmės sudaro vertybiniai popieriai, susiję su JAV nekilnojamojo turto sektoriumi, kurio rinkos vertė ir (arba) reitingai gerokai krito dėl antrinės būsto paskolų rinkos krizės ir dėl finansų krizės. Kadangi FSA suteikia FP veiklos turto ir įsipareigojimų garantijas, šios veiklos nepriskyrimas perleidimo sričiai neabejotinai reiškia, kad FP veiklos garantiją suteikia Dexia, ir neturi būti prašoma FSA suteikiamų garantijų. Atsižvelgiant į sudėtingą Dexia finansinę padėtį ir sumų, kurios teoriškai gali būti nurodomos GIS, dydį, FSA įsigijusios įmonės Assured Guaranty atžvilgiu būtina, kad Dexia savo ruožtu turėtų Belgijos ir Prancūzijos valstybių garantiją.

3.4.2.   PAGRINDINĖS SĄLYGOS

| (50) | Pardavimo galimybės sutartis – tai sutartis, pagal kurią FSAM turi teisę įmonei Dexia SA ir (arba) DCL parduoti tam tikrą turtą, FSAM portfelyje buvusį 2008 m. rugsėjo 30 d. (visa nominalioji likutinė vertė yra 16,98 mlrd. USD) tuo atveju, jeigu įvyktų vienas iš išvardytų įpareigojančių įvykių:






  — | jeigu nevykdomi turtiniai įsipareigojimai, t. y. jeigu laiku nesumokama pagrindinė portfelyje esančio turto suma arba nuo jo skaičiuojamos palūkanos; šiuo atveju taikoma galimybė parduoti atitinkamą turtą – jis įmonei Dexia parduodamas už nominaliąją likutinę vertę su mokėtinomis palūkanomis, |
| --- | --- | --- |

(50)

Pardavimo galimybės sutartis – tai sutartis, pagal kurią FSAM turi teisę įmonei Dexia SA ir (arba) DCL parduoti tam tikrą turtą, FSAM portfelyje buvusį 2008 m. rugsėjo 30 d. (visa nominalioji likutinė vertė yra 16,98 mlrd. USD) tuo atveju, jeigu įvyktų vienas iš išvardytų įpareigojančių įvykių:

—

jeigu nevykdomi turtiniai įsipareigojimai, t. y. jeigu laiku nesumokama pagrindinė portfelyje esančio turto suma arba nuo jo skaičiuojamos palūkanos; šiuo atveju taikoma galimybė parduoti atitinkamą turtą – jis įmonei Dexia parduodamas už nominaliąją likutinę vertę su mokėtinomis palūkanomis,

| — | Dexia nemokumo atveju, jeigu taikoma galimybė parduoti visą FSAM portfelyje esantį turtą, kuriam taikoma pardavimo galimybė, arba tam tikrą turtą, kurio nominalioji likutinė vertė lygi bendrai įsipareigojimų pagal GIS vertei, jeigu antroji suma mažesnė už pirmąją. Atitinkamas turtas perleidžiamas už nominaliąją likutinę vertę su mokėtinomis palūkanomis, |
| --- | --- |

—

Dexia nemokumo atveju, jeigu taikoma galimybė parduoti visą FSAM portfelyje esantį turtą, kuriam taikoma pardavimo galimybė, arba tam tikrą turtą, kurio nominalioji likutinė vertė lygi bendrai įsipareigojimų pagal GIS vertei, jeigu antroji suma mažesnė už pirmąją. Atitinkamas turtas perleidžiamas už nominaliąją likutinę vertę su mokėtinomis palūkanomis,

| — | nepakankamo likvidumo atveju, t. y. jeigu Dexia nevykdo savo įsipareigojimų pagal FSAM naudingus esamus ar būsimus likvidumo susitarimus: šiuo atveju taikoma galimybė parduoti turtą, kurio nominalioji likutinė vertė lygi trūkstamo likvidumo sumai ir kuris parduodamas įmonei Dexia už nominaliąją likutinę vertę su mokėtinomis palūkanomis, |
| --- | --- |

—

nepakankamo likvidumo atveju, t. y. jeigu Dexia nevykdo savo įsipareigojimų pagal FSAM naudingus esamus ar būsimus likvidumo susitarimus: šiuo atveju taikoma galimybė parduoti turtą, kurio nominalioji likutinė vertė lygi trūkstamo likvidumo sumai ir kuris parduodamas įmonei Dexia už nominaliąją likutinę vertę su mokėtinomis palūkanomis,

| — | jeigu trūksta įkeisto turto, t. y. jeigu Dexia nesuteikia FSAM įkeisto turto, kurio vertė atitiktų įsipareigojimų pagal GIS ir FSAM turto rinkos vertės skirtumą išskaičius tam tikrą šio turto dalį (angl. haircut); šiuo atveju taikoma galimybė parduoti turtą, kurio nominalioji likutinė vertė lygi trūkstamai įkeisto turto vertei ir kuris parduodamas įmonei Dexia už nominaliąją likutinę vertę su mokėtinomis palūkanomis. |
| --- | --- |

—

jeigu trūksta įkeisto turto, t. y. jeigu Dexia nesuteikia FSAM įkeisto turto, kurio vertė atitiktų įsipareigojimų pagal GIS ir FSAM turto rinkos vertės skirtumą išskaičius tam tikrą šio turto dalį (angl. haircut); šiuo atveju taikoma galimybė parduoti turtą, kurio nominalioji likutinė vertė lygi trūkstamai įkeisto turto vertei ir kuris parduodamas įmonei Dexia už nominaliąją likutinę vertę su mokėtinomis palūkanomis.

| (51) | Pagal valstybių suteikiamos garantijos sutartį Belgijos valstybė (62,4 %) ir Prancūzijos valstybė (37,6 %) kiekviena atskirai įsipareigoja užtikrinti, kad Dexia įsipareigojimai pagal minėtą pardavimo galimybės sutartį būtų įvykdyti, tačiau išskaičiavus neįtrauktą turtą (toliau – neįtrauktas turtas), kurio vertė – maždaug 4,5 mlrd. USD, kad portfelyje esančio turto, kuriam taikoma garantuota pardavimo galimybės sutartis (toliau – garantuotas turtas), nominalioji vertė būtų 12,48 mlrd. USD. Valstybių suteikiama garantija yra savarankiška, neatšaukiama ir nesąlygiška garantija, suteikiama iškart paprašius. Jos didžiausia bendra suma yra 16,98 mlrd. USD (ją sudaro ne daugiau kaip 12,48 mlrd. USD nominaliosios likutinės vertės atlygio ir 4,5 mlrd. USD palūkanų); ji bus mažinama laipsniškai amortizuojant portfelį. |
| --- | --- |

(51)

Pagal valstybių suteikiamos garantijos sutartį Belgijos valstybė (62,4 %) ir Prancūzijos valstybė (37,6 %) kiekviena atskirai įsipareigoja užtikrinti, kad Dexia įsipareigojimai pagal minėtą pardavimo galimybės sutartį būtų įvykdyti, tačiau išskaičiavus neįtrauktą turtą (toliau – neįtrauktas turtas), kurio vertė – maždaug 4,5 mlrd. USD, kad portfelyje esančio turto, kuriam taikoma garantuota pardavimo galimybės sutartis (toliau – garantuotas turtas), nominalioji vertė būtų 12,48 mlrd. USD. Valstybių suteikiama garantija yra savarankiška, neatšaukiama ir nesąlygiška garantija, suteikiama iškart paprašius. Jos didžiausia bendra suma yra 16,98 mlrd. USD (ją sudaro ne daugiau kaip 12,48 mlrd. USD nominaliosios likutinės vertės atlygio ir 4,5 mlrd. USD palūkanų); ji bus mažinama laipsniškai amortizuojant portfelį.

| (52) | Jeigu įvyks vienas iš įpareigojančių įvykių, FSAM, tarpininkaujant agentui, iš pradžių paprašys Dexia vykdyti savo įsipareigojimus pagal pardavimo galimybės sutartį, o jeigu Dexia jų neįvykdys arba bankrutuos, praėjus tam tikram terminui paprašys, kad juos įvykdytų valstybės. |
| --- | --- |

(52)

Jeigu įvyks vienas iš įpareigojančių įvykių, FSAM, tarpininkaujant agentui, iš pradžių paprašys Dexia vykdyti savo įsipareigojimus pagal pardavimo galimybės sutartį, o jeigu Dexia jų neįvykdys arba bankrutuos, praėjus tam tikram terminui paprašys, kad juos įvykdytų valstybės.

| (53) | Dexia atlygins valstybėms pagal jų reikalavimus atlyginti už garantiją i) grynaisiais pinigais, kol bendros mokėjimų sumos liks mažesnės arba lygios pirmajai 4,5 mlrd. USD sumos daliai, ir ii) akcijomis, o prireikus ir garantijos gavėjų kapitalo dalimis, jeigu ši suma bus viršyta. Tačiau nors minėtam neįtrauktam turtui valstybių garantija netaikoma, reikalavimai atlyginti už garantiją už neįtrauktą turtą bus taikomi pirmosios 4,5 mlrd. USD dalies sumai; valstybės gali tiesiogiai pareikalauti, kad Dexia ją grąžintų grynaisiais pinigais. |
| --- | --- |

(53)

Dexia atlygins valstybėms pagal jų reikalavimus atlyginti už garantiją i) grynaisiais pinigais, kol bendros mokėjimų sumos liks mažesnės arba lygios pirmajai 4,5 mlrd. USD sumos daliai, ir ii) akcijomis, o prireikus ir garantijos gavėjų kapitalo dalimis, jeigu ši suma bus viršyta. Tačiau nors minėtam neįtrauktam turtui valstybių garantija netaikoma, reikalavimai atlyginti už garantiją už neįtrauktą turtą bus taikomi pirmosios 4,5 mlrd. USD dalies sumai; valstybės gali tiesiogiai pareikalauti, kad Dexia ją grąžintų grynaisiais pinigais.

| (54) | Už garantiją Dexia kasmet atlygina Belgijos ir Prancūzijos valstybėms 113 bazinių punktų už garantuotos pardavimo galimybės sutarties neįvykdymo riziką bei 32 baziniais punktais už Dexia likvidumo įsipareigojimų FSAM neįvykdymo riziką. |
| --- | --- |

(54)

Už garantiją Dexia kasmet atlygina Belgijos ir Prancūzijos valstybėms 113 bazinių punktų už garantuotos pardavimo galimybės sutarties neįvykdymo riziką bei 32 baziniais punktais už Dexia likvidumo įsipareigojimų FSAM neįvykdymo riziką.

| (55) | Bendrovė FSA (be FP) buvo parduota 2009 m. liepos 1 d., o FSA priemonė įsigaliojo tą pačią akimirką. Apie paskutinį FSAM portfelio įvertinimo tyrimą Komisijai 2009 m. kovo 18 d. pranešė Belgijos valstybės įgaliota nepriklausoma ekspertų įmonė Société Générale (toliau – konsultantas), remdamasi 2009 m. sausio 31 d. duomenimis. |
| --- | --- |

(55)

Bendrovė FSA (be FP) buvo parduota 2009 m. liepos 1 d., o FSA priemonė įsigaliojo tą pačią akimirką. Apie paskutinį FSAM portfelio įvertinimo tyrimą Komisijai 2009 m. kovo 18 d. pranešė Belgijos valstybės įgaliota nepriklausoma ekspertų įmonė Société Générale (toliau – konsultantas), remdamasi 2009 m. sausio 31 d. duomenimis.

| (56) | Pagrindiniai FSAM portfelio duomenys pateikiami 1 lentelėje.

  1   lentelė


  Pagrindiniai FSAM portfelio (viso) duomenys














  Turto kategorija | |
| --- | --- | --- |
| Mln. USD | % visos vertės | Mln. USD | % visos vertės | Mln. USD | % visos vertės | Mln. USD | |
| Standartiniai būsto hipoteka užtikrinti vertybiniai popieriai (be „wrap“) | 10 582 | 63,8 | [4 000-5 000] | [...] | [1 500-2 500] | [...] | [...] | [...] |
| Antrinės būsto paskolos | 7 317 | 44,1 | [3 000-4 000] | [...] | [1 000-1 500] | [...] | [...] | [...] |
| Alternatyvūs A vertybiniai popieriai | 2 424 | 14,6 | [500-1 000] | [...] | [0-1 000] | [...] | [...] | [...] |
| Pasirinkta tvarka grąžinamos paskolos | 694 | 4,2 | [0-500] | [...] | [0-500] | [...] | [...] | [...] |
| Pirminės būsto paskolos | 147 | 0,9 | [0-100] | [...] | [0-10] | [...] | [...] | [...] |
| CES/HELOCs/Wrapped RMBS (12) | 817 | 4,9 | [0-500] | [...] | [0-500] | [...] | [...] | [...] |
| Grynosios palūkanų normos | 277 | 1,7 | [0-200] | [...] | [0-30] | [...] | [...] | [...] |
| Užstatu užtikrinti skoliniai įsipareigojimai, kylantys iš turtu užtikrintų vertybinių popierių | 36 | 0,2 | [0-20] | [...] | [0-40] | [...] | [...] | [...] |
| Užstatu užtikrinti kreditiniai įsipareigojimai | 413 | 2,5 | [0-400] | [...] | [0-100] | [...] | [...] | [...] |
| JAV būsto hipoteka užtikrinti vertybiniai popieriai | | 8,1 | [1 000-1 500] | [...] | [0-100] | [...] | [...] | [...] |
| Kitas turtas | 3 119 | 18,8 | [1 000-2 000] | [...] | [0-400] | [...] | [...] | [...] |
| Iš viso | 16 582 | 100,0 | [7 000-9 000] | [...] | [2 000-3 000] | [...] | [3 500-4 500] | [...] |

(56)

Pagrindiniai FSAM portfelio duomenys pateikiami 1 lentelėje.

1   lentelė

Pagrindiniai FSAM portfelio (viso) duomenys

Turto kategorija

Mln. USD

% visos vertės

Mln. USD

% visos vertės

Mln. USD

% visos vertės

Mln. USD

Standartiniai būsto hipoteka užtikrinti vertybiniai popieriai (be „wrap“)

10 582

63,8

[4 000-5 000]

[...]

[1 500-2 500]

[...]

[...]

[...]

Antrinės būsto paskolos

7 317

44,1

[3 000-4 000]

[...]

[1 000-1 500]

[...]

[...]

[...]

Alternatyvūs A vertybiniai popieriai

2 424

14,6

[500-1 000]

[...]

[0-1 000]

[...]

[...]

[...]

Pasirinkta tvarka grąžinamos paskolos

694

4,2

[0-500]

[...]

[0-500]

[...]

[...]

[...]

Pirminės būsto paskolos

147

0,9

[0-100]

[...]

[0-10]

[...]

[...]

[...]

CES/HELOCs/Wrapped RMBS (12)

817

4,9

[0-500]

[...]

[0-500]

[...]

[...]

[...]

Grynosios palūkanų normos

277

1,7

[0-200]

[...]

[0-30]

[...]

[...]

[...]

Užstatu užtikrinti skoliniai įsipareigojimai, kylantys iš turtu užtikrintų vertybinių popierių

36

0,2

[0-20]

[...]

[0-40]

[...]

[...]

[...]

Užstatu užtikrinti kreditiniai įsipareigojimai

413

2,5

[0-400]

[...]

[0-100]

[...]

[...]

[...]

JAV būsto hipoteka užtikrinti vertybiniai popieriai

8,1

[1 000-1 500]

[...]

[0-100]

[...]

[...]

[...]

Kitas turtas

3 119

18,8

[1 000-2 000]

[...]

[0-400]

[...]

[...]

[...]

Iš viso

16 582

100,0

[7 000-9 000]

[...]

[2 000-3 000]

[...]

[3 500-4 500]

[...]

| (57) | Didžiąją dalį portfelio (apie 64 %) sudaro JAV standartiniai būsto hipoteka užtikrinti vertybiniai popieriai (angl. US RMBS standards), būtent su antrinėmis būsto paskolomis susieti vertybiniai popieriai (44 % portfelio) ir alternatyvūs A (angl. Alt-A) vertybiniai popieriai (15 % portfelio). Mažesniąją dalį portfelio taip pat sudaro JAV būsto hipoteka užtikrinti vertybiniai popieriai (angl. US Agency RMBS) (8 % portfelio) ir vertybiniai popieriai, kurių vertę padidino nuo vienos rūšies rizikos draudžiantys draudikai. 2009 m. sausio 31 d. portfelio nominalioji vertė buvo 16,6 mlrd. USD, o vidutinė rinkos vertė tą pačią dieną – [42,2–54,3] % nominaliosios vertės arba [7–9] mlrd. USD. Pagal bazinį scenarijų tikėtini nuostoliai sudarė [2–3] mlrd. USD, o pagal nepalankiausią scenarijų jie buvo vertinami [3,5–4,5] mlrd. USD. Faktinė ekonominė vertė (toliau – FEV) pagal bazinį scenarijų 2009 m. sausio 31 d. buvo [13,6–14,6] mlrd. USD, o pagal nepalankiausią scenarijų – [12–13] mlrd. USD. |
| --- | --- |

(57)

Didžiąją dalį portfelio (apie 64 %) sudaro JAV standartiniai būsto hipoteka užtikrinti vertybiniai popieriai (angl. US RMBS standards), būtent su antrinėmis būsto paskolomis susieti vertybiniai popieriai (44 % portfelio) ir alternatyvūs A (angl. Alt-A) vertybiniai popieriai (15 % portfelio). Mažesniąją dalį portfelio taip pat sudaro JAV būsto hipoteka užtikrinti vertybiniai popieriai (angl. US Agency RMBS) (8 % portfelio) ir vertybiniai popieriai, kurių vertę padidino nuo vienos rūšies rizikos draudžiantys draudikai. 2009 m. sausio 31 d. portfelio nominalioji vertė buvo 16,6 mlrd. USD, o vidutinė rinkos vertė tą pačią dieną – [42,2–54,3] % nominaliosios vertės arba [7–9] mlrd. USD. Pagal bazinį scenarijų tikėtini nuostoliai sudarė [2–3] mlrd. USD, o pagal nepalankiausią scenarijų jie buvo vertinami [3,5–4,5] mlrd. USD. Faktinė ekonominė vertė (toliau – FEV) pagal bazinį scenarijų 2009 m. sausio 31 d. buvo [13,6–14,6] mlrd. USD, o pagal nepalankiausią scenarijų – [12–13] mlrd. USD.

| (58) | Pagrindiniai FSAM portfelio duomenys atskaičius neįtrauktą turtą pateikiami 2 lentelėje.

  2   lentelė


  Pagrindiniai FSAM portfelio duomenys (atskaičius neįtrauktą turtą)














  Turto kategorija | Nominalioji vertė | Rinkos vertė | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mln. USD | % visos vertės | Mln. USD | % visos vertės | Mln. USD | % visos vertės | Mln. USD | |
| Standartiniai būsto hipoteka užtikrinti vertybiniai popieriai (be „wrap“) | 9 755 | 79,9 | [3 500-4 000] | [...] | [1 500-2 500] | [...] | [...] | [...] |
| Antrinės būsto paskolos | 6 544 | 53,6 | [2 500-3 000] | [...] | [1 000-1 500] | [...] | [...] | [...] |
| Alternatyvūs A vertybiniai popieriai | 2 371 | 19,4 | [500-1 000] | [...] | [0-1 000] | [...] | [...] | [...] |
| Pasirinkta tvarka grąžinamos paskolos | 693 | 5,7 | [0-500] | [...] | [0-500] | [...] | [...] | [...] |
| Pirminės būsto paskolos | 147 | 1,2 | [0-100] | [...] | [0-10] | [...] | [...] | [...] |
| CES/HELOCs/Wrapped RMBS (13) | 817 | 6,7 | [0-500] | [...] | [0-500] | [...] | [...] | [...] |
| Grynosios palūkanų normos | 276 | 2,3 | [0-200] | [...] | [0-30] | [...] | [...] | [...] |
| Užstatu užtikrinti skoliniai įsipareigojimai, kylantys iš turtu užtikrintų vertybinių popierių | 36 | 0,3 | [0-20] | [...] | [0-40] | [...] | [...] | [...] |
| Užstatu užtikrinti kreditiniai įsipareigojimai | 413 | 3,4 | [0-400] | [...] | [0-100] | [...] | [...] | [...] |
| Kitas turtas | 909 | 7,4 | [200-600] | [...] | [0-400] | [...] | [...] | [...] |
| Iš viso | 12 205 | 100,0 | [4 500-5 500] | [...] | [2 000-3 000] | [...] | [3 500-4 500] | [...] |

(58)

Pagrindiniai FSAM portfelio duomenys atskaičius neįtrauktą turtą pateikiami 2 lentelėje.

2   lentelė

Pagrindiniai FSAM portfelio duomenys (atskaičius neįtrauktą turtą)

Turto kategorija

Nominalioji vertė

Rinkos vertė

Mln. USD

% visos vertės

Mln. USD

% visos vertės

Mln. USD

% visos vertės

Mln. USD

Standartiniai būsto hipoteka užtikrinti vertybiniai popieriai (be „wrap“)

9 755

79,9

[3 500-4 000]

[...]

[1 500-2 500]

[...]

[...]

[...]

Antrinės būsto paskolos

6 544

53,6

[2 500-3 000]

[...]

[1 000-1 500]

[...]

[...]

[...]

Alternatyvūs A vertybiniai popieriai

2 371

19,4

[500-1 000]

[...]

[0-1 000]

[...]

[...]

[...]

Pasirinkta tvarka grąžinamos paskolos

693

5,7

[0-500]

[...]

[0-500]

[...]

[...]

[...]

Pirminės būsto paskolos

147

1,2

[0-100]

[...]

[0-10]

[...]

[...]

[...]

CES/HELOCs/Wrapped RMBS (13)

817

6,7

[0-500]

[...]

[0-500]

[...]

[...]

[...]

Grynosios palūkanų normos

276

2,3

[0-200]

[...]

[0-30]

[...]

[...]

[...]

Užstatu užtikrinti skoliniai įsipareigojimai, kylantys iš turtu užtikrintų vertybinių popierių

36

0,3

[0-20]

[...]

[0-40]

[...]

[...]

[...]

Užstatu užtikrinti kreditiniai įsipareigojimai

413

3,4

[0-400]

[...]

[0-100]

[...]

[...]

[...]

Kitas turtas

909

7,4

[200-600]

[...]

[0-400]

[...]

[...]

[...]

Iš viso

12 205

100,0

[4 500-5 500]

[...]

[2 000-3 000]

[...]

[3 500-4 500]

[...]

| (59) | Atėmus neįtrauktą turtą, 2009 m. sausio 31 d. portfelio nominalioji vertė buvo 12,2 mlrd. USD, o vidutinė rinkos vertė tą pačią dieną – [36,9–45,1] % nominaliosios vertės arba [4,5–5,5] mlrd. USD. Pagal bazinį scenarijų tikėtini nuostoliai sudarė [2–3] mlrd. USD, o pagal nepalankiausią scenarijų jie buvo vertinami [3,5–4,5] mlrd. USD. FEV pagal bazinį scenarijų 2009 m. sausio 31 d. buvo [9,2–10,2] mlrd. USD, o pagal nepalankiausią scenarijų [7,7–8,7] mlrd. USD. |
| --- | --- |

(59)

Atėmus neįtrauktą turtą, 2009 m. sausio 31 d. portfelio nominalioji vertė buvo 12,2 mlrd. USD, o vidutinė rinkos vertė tą pačią dieną – [36,9–45,1] % nominaliosios vertės arba [4,5–5,5] mlrd. USD. Pagal bazinį scenarijų tikėtini nuostoliai sudarė [2–3] mlrd. USD, o pagal nepalankiausią scenarijų jie buvo vertinami [3,5–4,5] mlrd. USD. FEV pagal bazinį scenarijų 2009 m. sausio 31 d. buvo [9,2–10,2] mlrd. USD, o pagal nepalankiausią scenarijų [7,7–8,7] mlrd. USD.

IV.   RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

| (60) | Restruktūrizavimo planu siekiama Dexia veiklą sutelkti į jos pagrindinę veiklą ir pagrindines rinkas (t. y. finansines paslaugas viešajam ir pusiau viešajam sektoriui bei privatiems asmenims Prancūzijoje, Belgijoje ir Liuksemburge), sumažinti jos rizikos profilį ir finansinį įsiskolinimą bei atkurti likvidumo pusiausvyrą. Šiame plane visų pirma numatyta atsisakyti tam tikros veiklos, ją sumažinti ir perleisti; sukurti dvi atskiras vidaus atskaitomybės grandis: viena jų susijusi su pagrindine banko veikla, apimančia pagrindines finansines paslaugas viešajam ir pusiau viešajam sektoriui bei privatiems asmenims ir sudarančia 72 % viso Dexia balanso 2009 m. pabaigoje, kita – su laipsniškai mažinama perduoto turto portfelio (angl. legacy portfolio management division, LPMD), kurio didžiąją dalį sudaro obligacijų portfelis, o mažesniąją – tarptautinės finansinės paslaugos viešajam ir pusiau viešajam sektoriui (PWB), 2009 m. pabaigoje sudariusios 28 % viso Dexia balanso, valdymo veikla. Likvidumo pagerėjimas pasiekiamas sumažinus rinkos finansavimą ir trumpalaikį finansavimą, pailginus vidutinę finansavimo trukmę bei naudojantis stabilesniais finansavimo šaltiniais (privačių ir komercinių klientų indėliais, hipotekos lakštais). |
| --- | --- |

(60)

Restruktūrizavimo planu siekiama Dexia veiklą sutelkti į jos pagrindinę veiklą ir pagrindines rinkas (t. y. finansines paslaugas viešajam ir pusiau viešajam sektoriui bei privatiems asmenims Prancūzijoje, Belgijoje ir Liuksemburge), sumažinti jos rizikos profilį ir finansinį įsiskolinimą bei atkurti likvidumo pusiausvyrą. Šiame plane visų pirma numatyta atsisakyti tam tikros veiklos, ją sumažinti ir perleisti; sukurti dvi atskiras vidaus atskaitomybės grandis: viena jų susijusi su pagrindine banko veikla, apimančia pagrindines finansines paslaugas viešajam ir pusiau viešajam sektoriui bei privatiems asmenims ir sudarančia 72 % viso Dexia balanso 2009 m. pabaigoje, kita – su laipsniškai mažinama perduoto turto portfelio (angl. legacy portfolio management division, LPMD), kurio didžiąją dalį sudaro obligacijų portfelis, o mažesniąją – tarptautinės finansinės paslaugos viešajam ir pusiau viešajam sektoriui (PWB), 2009 m. pabaigoje sudariusios 28 % viso Dexia balanso, valdymo veikla. Likvidumo pagerėjimas pasiekiamas sumažinus rinkos finansavimą ir trumpalaikį finansavimą, pailginus vidutinę finansavimo trukmę bei naudojantis stabilesniais finansavimo šaltiniais (privačių ir komercinių klientų indėliais, hipotekos lakštais).

| (61) | Restruktūrizavimo planą sudaro tam tikros Dexia jau įgyvendintos priemonės bei veiksmų ir struktūrinės priemonės, kurias Dexia turės įgyvendinti vykdydama restruktūrizavimą, kontroliuojant suinteresuotosioms valstybėms narėms, kurios įsipareigojo užtikrinti jų laikymąsi. |
| --- | --- |

(61)

Restruktūrizavimo planą sudaro tam tikros Dexia jau įgyvendintos priemonės bei veiksmų ir struktūrinės priemonės, kurias Dexia turės įgyvendinti vykdydama restruktūrizavimą, kontroliuojant suinteresuotosioms valstybėms narėms, kurios įsipareigojo užtikrinti jų laikymąsi.

| (62) | Atsižvelgiant į naująją apyvartą, visos šios priemonės padeda 35 % sumažinti visą 2014 m. gruodžio 31 d.Dexia balansą, palyginti su 2008 m. gruodžio 31 d. balansu. |
| --- | --- |

(62)

Atsižvelgiant į naująją apyvartą, visos šios priemonės padeda 35 % sumažinti visą 2014 m. gruodžio 31 d.Dexia balansą, palyginti su 2008 m. gruodžio 31 d. balansu.

4.1.   ILGALAIKIO GYVYBINGUMO ATKŪRIMAS ĮPRASTOMIS IR NEPALANKIAUSIOMIS SĄLYGOMIS

| (63) | Suinteresuotosios valstybės narės pateikė Komisijai išsamią informaciją apie banko verslo modelį. Šį pranešimą visų pirma sudaro tokia informacija:






  — | 2009–2011 m. grupės verslo planas ir kai kurių balanso bei pelno (nuostolio) ataskaitos duomenų prognozės 2014 bei 2017 m., |
| --- | --- | --- |

(63)

Suinteresuotosios valstybės narės pateikė Komisijai išsamią informaciją apie banko verslo modelį. Šį pranešimą visų pirma sudaro tokia informacija:

—

2009–2011 m. grupės verslo planas ir kai kurių balanso bei pelno (nuostolio) ataskaitos duomenų prognozės 2014 bei 2017 m.,

| — | paskolų dydžiai ir maržos bei naujoji apyvarta pagal stambiausias veiklos sritis (PWB, RCB ir kitas) ir pagal geografines zonas 2009–2011 m., |
| --- | --- |

—

paskolų dydžiai ir maržos bei naujoji apyvarta pagal stambiausias veiklos sritis (PWB, RCB ir kitas) ir pagal geografines zonas 2009–2011 m.,

| — | grupės finansavimo apimtys ir vidutinės sąnaudos pagal finansavimo šaltinį (atpirkimo sandorio sutartys, garantuotos ir negarantuotos obligacijos, hipotekos lakštai, indėliai ir kita). |
| --- | --- |

—

grupės finansavimo apimtys ir vidutinės sąnaudos pagal finansavimo šaltinį (atpirkimo sandorio sutartys, garantuotos ir negarantuotos obligacijos, hipotekos lakštai, indėliai ir kita).

| (64) | Remdamasi šia informacija, Dexia prognozuoja teigiamus rezultatus per visą 2009–2014 m. restruktūrizavimo laikotarpį ir 11–15 % pirmojo lygio nuosavų lėšų (angl. core tier 1) koeficientą. 3 lentelėje pateikiami numatomi kiekvienų metų (2009–2014 m.) rezultatai ir Dexia pirmojo lygio nuosavų lėšų koeficientas.

  3   lentelė


  Numatomi Dexia rezultatai ir pirmojo lygio nuosavų lėšų koeficientas restruktūrizavimo laikotarpiu












  (Mln. EUR ir %) |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Pagrindinė banko veikla |
| Grynasis pelnas prieš apmokestinimą | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| LPD |
| Grynasis pelnas prieš apmokestinimą | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Bendras Dexia grupės rezultatas |
| Grynasis pelnas prieš apmokestinimą | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Pirmojo lygio nuosavų lėšų koeficientas | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(64)

Remdamasi šia informacija, Dexia prognozuoja teigiamus rezultatus per visą 2009–2014 m. restruktūrizavimo laikotarpį ir 11–15 % pirmojo lygio nuosavų lėšų (angl. core tier 1) koeficientą. 3 lentelėje pateikiami numatomi kiekvienų metų (2009–2014 m.) rezultatai ir Dexia pirmojo lygio nuosavų lėšų koeficientas.

3   lentelė

Numatomi Dexia rezultatai ir pirmojo lygio nuosavų lėšų koeficientas restruktūrizavimo laikotarpiu

(Mln. EUR ir %)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Pagrindinė banko veikla

Grynasis pelnas prieš apmokestinimą

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

LPD

Grynasis pelnas prieš apmokestinimą

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Bendras Dexia grupės rezultatas

Grynasis pelnas prieš apmokestinimą

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Pirmojo lygio nuosavų lėšų koeficientas

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (65) | Suinteresuotosios valstybės narės taip pat pateikė trijų tipų nepalankiausių sąlygų modelius, siekdamos nustatyti grupės atsparumą išorės sukrėtimams. |
| --- | --- |

(65)

Suinteresuotosios valstybės narės taip pat pateikė trijų tipų nepalankiausių sąlygų modelius, siekdamos nustatyti grupės atsparumą išorės sukrėtimams.

| (66) | Dexia atliktu pirmojo tipo tyrimu nepalankiausiomis sąlygomis buvo siekiama išbandyti grupės atsparumą per laikotarpį iki 2011 m. esant tokiems kintamiesiems: i) BVP augimo koeficientui įvairiose šalyse, ii) 3 mėnesių ir 5 metų tarpbankinių palūkanų normų lygiui ir iii) tam tikrų užsienio valiutų keitimo kursui. Augimo koeficiento prielaidos suformuluotos remiantis baziniu scenarijumi ir nepalankiausių sąlygų scenarijumi, atsižvelgiant į prielaidas, neseniai taikytas Europoje atliekant kitas panašias užduotis. Iš Dexia atlikto tyrimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatų matyti, kad 2010 ir 2011 m. grupė dirbtų pelningai, net jei pasitvirtintų nepalankiausių sąlygų scenarijus. Pelnas neatskaičius mokesčių 2010 m. siektų [...] mln. EUR, o 2011 m. – [...] mln. EUR. |
| --- | --- |

(66)

Dexia atliktu pirmojo tipo tyrimu nepalankiausiomis sąlygomis buvo siekiama išbandyti grupės atsparumą per laikotarpį iki 2011 m. esant tokiems kintamiesiems: i) BVP augimo koeficientui įvairiose šalyse, ii) 3 mėnesių ir 5 metų tarpbankinių palūkanų normų lygiui ir iii) tam tikrų užsienio valiutų keitimo kursui. Augimo koeficiento prielaidos suformuluotos remiantis baziniu scenarijumi ir nepalankiausių sąlygų scenarijumi, atsižvelgiant į prielaidas, neseniai taikytas Europoje atliekant kitas panašias užduotis. Iš Dexia atlikto tyrimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatų matyti, kad 2010 ir 2011 m. grupė dirbtų pelningai, net jei pasitvirtintų nepalankiausių sąlygų scenarijus. Pelnas neatskaičius mokesčių 2010 m. siektų [...] mln. EUR, o 2011 m. – [...] mln. EUR.

| (67) | Dexia atliktu antrojo tipo tyrimu nepalankiausiomis sąlygomis buvo siekiama išbandyti grupės atsparumą tuo atveju, jeigu rinkose gaunamo finansavimo sąnaudos per vienus metus išaugtų i) 100 bazinių puntų ir ii) 200 bazinių punktų. Iš Dexia atlikto tyrimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatų matyti, kad jos finansavimo sąnaudų padidėjimo 100 bazinių punktų poveikis grupės rezultatams gali būti vertinamas [...] mln. EUR, o finansavimo sąnaudų padidėjimo 200 bazinių punktų poveikis – [...] mln. EUR. |
| --- | --- |

(67)

Dexia atliktu antrojo tipo tyrimu nepalankiausiomis sąlygomis buvo siekiama išbandyti grupės atsparumą tuo atveju, jeigu rinkose gaunamo finansavimo sąnaudos per vienus metus išaugtų i) 100 bazinių puntų ir ii) 200 bazinių punktų. Iš Dexia atlikto tyrimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatų matyti, kad jos finansavimo sąnaudų padidėjimo 100 bazinių punktų poveikis grupės rezultatams gali būti vertinamas [...] mln. EUR, o finansavimo sąnaudų padidėjimo 200 bazinių punktų poveikis – [...] mln. EUR.

| (68) | Dexia atliktu trečiojo tipo tyrimu nepalankiausiomis sąlygomis buvo siekiama išbandyti grupės likvidumą, o konkrečiau – grupės likvidumo padėtį išimtinėmis sąlygomis, lyginant likvidumą, kurio gali būti reikalaujama, ir likvidumą, kuris gali būti pasiekiamas tokiomis sąlygomis. Manyta, kad nepalankiausios sąlygos gali trukti vieną mėnesį. Pagal taikytą scenarijų vertintas išskirtinio šoko poveikis įmonei Dexia ir visuotinės likvidumo krizės padariniai. Šį likvidumo tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis atliko ir Dexia, ir ją kontroliuojančioji institucija (Bankų, finansų ir draudimo komisija, pranc. CBFA). [...] (14) [...]. |
| --- | --- |

(68)

Dexia atliktu trečiojo tipo tyrimu nepalankiausiomis sąlygomis buvo siekiama išbandyti grupės likvidumą, o konkrečiau – grupės likvidumo padėtį išimtinėmis sąlygomis, lyginant likvidumą, kurio gali būti reikalaujama, ir likvidumą, kuris gali būti pasiekiamas tokiomis sąlygomis. Manyta, kad nepalankiausios sąlygos gali trukti vieną mėnesį. Pagal taikytą scenarijų vertintas išskirtinio šoko poveikis įmonei Dexia ir visuotinės likvidumo krizės padariniai. Šį likvidumo tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis atliko ir Dexia, ir ją kontroliuojančioji institucija (Bankų, finansų ir draudimo komisija, pranc. CBFA). [...] (14) [...].

4.2.   ELGSENOS ĮSIPAREIGOJIMAI

| (69) | Restruktūrizavimo plane, apie kurį pranešta 2010 m. vasario 9 d., visų pirma numatoma mažinti trumpalaikį finansavimą, didinti vidutinę ilgalaikio finansavimo trukmę ir gausinti stabilaus grupės finansavimo šaltinius. Šiuo požiūriu suinteresuotosios valstybės narės įsipareigoja, kad Dexia laikytųsi trijų kiekybinio finansavimo koeficientų.






  — | Trumpalaikio finansavimo koeficientą (15) ir (arba) bendrą balanso dydį, kuris 2009 m. gruodžio 31 d. buvo lygus 30 %, 2010 m. gruodžio 31 d.Dexia išlaiko ne aukštesnį kaip 23 %, 2011 m. gruodžio 31 d. – ne aukštesnį kaip 20 %, 2012 m. gruodžio 31 d. – ne aukštesnį kaip 14 %, 2013 m. gruodžio 31 d. – ne aukštesnį kaip 13 %, o 2014 m. gruodžio 31 d. – ne aukštesnį kaip 11 %. |
| --- | --- | --- |

(69)

Restruktūrizavimo plane, apie kurį pranešta 2010 m. vasario 9 d., visų pirma numatoma mažinti trumpalaikį finansavimą, didinti vidutinę ilgalaikio finansavimo trukmę ir gausinti stabilaus grupės finansavimo šaltinius. Šiuo požiūriu suinteresuotosios valstybės narės įsipareigoja, kad Dexia laikytųsi trijų kiekybinio finansavimo koeficientų.

—

Trumpalaikio finansavimo koeficientą (15) ir (arba) bendrą balanso dydį, kuris 2009 m. gruodžio 31 d. buvo lygus 30 %, 2010 m. gruodžio 31 d.Dexia išlaiko ne aukštesnį kaip 23 %, 2011 m. gruodžio 31 d. – ne aukštesnį kaip 20 %, 2012 m. gruodžio 31 d. – ne aukštesnį kaip 14 %, 2013 m. gruodžio 31 d. – ne aukštesnį kaip 13 %, o 2014 m. gruodžio 31 d. – ne aukštesnį kaip 11 %.

| — | Dexia pratęsė savo finansavimo trukmę, išlaikydama vidutinį grupės įsipareigojimų laikotarpį (16) ne žemesnio lygmens, nei nurodyta 4 lentelėje.

  4   lentelė



  Dexia įsipareigojimų vidutinės trukmės pokyčiai (metais)











  2009 12 31 | 2010 12 31 | 2011 12 31 | 2012 12 31 | 2013 12 31 | 2014 12 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

—

Dexia pratęsė savo finansavimo trukmę, išlaikydama vidutinį grupės įsipareigojimų laikotarpį (16) ne žemesnio lygmens, nei nurodyta 4 lentelėje.

4   lentelė

Dexia įsipareigojimų vidutinės trukmės pokyčiai (metais)

2009 12 31

2010 12 31

2011 12 31

2012 12 31

2013 12 31

2014 12 31

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | Dexia padidina savo stabilaus finansavimo šaltinius: apskaičiuojamas koeficientas, kurio skaitiklis lygus finansavimo hipotekos lakštų forma ir finansavimo RCB ir PWB komercinių indėlių forma sumai, o vardiklis – viso Dexia turto sumai. Šis koeficientas, kuris 2009 m. gruodžio 31 d. buvo lygus 36 %, 2010 m. gruodžio 31 d. turi būti ne žemesnis kaip 40 %, 2011 m. gruodžio 31 d. – ne žemesnis kaip 45 %, 2012 m. gruodžio 31 d. – ne žemesnis kaip 53 %, 2013 m. gruodžio 31 d. – ne žemesnis kaip 55 %, o 2014 m. gruodžio 31 d. – ne žemesnis kaip 58 %. |
| --- | --- |

—

Dexia padidina savo stabilaus finansavimo šaltinius: apskaičiuojamas koeficientas, kurio skaitiklis lygus finansavimo hipotekos lakštų forma ir finansavimo RCB ir PWB komercinių indėlių forma sumai, o vardiklis – viso Dexia turto sumai. Šis koeficientas, kuris 2009 m. gruodžio 31 d. buvo lygus 36 %, 2010 m. gruodžio 31 d. turi būti ne žemesnis kaip 40 %, 2011 m. gruodžio 31 d. – ne žemesnis kaip 45 %, 2012 m. gruodžio 31 d. – ne žemesnis kaip 53 %, 2013 m. gruodžio 31 d. – ne žemesnis kaip 55 %, o 2014 m. gruodžio 31 d. – ne žemesnis kaip 58 %.

| — | Nepriklausomas ekspertas kas šešis mėnesius tikrina, ar šių trijų finansavimo koeficientų laikomasi. |
| --- | --- |

—

Nepriklausomas ekspertas kas šešis mėnesius tikrina, ar šių trijų finansavimo koeficientų laikomasi.

| (70) | Dexia įsipareigoja neskolinti savo PWB klientams, jeigu pagal riziką pakoreguotos kapitalo grąžos (angl. risk-adjusted return on capital, toliau – RAROC) koeficientas yra mažesnis negu 10 %. Skaičiuojant RAROC, nustatoma grynoji marža atskaičiavus mokesčius nuo ekonominio kapitalo (17).






  — | Bendroji marža yra į klientui išrašytos sąskaitos sumą įskaičiuotos maržos (reiškiamos baziniais punktais, viršijančiais orientacinę palūkanų normą (IBOR)) ir Dexia finansavimo sąnaudų (reiškiamų baziniais punktais, viršijančiais orientacinę palūkanų normą (IBOR)) skirtumas, sudarantis vidaus sandorio kainą. |
| --- | --- | --- |

(70)

Dexia įsipareigoja neskolinti savo PWB klientams, jeigu pagal riziką pakoreguotos kapitalo grąžos (angl. risk-adjusted return on capital, toliau – RAROC) koeficientas yra mažesnis negu 10 %. Skaičiuojant RAROC, nustatoma grynoji marža atskaičiavus mokesčius nuo ekonominio kapitalo (17).

—

Bendroji marža yra į klientui išrašytos sąskaitos sumą įskaičiuotos maržos (reiškiamos baziniais punktais, viršijančiais orientacinę palūkanų normą (IBOR)) ir Dexia finansavimo sąnaudų (reiškiamų baziniais punktais, viršijančiais orientacinę palūkanų normą (IBOR)) skirtumas, sudarantis vidaus sandorio kainą.

| — | Vidaus sandorio kaina atspindi numanomas naujo Dexia finansavimo sąnaudas, atsižvelgiant į PWB klientams suteikiamų paskolų ypatybes (grąžinimo terminą, galimybę pasirinkti refinansavimą hipotekos lakštais ir pan.). |
| --- | --- |

—

Vidaus sandorio kaina atspindi numanomas naujo Dexia finansavimo sąnaudas, atsižvelgiant į PWB klientams suteikiamų paskolų ypatybes (grąžinimo terminą, galimybę pasirinkti refinansavimą hipotekos lakštais ir pan.).

| — | Grynoji marža apskaičiuojama iš bendrosios maržos atėmus i) bet kokio pobūdžio išlaidas (bendrąsias, darbo užmokesčiui, veiklos, amortizacijos ir pan.), kurios įvertinamos stebint paskolų teikimo PWB klientams veiklos sąnaudas, ii) kiekvieno sandorio vidutines rizikos išlaidas, apskaičiuojamas vadovaujantis Bazelio II metodika (vidutinės rizikos išlaidos per ilgą laikotarpį) ir iii) mokesčių sumą. |
| --- | --- |

—

Grynoji marža apskaičiuojama iš bendrosios maržos atėmus i) bet kokio pobūdžio išlaidas (bendrąsias, darbo užmokesčiui, veiklos, amortizacijos ir pan.), kurios įvertinamos stebint paskolų teikimo PWB klientams veiklos sąnaudas, ii) kiekvieno sandorio vidutines rizikos išlaidas, apskaičiuojamas vadovaujantis Bazelio II metodika (vidutinės rizikos išlaidos per ilgą laikotarpį) ir iii) mokesčių sumą.

| — | Nepriklausomas ekspertas kas šešis mėnesius tikrina, ar RAROC atspindi PWB veiklos sąnaudas, ar laikomasi nurodyto įsipareigojimo PWB veikloje laikytis mažiausio 10 % RAROC koeficiento ir ar RAROC koeficiento bei jo sudedamųjų dalių metodika ir skaičiavimas yra tikslūs. |
| --- | --- |

—

Nepriklausomas ekspertas kas šešis mėnesius tikrina, ar RAROC atspindi PWB veiklos sąnaudas, ar laikomasi nurodyto įsipareigojimo PWB veikloje laikytis mažiausio 10 % RAROC koeficiento ir ar RAROC koeficiento bei jo sudedamųjų dalių metodika ir skaičiavimas yra tikslūs.

| (71) | Ne vėliau kaip 2011 m. birželio 30 d.Dexia iki nulio sumažina finansavimą, šiuo metu teikiamą jos patronuojamajai Turkijos bendrovei DenizBank, ir iki 2014 m. gruodžio 31 d. grupėje jai neteikia jokio naujo finansavimo. |
| --- | --- |

(71)

Ne vėliau kaip 2011 m. birželio 30 d.Dexia iki nulio sumažina finansavimą, šiuo metu teikiamą jos patronuojamajai Turkijos bendrovei DenizBank, ir iki 2014 m. gruodžio 31 d. grupėje jai neteikia jokio naujo finansavimo.

| (72) | Iki 2010 m. birželio 30 d.Dexia sukuria perduoto turto portfelio valdymo veiklos atskaitomybės grandį. Šiai grandžiai skirtas turtas valdomas laipsniškai jį mažinant arba perleidžiamas. Šį turtą sudaro:






  — | kredito kainų skirtumo portfelis (angl. credit spread portfolio, CSP) ir viešojo sektoriaus portfelis (angl. public sector portfolio, PSP) (jų vertė 2009 m. gruodžio 31 d. buvo apie 134 mlrd. EUR), |
| --- | --- | --- |

(72)

Iki 2010 m. birželio 30 d.Dexia sukuria perduoto turto portfelio valdymo veiklos atskaitomybės grandį. Šiai grandžiai skirtas turtas valdomas laipsniškai jį mažinant arba perleidžiamas. Šį turtą sudaro:

—

kredito kainų skirtumo portfelis (angl. credit spread portfolio, CSP) ir viešojo sektoriaus portfelis (angl. public sector portfolio, PSP) (jų vertė 2009 m. gruodžio 31 d. buvo apie 134 mlrd. EUR),

| — | Dexia išsaugoto FSAM turto finansinių priemonių portfelis, kurio vertė 2009 m. gruodžio 31 d. buvo apie 10,7 mlrd. EUR), ir |
| --- | --- |

—

Dexia išsaugoto FSAM turto finansinių priemonių portfelis, kurio vertė 2009 m. gruodžio 31 d. buvo apie 10,7 mlrd. EUR), ir

| — | nepagrindių paskolų viešajam ir pusiau viešajam sektoriui portfelis, kurio vertė 2009 m. gruodžio 31 d. buvo apie 17 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

—

nepagrindių paskolų viešajam ir pusiau viešajam sektoriui portfelis, kurio vertė 2009 m. gruodžio 31 d. buvo apie 17 mlrd. EUR.

Visas Dexia gautas finansavimas, kuriam suteikiama finansavimo garantija, priskiriamas šiai grandžiai.

| (73) | 2009 m. Dexia naujoji metinė PWB apyvarta neviršija 12 mlrd. EUR, 2010 m. – 15 mlrd. EUR, o 2011–2014 m. – 18 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(73)

2009 m. Dexia naujoji metinė PWB apyvarta neviršija 12 mlrd. EUR, 2010 m. – 15 mlrd. EUR, o 2011–2014 m. – 18 mlrd. EUR.

| (74) | Iki 2012 m. gruodžio 31 d. savo veiklos sąnaudas Dexia sumažina 15 %. |
| --- | --- |

(74)

Iki 2012 m. gruodžio 31 d. savo veiklos sąnaudas Dexia sumažina 15 %.

| (75) | Dexia sumažina savo prekybos veiklą (44 % sumažina vidutinę metinę rizikos vertę, kuri 2008 m. buvo 126 mlrd. EUR) ir nuo šio Komisijos sprendimo priėmimo dienos nutraukia prekybą savo sąskaita. |
| --- | --- |

(75)

Dexia sumažina savo prekybos veiklą (44 % sumažina vidutinę metinę rizikos vertę, kuri 2008 m. buvo 126 mlrd. EUR) ir nuo šio Komisijos sprendimo priėmimo dienos nutraukia prekybą savo sąskaita.

| (76) | Nuo Komisijos sprendimo priėmimo dienos Dexia nedelsdama galutinai atsisako teisės pasinaudoti pelnu iš 376 mln. EUR vertės Dexia BIL konvertuojamųjų obligacijų, kurias Liuksemburgas buvo įsipareigojęs pasirašyti 2008 m. rugsėjo mėn. |
| --- | --- |

(76)

Nuo Komisijos sprendimo priėmimo dienos Dexia nedelsdama galutinai atsisako teisės pasinaudoti pelnu iš 376 mln. EUR vertės Dexia BIL konvertuojamųjų obligacijų, kurias Liuksemburgas buvo įsipareigojęs pasirašyti 2008 m. rugsėjo mėn.

| (77) | Dexia galimybė naudotis suinteresuotųjų valstybių narių finansavimo garantija ribojama taikant šias sąlygas:






  — | finansavimo garantija nebegalioja visoms nuo 2010 m. kovo 31 d. sudarytoms indėlių sutartims, |
| --- | --- | --- |

(77)

Dexia galimybė naudotis suinteresuotųjų valstybių narių finansavimo garantija ribojama taikant šias sąlygas:

—

finansavimo garantija nebegalioja visoms nuo 2010 m. kovo 31 d. sudarytoms indėlių sutartims,

| — | finansavimo garantija nebegalioja visoms nuo 2010 m. gegužės 31 d. vykdomoms trumpalaikėms (trumpesnėms negu vienerių metų) emisijoms, |
| --- | --- |

—

finansavimo garantija nebegalioja visoms nuo 2010 m. gegužės 31 d. vykdomoms trumpalaikėms (trumpesnėms negu vienerių metų) emisijoms,

| — | finansavimo garantija nebegalioja visoms nuo 2010 m. birželio 30 d. išleistoms (taip pat ir ilgalaikėms) emisijoms arba sudarytoms sutartims, |
| --- | --- |

—

finansavimo garantija nebegalioja visoms nuo 2010 m. birželio 30 d. išleistoms (taip pat ir ilgalaikėms) emisijoms arba sudarytoms sutartims,

| — | bendra garantuojamų paskolų suma jokiu būdu negali viršyti 100 mlrd. EUR, |
| --- | --- |

—

bendra garantuojamų paskolų suma jokiu būdu negali viršyti 100 mlrd. EUR,

| — | garantijos taikymo laikotarpiu Dexia suinteresuotosioms valstybėms narėms moka papildomą atlygį už viršytą sumą, jeigu viršijamos toliau nurodytos garantuojamų paskolų viršutinės ribos. |
| --- | --- |

—

garantijos taikymo laikotarpiu Dexia suinteresuotosioms valstybėms narėms moka papildomą atlygį už viršytą sumą, jeigu viršijamos toliau nurodytos garantuojamų paskolų viršutinės ribos.

5   lentelė

Papildomas atlygis, mokamas viršijus garantuojamas įsipareigojimų obligacijų sumas

| Viršutinė riba ir (arba) dalis (garantuojama paskola mlrd. EUR) | 60–70 | 70–80 | 80–100 |
| --- | --- | --- | --- |
| Papildomas atlygis už viršijimą (baziniais punktais) | + 50 | + 65 | + 80 |

Viršutinė riba ir (arba) dalis (garantuojama paskola mlrd. EUR)

60–70

70–80

80–100

Papildomas atlygis už viršijimą (baziniais punktais)

+ 50

+ 65

+ 80

| (78) | Iki 2014 m. spalio 31 d.Dexia nesinaudos savo, kaip suinteresuotųjų valstybių narių garantiją turinčio banko, statusu komercinės reklamos tikslais ir garantijos nenaudos arbitražo operacijoms. |
| --- | --- |

(78)

Iki 2014 m. spalio 31 d.Dexia nesinaudos savo, kaip suinteresuotųjų valstybių narių garantiją turinčio banko, statusu komercinės reklamos tikslais ir garantijos nenaudos arbitražo operacijoms.

| (79) | Iki 2011 m. gruodžio 31 d.Dexia SA ir jos išimtinai ar bendrai kontroliuojamos patronuojamosios bendrovės be Komisijos leidimo neįsigyja daugiau kaip 5 % kitų kredito įstaigų, investicinių įmonių arba draudimo įmonių akcinio kapitalo. Jeigu iš anksto gaunamas Komisijos leidimas, įmonei Dexia dėl šio įsipareigojimo netrukdoma įsigyti kapitalo dalių už kapitalo arba veiklos įnašą, padarytą atliekant turto ar veiklos perleidimo arba kolektyvinio naudojimo (sujungiant arba atliekant įnašus) operaciją, jeigu panašiomis aplinkybėmis įsigytos minėtos kapitalo dalys įmonei Dexia nesuteikia teisės vienai arba su kitu subjektu kontroliuoti įnašą gavusio arba po sujungimo įsteigto subjekto. Dexia iš anksto informuoja Komisiją apie bet kokį įsigijimo projektą, įskaitant bet kokį įmonės Dexia bendrai kontroliuojamų įmonių numatomą projektą. |
| --- | --- |

(79)

Iki 2011 m. gruodžio 31 d.Dexia SA ir jos išimtinai ar bendrai kontroliuojamos patronuojamosios bendrovės be Komisijos leidimo neįsigyja daugiau kaip 5 % kitų kredito įstaigų, investicinių įmonių arba draudimo įmonių akcinio kapitalo. Jeigu iš anksto gaunamas Komisijos leidimas, įmonei Dexia dėl šio įsipareigojimo netrukdoma įsigyti kapitalo dalių už kapitalo arba veiklos įnašą, padarytą atliekant turto ar veiklos perleidimo arba kolektyvinio naudojimo (sujungiant arba atliekant įnašus) operaciją, jeigu panašiomis aplinkybėmis įsigytos minėtos kapitalo dalys įmonei Dexia nesuteikia teisės vienai arba su kitu subjektu kontroliuoti įnašą gavusio arba po sujungimo įsteigto subjekto. Dexia iš anksto informuoja Komisiją apie bet kokį įsigijimo projektą, įskaitant bet kokį įmonės Dexia bendrai kontroliuojamų įmonių numatomą projektą.

| (80) | Iki 2014 m. gruodžio 31 d.Dexia ribos šias sumas:






  — | bet kokių dividendų, Dexia SA platinamų parduodant savo paprastąsias akcijas, ir |
| --- | --- | --- |

(80)

Iki 2014 m. gruodžio 31 d.Dexia ribos šias sumas:

—

bet kokių dividendų, Dexia SA platinamų parduodant savo paprastąsias akcijas, ir

| — | bet kokio savo nuožiūra iš anksto mokamo atlygio arba pirmojo lygio mišrių priemonių, arba antrojo lygio priemonių dalies apmokėjimo, kai šias priemones i) taiko subjektai, kontroliuojami išimtinai įmonės Dexia, ii) valdo asmenys arba subjektai, kurie yra ne Dexia SA ir jos patronuojamosios bendrovės, ir iii) kai mokėjimai atliekami arba priemonės taikomos savo nuožiūra, taikant su šiomis priemonėmis susijusias sutarčių nuostatas, kad po numatomo išplatinimo arba apmokėjimo (ir atsižvelgiant į galimus mokėjimus, privalomus dėl to, kad mokami dividendai už paprastąsias akcijas), Dexia pirmojo lygio nuosavos lėšos (apskaičiuojamos remiantis paskutinėmis metinėmis konsoliduotomis ataskaitomis, parengtomis pagal tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS), |
| --- | --- |

—

bet kokio savo nuožiūra iš anksto mokamo atlygio arba pirmojo lygio mišrių priemonių, arba antrojo lygio priemonių dalies apmokėjimo, kai šias priemones i) taiko subjektai, kontroliuojami išimtinai įmonės Dexia, ii) valdo asmenys arba subjektai, kurie yra ne Dexia SA ir jos patronuojamosios bendrovės, ir iii) kai mokėjimai atliekami arba priemonės taikomos savo nuožiūra, taikant su šiomis priemonėmis susijusias sutarčių nuostatas, kad po numatomo išplatinimo arba apmokėjimo (ir atsižvelgiant į galimus mokėjimus, privalomus dėl to, kad mokami dividendai už paprastąsias akcijas), Dexia pirmojo lygio nuosavos lėšos (apskaičiuojamos remiantis paskutinėmis metinėmis konsoliduotomis ataskaitomis, parengtomis pagal tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS),

| — | viršytų arba atitiktų toliau nurodytą lygį,










  2009 12 31 | 2010 12 31 | 2011 12 31 | 2012 12 31 | 2013 12 31 | 2014 12 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10,7 % | 10,6 % | (...) | (...) | (...) | (...) |

—

viršytų arba atitiktų toliau nurodytą lygį,

2009 12 31

2010 12 31

2011 12 31

2012 12 31

2013 12 31

2014 12 31

10,7 %

10,6 %

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | viršytų arba atitiktų šią sumą: i) 12,5 % perduoto turto portfelio (LPMD) pagal riziką įvertinto turto ir ii) 9,5 % kitos pagrindinės grupės veiklos pagal riziką įvertinto turto. |
| --- | --- |

—

viršytų arba atitiktų šią sumą: i) 12,5 % perduoto turto portfelio (LPMD) pagal riziką įvertinto turto ir ii) 9,5 % kitos pagrindinės grupės veiklos pagal riziką įvertinto turto.

| (81) | 80 konstatuojamojoje dalyje nustatytu įsipareigojimu:






  — | nepažeidžiamas Dexia pelno paskirstymo reikalavimas (pagal Belgijos įmonių kodekso 617 straipsnį), |
| --- | --- | --- |

(81)

80 konstatuojamojoje dalyje nustatytu įsipareigojimu:

—

nepažeidžiamas Dexia pelno paskirstymo reikalavimas (pagal Belgijos įmonių kodekso 617 straipsnį),

| — | nepažeidžiamos operacijos, kurias Dexia privalės teisėtai vykdyti su mišriomis pirmojo lygio arba antrojo lygio priemonėmis, arba operacijos, kurias Dexia privalės su šiomis priemonėmis atlikti pagal sutartis, sudarytas iki 2010 m. vasario 1 d., ir |
| --- | --- |

—

nepažeidžiamos operacijos, kurias Dexia privalės teisėtai vykdyti su mišriomis pirmojo lygio arba antrojo lygio priemonėmis, arba operacijos, kurias Dexia privalės su šiomis priemonėmis atlikti pagal sutartis, sudarytas iki 2010 m. vasario 1 d., ir

| — | šis įsipareigojimas galės būti persvarstytas, jeigu labai pasikeis rizikos ribojimu pagrįstų nuosavų lėšų ir Dexia taikomų buhalterijos standartų apibrėžtis. |
| --- | --- |

—

šis įsipareigojimas galės būti persvarstytas, jeigu labai pasikeis rizikos ribojimu pagrįstų nuosavų lėšų ir Dexia taikomų buhalterijos standartų apibrėžtis.

| (82) | Be to, nepažeisdama operacijų, kurias Dexia privalės teisėtai vykdyti su mišriomis pirmojo lygio arba antrojo lygio lėšų priemonėmis, arba operacijų, kurias Dexia privalės su šiomis priemonėmis atlikti pagal sutartis, sudarytas iki 2010 m. vasario 1 d., Dexia iki 2011 m. gruodžio 31 d. susilaikys nuo šių veiksmų:






  — | neapmokės ne Dexia SA ir jos patronuojamųjų bendrovių, o kitų asmenų arba subjektų valdomų pirmojo lygio lėšų mišrių priemonių arba antrojo lygio lėšų priemonių, kurių apmokėjimas vykdomas savo nuožiūra taikant su šiomis priemonėmis susijusias sutarčių nuostatas, dalies, |
| --- | --- | --- |

(82)

Be to, nepažeisdama operacijų, kurias Dexia privalės teisėtai vykdyti su mišriomis pirmojo lygio arba antrojo lygio lėšų priemonėmis, arba operacijų, kurias Dexia privalės su šiomis priemonėmis atlikti pagal sutartis, sudarytas iki 2010 m. vasario 1 d., Dexia iki 2011 m. gruodžio 31 d. susilaikys nuo šių veiksmų:

—

neapmokės ne Dexia SA ir jos patronuojamųjų bendrovių, o kitų asmenų arba subjektų valdomų pirmojo lygio lėšų mišrių priemonių arba antrojo lygio lėšų priemonių, kurių apmokėjimas vykdomas savo nuožiūra taikant su šiomis priemonėmis susijusias sutarčių nuostatas, dalies,

| — | nepatvirtins arba nebalsuos už bet kokio Dexia SA išimties tvarka tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamo subjekto dividendų išmokėjimą bet kokia forma (įskaitant visiškai jai priklausančius subjektus), jeigu dėl išmokėjimo atsirastų prievolė apmokėti ne Dexia SA ir jos patronuojamųjų bendrovių, o kitų asmenų valdomų pirmojo lygio lėšų mišrių priemonių arba antrojo lygio lėšų priemonių dalis, ir |
| --- | --- |

—

nepatvirtins arba nebalsuos už bet kokio Dexia SA išimties tvarka tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamo subjekto dividendų išmokėjimą bet kokia forma (įskaitant visiškai jai priklausančius subjektus), jeigu dėl išmokėjimo atsirastų prievolė apmokėti ne Dexia SA ir jos patronuojamųjų bendrovių, o kitų asmenų valdomų pirmojo lygio lėšų mišrių priemonių arba antrojo lygio lėšų priemonių dalis, ir

| — | nepasinaudos veiksmų laisve iš anksto atsilyginti už šios dalies pirmoje įtraukoje nurodytas pirmojo lygio lėšų mišrias priemones arba antrojo lygio lėšų priemones. |
| --- | --- |

—

nepasinaudos veiksmų laisve iš anksto atsilyginti už šios dalies pirmoje įtraukoje nurodytas pirmojo lygio lėšų mišrias priemones arba antrojo lygio lėšų priemones.

| (83) | Dexia SA iki 2011 m. gruodžio 31 d. neišmokės savo paprastųjų akcijų dividendų. Šis draudimas netaikomas dividendų išmokėjimui, atliekamam vien priskiriant naujas akcijas, jeigu tokio platinimo suma i) atitiks 80 konstatuojamąją dalį ir ii) 2010 m. išplatintų akcijų suma sudarys ne daugiau kaip 40 % Dexia SA 2009 finansinių metų grynojo pelno, o 2011 m. išplatintų akcijų suma sudarys ne daugiau kaip 40 % Dexia SA 2010 finansinių metų grynojo pelno (18). |
| --- | --- |

(83)

Dexia SA iki 2011 m. gruodžio 31 d. neišmokės savo paprastųjų akcijų dividendų. Šis draudimas netaikomas dividendų išmokėjimui, atliekamam vien priskiriant naujas akcijas, jeigu tokio platinimo suma i) atitiks 80 konstatuojamąją dalį ir ii) 2010 m. išplatintų akcijų suma sudarys ne daugiau kaip 40 % Dexia SA 2009 finansinių metų grynojo pelno, o 2011 m. išplatintų akcijų suma sudarys ne daugiau kaip 40 % Dexia SA 2010 finansinių metų grynojo pelno (18).

| (84) | Šiuo požiūriu derėtų priminti, kad pagal suinteresuotųjų valstybių įsipareigojimus, prisiimtus Komisijai paskelbus 2009 m. spalio 30 d. sprendimą dėl garantijos laikotarpio pratęsimo, Dexia nuo minėto sprendimo dienos iki šio sprendimo dienos privalo:






  i) | neskelbti jokių tarpinių dividendų arba nesiūlyti Dexia SA visuotiniam akcininkų susirinkimui išmokėti jokių dividendų Dexia SA akcininkams; |
| --- | --- | --- |

(84)

Šiuo požiūriu derėtų priminti, kad pagal suinteresuotųjų valstybių įsipareigojimus, prisiimtus Komisijai paskelbus 2009 m. spalio 30 d. sprendimą dėl garantijos laikotarpio pratęsimo, Dexia nuo minėto sprendimo dienos iki šio sprendimo dienos privalo:

i)

neskelbti jokių tarpinių dividendų arba nesiūlyti Dexia SA visuotiniam akcininkų susirinkimui išmokėti jokių dividendų Dexia SA akcininkams;

| ii) | nepatvirtinti arba nebalsuoti už subjektų, kuriuos išimties tvarka tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja Dexia SA, bet kurie visiškai jai nepriklauso (tiesiogiai arba netiesiogiai), dividendų mokėjimą; |
| --- | --- |

ii)

nepatvirtinti arba nebalsuoti už subjektų, kuriuos išimties tvarka tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja Dexia SA, bet kurie visiškai jai nepriklauso (tiesiogiai arba netiesiogiai), dividendų mokėjimą;

| iii) | nepatvirtinti arba nebalsuoti už bet kokio Dexia SA išimties tvarka tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamo subjekto (įskaitant visiškai jai priklausančius subjektus) dividendų išmokėjimą bet kokia forma, jeigu dėl išmokėjimo atsirastų prievolė apmokėti ne Dexia SA ir jos patronuojamųjų bendrovių, o kitų asmenų arba subjektų valdomų pirmojo lygio lėšų mišrių priemonių arba aukštesnės pakopos antrojo lygio lėšų nuolatinių priemonių dalis; |
| --- | --- |

iii)

nepatvirtinti arba nebalsuoti už bet kokio Dexia SA išimties tvarka tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamo subjekto (įskaitant visiškai jai priklausančius subjektus) dividendų išmokėjimą bet kokia forma, jeigu dėl išmokėjimo atsirastų prievolė apmokėti ne Dexia SA ir jos patronuojamųjų bendrovių, o kitų asmenų arba subjektų valdomų pirmojo lygio lėšų mišrių priemonių arba aukštesnės pakopos antrojo lygio lėšų nuolatinių priemonių dalis;

| iv) | neapmokėti ne Dexia SA ir jos patronuojamųjų bendrovių, o kitų asmenų ar subjektų valdomų pirmojo lygio lėšų mišrių priemonių arba aukštesnės pakopos antrojo lygio lėšų nuolatinių priemonių, kurių apmokėjimas vykdomas savo nuožiūra taikant su šiomis priemonėmis susijusias sutarčių nuostatas, bet kokios dalies. Tačiau jeigu dėl tokio neapmokėjimo gali būti sustabdydas Dexia SA dividendų mokėjimas už 2009 m., nurodytas draudimas galėtų būti netaikomas, jeigu Dexia apie tai iš anksto informuotų Komisiją ir Komisija ad hoc patvirtintų minėtą dalies apmokėjimą; arba |
| --- | --- |

iv)

neapmokėti ne Dexia SA ir jos patronuojamųjų bendrovių, o kitų asmenų ar subjektų valdomų pirmojo lygio lėšų mišrių priemonių arba aukštesnės pakopos antrojo lygio lėšų nuolatinių priemonių, kurių apmokėjimas vykdomas savo nuožiūra taikant su šiomis priemonėmis susijusias sutarčių nuostatas, bet kokios dalies. Tačiau jeigu dėl tokio neapmokėjimo gali būti sustabdydas Dexia SA dividendų mokėjimas už 2009 m., nurodytas draudimas galėtų būti netaikomas, jeigu Dexia apie tai iš anksto informuotų Komisiją ir Komisija ad hoc patvirtintų minėtą dalies apmokėjimą; arba

| v) | nepasinaudoti teise savo nuožiūra iš anksto atlyginti už šios konstatuojamosios dalies iii ir iv punktuose nurodytas mišrias priemones. |
| --- | --- |

v)

nepasinaudoti teise savo nuožiūra iš anksto atlyginti už šios konstatuojamosios dalies iii ir iv punktuose nurodytas mišrias priemones.

| (85) | Siekdama, kad vietos savivaldos institucijų banko paskolų operacijos būtų atliekamos dar didesnės konkurencijos ir didesnio skaidrumo sąlygomis, Prancūzija įsipareigoja prižiūrėti, kad apsirūpindamos pinigais ar kapitalu vietos savivaldos institucijos rengtų konkursus. Iki 2010 m. pabaigos valstybė specialiai parengs rekomendacijas vietos savivaldos institucijoms banko finansavimo ir sudėtingų finansinių priemonių naudojimo klausimais. Šiose rekomendacijose bus pabrėžiamas ekonominis suinteresuotumas šiame sektoriuje taikyti konkurencines priemones ir bus nurodomos įvairios praktinės sąlygos, kuriomis šios priemonės galės būti įgyvendinamos. Pagal rekomenduojamą gerąją patirtį bus numatytas didžiausių paskolų konkurencinės praktikos viešumas. Apie šias rekomendacijas visų pirma bus informuojamos vietos savivaldos tarnybos, atsakingos už pagalbą ir konsultavimą. Jeigu paaiškėtų, kad šių rekomendacijų nepakanka užtikrinti, kad iki 2013 m. vietos savivaldos institucijos rengtų skaidrius ir nediskriminacinius konkursus bankų teikiamo finansavimo srityje, Prancūzija įsipareigoja šiuo tikslu pateikti norminių pasiūlymų. |
| --- | --- |

(85)

Siekdama, kad vietos savivaldos institucijų banko paskolų operacijos būtų atliekamos dar didesnės konkurencijos ir didesnio skaidrumo sąlygomis, Prancūzija įsipareigoja prižiūrėti, kad apsirūpindamos pinigais ar kapitalu vietos savivaldos institucijos rengtų konkursus. Iki 2010 m. pabaigos valstybė specialiai parengs rekomendacijas vietos savivaldos institucijoms banko finansavimo ir sudėtingų finansinių priemonių naudojimo klausimais. Šiose rekomendacijose bus pabrėžiamas ekonominis suinteresuotumas šiame sektoriuje taikyti konkurencines priemones ir bus nurodomos įvairios praktinės sąlygos, kuriomis šios priemonės galės būti įgyvendinamos. Pagal rekomenduojamą gerąją patirtį bus numatytas didžiausių paskolų konkurencinės praktikos viešumas. Apie šias rekomendacijas visų pirma bus informuojamos vietos savivaldos tarnybos, atsakingos už pagalbą ir konsultavimą. Jeigu paaiškėtų, kad šių rekomendacijų nepakanka užtikrinti, kad iki 2013 m. vietos savivaldos institucijos rengtų skaidrius ir nediskriminacinius konkursus bankų teikiamo finansavimo srityje, Prancūzija įsipareigoja šiuo tikslu pateikti norminių pasiūlymų.

| (86) | Kad vietos savivaldos institucijų skolinimasis iš bankų taptų dar konkurencingesnis ir skaidresnis, Belgijos Vyriausybė, susitarusi su regionais, įsipareigoja tikrinti, kaip perkančiosios organizacijos publikuoja skelbimus apie pirkimą, susijusį su vietos valdžios institucijų finansavimu. |
| --- | --- |

(86)

Kad vietos savivaldos institucijų skolinimasis iš bankų taptų dar konkurencingesnis ir skaidresnis, Belgijos Vyriausybė, susitarusi su regionais, įsipareigoja tikrinti, kaip perkančiosios organizacijos publikuoja skelbimus apie pirkimą, susijusį su vietos valdžios institucijų finansavimu.

4.3.   TURTO PERLEIDIMAS IR VALDYMAS JĮ LAIPSNIŠKAI MAŽINANT

| (87) | Dexia perleidžia šioje konstatuojamojoje dalyje išvardytą turtą:






  a) | iki 2012 m. spalio 31 d. perleidžia arba kotiruoja biržoje 70 % Dexia grupei priklausančio jos patronuojamosios bendrovės Italijoje Crediop akcijų (19); |
| --- | --- | --- |

(87)

Dexia perleidžia šioje konstatuojamojoje dalyje išvardytą turtą:

a)

iki 2012 m. spalio 31 d. perleidžia arba kotiruoja biržoje 70 % Dexia grupei priklausančio jos patronuojamosios bendrovės Italijoje Crediop akcijų (19);

| b) | iki 2010 m. birželio 30 d. perleidžia DEP, įmonės Dexia Insurance Belgium (toliau – DIB) patronuojamąją įmonę Prancūzijoje, veikiančią gyvybės draudimo ir socialinės inžinerijos srityse. Perleidimo susitarimas pasirašytas 2009 m. gruodžio 9 d., o pardavimas turėtų įvykti 2010 m. pirmąjį pusmetį; |
| --- | --- |

b)

iki 2010 m. birželio 30 d. perleidžia DEP, įmonės Dexia Insurance Belgium (toliau – DIB) patronuojamąją įmonę Prancūzijoje, veikiančią gyvybės draudimo ir socialinės inžinerijos srityse. Perleidimo susitarimas pasirašytas 2009 m. gruodžio 9 d., o pardavimas turėtų įvykti 2010 m. pirmąjį pusmetį;

| c) | iki 2010 m. gruodžio 31 d. perleidžia arba kotiruoja biržoje 51 % Dexia priklausančių patronuojamosios bendrovės AdInfo, teikiančios IT paslaugas Belgijos vietos savivaldos institucijoms, akcijų; |
| --- | --- |

c)

iki 2010 m. gruodžio 31 d. perleidžia arba kotiruoja biržoje 51 % Dexia priklausančių patronuojamosios bendrovės AdInfo, teikiančios IT paslaugas Belgijos vietos savivaldos institucijoms, akcijų;

| d) | iki 2010 m. gruodžio 31 d. perleidžia Dexia priklausančias Belgijos energetikos įmonės SPE akcijas; |
| --- | --- |

d)

iki 2010 m. gruodžio 31 d. perleidžia Dexia priklausančias Belgijos energetikos įmonės SPE akcijas;

| e) | perleidžia 20 % Dexia priklausančių įmonės Crédit du Nord akcijų (šis perleidimas įvykdytas 2009 m. gruodžio 11 d.); |
| --- | --- |

e)

perleidžia 20 % Dexia priklausančių įmonės Crédit du Nord akcijų (šis perleidimas įvykdytas 2009 m. gruodžio 11 d.);

| f) | grupei įgyvendinant naują platinimo modelį, iki 2010 m. pabaigos uždaro apie 80 skyrių Belgijoje; |
| --- | --- |

f)

grupei įgyvendinant naują platinimo modelį, iki 2010 m. pabaigos uždaro apie 80 skyrių Belgijoje;

| g) | sustabdo toliau išvardytą RCB International veiklą:






  i) | 2009 m. ir 2010 m. pradžioje buvo perleista įmonė Experta Jersey, laipsniškai panaikinta Dexia privačios bankininkystės (PB) veikla Džersyje, sustabdyta PB veikla Montevidėjuje, sustabdytas PB plėtros projektas Singapūre, sustabdytas vartotojų finansavimo projektas Rusijoje ir Dexia Asset Management (toliau – DAM) veikla Vidurio ir Rytų Europos šalyse, perleista Experta patikos veikla Šveicarijoje; |
| --- | --- | --- |

g)

sustabdo toliau išvardytą RCB International veiklą:

i)

2009 m. ir 2010 m. pradžioje buvo perleista įmonė Experta Jersey, laipsniškai panaikinta Dexia privačios bankininkystės (PB) veikla Džersyje, sustabdyta PB veikla Montevidėjuje, sustabdytas PB plėtros projektas Singapūre, sustabdytas vartotojų finansavimo projektas Rusijoje ir Dexia Asset Management (toliau – DAM) veikla Vidurio ir Rytų Europos šalyse, perleista Experta patikos veikla Šveicarijoje;

| ii) | iki 2011 m. gruodžio 31 d. perleidžia Experta patikos veiklą Bahamuose bei Dexia BIL patronuojamąją bendrovę Danijoje; |
| --- | --- |

ii)

iki 2011 m. gruodžio 31 d. perleidžia Experta patikos veiklą Bahamuose bei Dexia BIL patronuojamąją bendrovę Danijoje;

| h) | iki 2012 m. spalio 31 d. perleidžia arba kotiruoja biržoje Dexia priklausančias jos patronuojamosios bendrovės Slovakijoje Dexia Banka Slovensko (toliau – DBS) akcijas (20); |
| --- | --- |

h)

iki 2012 m. spalio 31 d. perleidžia arba kotiruoja biržoje Dexia priklausančias jos patronuojamosios bendrovės Slovakijoje Dexia Banka Slovensko (toliau – DBS) akcijas (20);

| i) | sustabdo ir perduoda valdyti, laipsniškai mažinant, šią tarptautinę finansinių paslaugų viešajam ir pusiau viešajam sektoriui veiklą:






  i) | Indijoje esantis subjektas perleistas 2009 m.; |
| --- | --- | --- |

i)

sustabdo ir perduoda valdyti, laipsniškai mažinant, šią tarptautinę finansinių paslaugų viešajam ir pusiau viešajam sektoriui veiklą:

i)

Indijoje esantis subjektas perleistas 2009 m.;

| ii) | Šveicarijoje (Dexia Public Finance Switzerland) ir Švedijoje (Dexia Norden) veikla bus baigta ir įmonės likviduotos iki 2010 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

ii)

Šveicarijoje (Dexia Public Finance Switzerland) ir Švedijoje (Dexia Norden) veikla bus baigta ir įmonės likviduotos iki 2010 m. gruodžio 31 d.;

| iii) | Meksikoje, Australijoje ir Japonijoje balansas valdomas laipsniškai jį mažinant; |
| --- | --- |

iii)

Meksikoje, Australijoje ir Japonijoje balansas valdomas laipsniškai jį mažinant;

| j) | perleidžia FSA (ji perleista 2009 m. liepos 1 d.), paskui iki 2011 m. gruodžio 31 d. perleidžia Dexia priklausančias įmonės Assured Guaranty akcijas; |
| --- | --- |

j)

perleidžia FSA (ji perleista 2009 m. liepos 1 d.), paskui iki 2011 m. gruodžio 31 d. perleidžia Dexia priklausančias įmonės Assured Guaranty akcijas;

| k) | 2008 m. ketvirtąjį ketvirtį perleista 49 % grupei priklausančių Kommunalkredit Austria (KA) akcijų; |
| --- | --- |

k)

2008 m. ketvirtąjį ketvirtį perleista 49 % grupei priklausančių Kommunalkredit Austria (KA) akcijų;

| l) | iki 2012 m. spalio 31 d. perleidžia arba kotiruoja biržoje įmonės Deniz Emeklilik – DenizBank patronuojamosios draudimo įmonės – akcijas; |
| --- | --- |

l)

iki 2012 m. spalio 31 d. perleidžia arba kotiruoja biržoje įmonės Deniz Emeklilik – DenizBank patronuojamosios draudimo įmonės – akcijas;

| m) | iki 2013 m. gruodžio 31 d. perleidžia 60 % grupei priklausančių Dexia Sabadell akcijų; |
| --- | --- |

m)

iki 2013 m. gruodžio 31 d. perleidžia 60 % grupei priklausančių Dexia Sabadell akcijų;

| n) | paspartinta tvarka perleidžia Dexia obligacijų portfelį: už [10–20] mlrd. EUR per metus 2010 ir 2011 m., už [5–15]–[10–20] mlrd. EUR 2012 m., už [0–10]–[5–15] mlrd. EUR per metus 2013 ir 2014 m.; |
| --- | --- |

n)

paspartinta tvarka perleidžia Dexia obligacijų portfelį: už [10–20] mlrd. EUR per metus 2010 ir 2011 m., už [5–15]–[10–20] mlrd. EUR 2012 m., už [0–10]–[5–15] mlrd. EUR per metus 2013 ir 2014 m.;

| o) | laipsniškai mažindama valdo obligacijų įsigijimo atsarginių susitarimų (angl. standby bond purchase agreements, SBPA) ir obligacijų su teise parduoti (angl. tender option bonds, TOB) veiklą (JAV ir (arba) Kanadoje). |
| --- | --- |

o)

laipsniškai mažindama valdo obligacijų įsigijimo atsarginių susitarimų (angl. standby bond purchase agreements, SBPA) ir obligacijų su teise parduoti (angl. tender option bonds, TOB) veiklą (JAV ir (arba) Kanadoje).

| (88) | Pagal restruktūrizavimo planą 2014 m. gruodžio 31 d. bendra Dexia balanso suma turi būti 35 % mažesnė, palyginti su 2008 m. gruodžio 31 d. suma. Suinteresuotosios valstybės narės įsipareigoja, kad Dexia savo balansą mažins 6 lentelėje nurodyta tvarka.

  6   lentelė


  Grupės balanso, pagrindinės veiklos ir perduoto turto portfelio valdymo (LPMD) mažinimas













  (mlrd. EUR) |
| --- | --- |
| | 2008 12 31 | 2009 12 31 | 2010 12 31 | 2011 12 31 | 2012 12 31 | 2013 12 31 | 2014 12 31 |
| Grupės bendrasis balansas | 651 | 580 | [510–550] | [485–545] | [425–490] | [405–465] | 427 |
| Iš viso LPMD | | 162 | [120–140] | [100–120] | [80–110] | [70–100] | 79 |
| Iš viso pagrindinės veiklos | | 419 | [390–410] | [385–415] | [345–380] | [335–365] | 353 |

(88)

Pagal restruktūrizavimo planą 2014 m. gruodžio 31 d. bendra Dexia balanso suma turi būti 35 % mažesnė, palyginti su 2008 m. gruodžio 31 d. suma. Suinteresuotosios valstybės narės įsipareigoja, kad Dexia savo balansą mažins 6 lentelėje nurodyta tvarka.

6   lentelė

Grupės balanso, pagrindinės veiklos ir perduoto turto portfelio valdymo (LPMD) mažinimas

(mlrd. EUR)

2008 12 31

2009 12 31

2010 12 31

2011 12 31

2012 12 31

2013 12 31

2014 12 31

Grupės bendrasis balansas

651

580

[510–550]

[485–545]

[425–490]

[405–465]

427

Iš viso LPMD

162

[120–140]

[100–120]

[80–110]

[70–100]

79

Iš viso pagrindinės veiklos

419

[390–410]

[385–415]

[345–380]

[335–365]

353

4.4.   ĮSIPAREIGOJIMŲ VYKDYMAS

| (89) | Nepriklausomas ekspertas kiekvieną pusmetį pateikia Komisijai restruktūrizavimo plane nustatytų įsipareigojimų vykdymo ataskaitą. Konkrečiai šioje ataskaitoje pateikiami išsamios ekspertizės rezultatai, iš kurių matyti, i) kaip laikomasi 88 konstatuojamojoje dalyje nurodyto įsipareigojimo mažinti balanso apimtį; ii) kaip laikomasi trijų likvidumo ir finansavimo koeficientų, nurodytų 69 konstatuojamojoje dalyje; ir iii) kaip laikomasi 70 konstatuojamojoje dalyje minimo įsipareigojimo apskaičiuoti pagal riziką pakoreguotą kapitalo grąžą (angl. RAROC) (21). Be to,






  — | ši ataskaita perduodama ne vėliau kaip praėjus vienam mėnesiui po pusmečio ataskaitų pateikimo ir metinės atskaitomybės patvirtinimo, bet kokiu atveju – iki kiekvienų metų spalio 1 d. ir balandžio 30 d., |
| --- | --- | --- |

(89)

Nepriklausomas ekspertas kiekvieną pusmetį pateikia Komisijai restruktūrizavimo plane nustatytų įsipareigojimų vykdymo ataskaitą. Konkrečiai šioje ataskaitoje pateikiami išsamios ekspertizės rezultatai, iš kurių matyti, i) kaip laikomasi 88 konstatuojamojoje dalyje nurodyto įsipareigojimo mažinti balanso apimtį; ii) kaip laikomasi trijų likvidumo ir finansavimo koeficientų, nurodytų 69 konstatuojamojoje dalyje; ir iii) kaip laikomasi 70 konstatuojamojoje dalyje minimo įsipareigojimo apskaičiuoti pagal riziką pakoreguotą kapitalo grąžą (angl. RAROC) (21). Be to,

—

ši ataskaita perduodama ne vėliau kaip praėjus vienam mėnesiui po pusmečio ataskaitų pateikimo ir metinės atskaitomybės patvirtinimo, bet kokiu atveju – iki kiekvienų metų spalio 1 d. ir balandžio 30 d.,

| — | jeigu iki kiekvienų metų spalio 1 d. teikiamoje ataskaitoje nepriklausomas ekspertas nustato, kad restruktūrizavimo plane nurodyti metiniai tikslai iki einamųjų metų pabaigos gali likti neįgyvendinti, suinteresuotųjų valstybių narių valdžios institucijos per kitą mėnesį po ataskaitos pateikimo Komisijai pateikia kartu su Dexia numatytas priemones, kurios gali padėti tinkamai įgyvendinti šiuos tikslus iki metų pabaigos, |
| --- | --- |

—

jeigu iki kiekvienų metų spalio 1 d. teikiamoje ataskaitoje nepriklausomas ekspertas nustato, kad restruktūrizavimo plane nurodyti metiniai tikslai iki einamųjų metų pabaigos gali likti neįgyvendinti, suinteresuotųjų valstybių narių valdžios institucijos per kitą mėnesį po ataskaitos pateikimo Komisijai pateikia kartu su Dexia numatytas priemones, kurios gali padėti tinkamai įgyvendinti šiuos tikslus iki metų pabaigos,

| — | jeigu iki kiekvienų metų balandžio 30 d. teikiamoje ataskaitoje nepriklausomas ekspertas nustato, kad restruktūrizavimo plane nurodyti metiniai tikslai neįgyvendinti, suinteresuotųjų valstybių narių valdžios institucijos per kitą mėnesį po ataskaitos pateikimo Komisijai pateikia kartu su Dexia numatytas priemones, kurios gali padėti tinkamai įgyvendinti šiuos tikslus iki einamųjų metų birželio 30 d., |
| --- | --- |

—

jeigu iki kiekvienų metų balandžio 30 d. teikiamoje ataskaitoje nepriklausomas ekspertas nustato, kad restruktūrizavimo plane nurodyti metiniai tikslai neįgyvendinti, suinteresuotųjų valstybių narių valdžios institucijos per kitą mėnesį po ataskaitos pateikimo Komisijai pateikia kartu su Dexia numatytas priemones, kurios gali padėti tinkamai įgyvendinti šiuos tikslus iki einamųjų metų birželio 30 d.,

| — | jeigu numatomos priemonės nepateikiamos per nustatytą laikotarpį arba jeigu tikslai neįgyvendinami iki birželio 30 d. (pateikus priemones, jei reikia, po to, kai parengiama ataskaita, kuri turi būti perduota iki balandžio 30 d.), Komisija gali, taikydama Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (22) nuostatas, vėl pradėti oficialią tyrimo procedūrą [...]. |
| --- | --- |

—

jeigu numatomos priemonės nepateikiamos per nustatytą laikotarpį arba jeigu tikslai neįgyvendinami iki birželio 30 d. (pateikus priemones, jei reikia, po to, kai parengiama ataskaita, kuri turi būti perduota iki balandžio 30 d.), Komisija gali, taikydama Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (22) nuostatas, vėl pradėti oficialią tyrimo procedūrą [...].

| (90) | Ne vėliau kaip per vieną mėnesį po šio sprendimo Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo valdžios institucijos iš anksto pateikia Komisijai tvirtinti pagal susitarimą su Dexia pasirinktų vieno–trijų asmenų sąrašą, kad vienas jų būtų paskirtas nepriklausomu ekspertu. Nepriklausomas ekspertas turi turėti reikalingą kompetenciją; jam vykdant įgaliojimus negalimas interesų konfliktas. Komisija gali arba pritarti siūlomai (-oms) nepriklausomo (-ų) eksperto (-ų) kandidatūrai (-oms), arba ją (jas) atmesti. Jeigu Komisija atmeta siūlomą (-as) nepriklausomo (-ų) eksperto (-ų) kandidatūrą (-as), Dexia ir Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo valdžios institucijos per vieną mėnesį po pranešimo apie atmetimą pasiūlo vieną–tris naujus kandidatus, kurie irgi turi būti patvirtinti arba atmesti Komisijos. Jeigu Komisija galų gale atmeta visus pasiūlytus kandidatus, nepriklausomą ekspertą paskiria ji pati. Nepriklausomo eksperto paslaugų sąnaudas apmoka Dexia. |
| --- | --- |

(90)

Ne vėliau kaip per vieną mėnesį po šio sprendimo Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo valdžios institucijos iš anksto pateikia Komisijai tvirtinti pagal susitarimą su Dexia pasirinktų vieno–trijų asmenų sąrašą, kad vienas jų būtų paskirtas nepriklausomu ekspertu. Nepriklausomas ekspertas turi turėti reikalingą kompetenciją; jam vykdant įgaliojimus negalimas interesų konfliktas. Komisija gali arba pritarti siūlomai (-oms) nepriklausomo (-ų) eksperto (-ų) kandidatūrai (-oms), arba ją (jas) atmesti. Jeigu Komisija atmeta siūlomą (-as) nepriklausomo (-ų) eksperto (-ų) kandidatūrą (-as), Dexia ir Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo valdžios institucijos per vieną mėnesį po pranešimo apie atmetimą pasiūlo vieną–tris naujus kandidatus, kurie irgi turi būti patvirtinti arba atmesti Komisijos. Jeigu Komisija galų gale atmeta visus pasiūlytus kandidatus, nepriklausomą ekspertą paskiria ji pati. Nepriklausomo eksperto paslaugų sąnaudas apmoka Dexia.

| (91) | Jeigu vienas iš įsipareigojimų perleisti turtą, nurodytą 87 konstatuojamosios dalies a, c, d, h, l ar m punktuose, neįgyvendinamas per nustatytą laiką ir jeigu Komisija nepatvirtina alternatyvaus įsipareigojimo, Prancūzijos, Belgijos ir Liuksemburgo valdžios institucijos iš anksto, ne vėliau kaip per vieną mėnesį po nustatytos galutinės perleidimo datos, pateikia Komisijai tvirtinti vieno–trijų kartu su Dexia pasirinktų asmenų sąrašą, kad būtų paskirtas (-i) už minėto perleidimo įgyvendinimą atsakingas (-i) įgaliotinis (-iai). Už perleidimą atsakingas įgaliotinis turi būti nepriklausomas, turėti reikalingą kompetenciją; jam vykdant įgaliojimus negalimas interesų konfliktas. Komisija gali arba pritarti siūlomo (-ų) įgaliotinio (-ių) kandidatūrai (-oms), arba ją (jas) atmesti. Jeigu Komisija atmeta siūlomą (-as) už perleidimą atsakingo (-ų) įgaliotinio (-ių) kandidatūrą (-as), Dexia ir Prancūzijos, Belgijos bei Liuksemburgo valdžios institucijos per vieną mėnesį po pranešimo apie atmetimą pasiūlo vieną–tris naujus kandidatus, kurie irgi turi būti patvirtinti arba atmesti Komisijos. Jeigu Komisija galų gale atmeta visus pasiūlytus kandidatus, ji nurodo įgaliotinį, kurį Dexia paskiria arba prisideda jį paskiriant remdamasi Komisijos patvirtintu įgaliojimu. |
| --- | --- |

(91)

Jeigu vienas iš įsipareigojimų perleisti turtą, nurodytą 87 konstatuojamosios dalies a, c, d, h, l ar m punktuose, neįgyvendinamas per nustatytą laiką ir jeigu Komisija nepatvirtina alternatyvaus įsipareigojimo, Prancūzijos, Belgijos ir Liuksemburgo valdžios institucijos iš anksto, ne vėliau kaip per vieną mėnesį po nustatytos galutinės perleidimo datos, pateikia Komisijai tvirtinti vieno–trijų kartu su Dexia pasirinktų asmenų sąrašą, kad būtų paskirtas (-i) už minėto perleidimo įgyvendinimą atsakingas (-i) įgaliotinis (-iai). Už perleidimą atsakingas įgaliotinis turi būti nepriklausomas, turėti reikalingą kompetenciją; jam vykdant įgaliojimus negalimas interesų konfliktas. Komisija gali arba pritarti siūlomo (-ų) įgaliotinio (-ių) kandidatūrai (-oms), arba ją (jas) atmesti. Jeigu Komisija atmeta siūlomą (-as) už perleidimą atsakingo (-ų) įgaliotinio (-ių) kandidatūrą (-as), Dexia ir Prancūzijos, Belgijos bei Liuksemburgo valdžios institucijos per vieną mėnesį po pranešimo apie atmetimą pasiūlo vieną–tris naujus kandidatus, kurie irgi turi būti patvirtinti arba atmesti Komisijos. Jeigu Komisija galų gale atmeta visus pasiūlytus kandidatus, ji nurodo įgaliotinį, kurį Dexia paskiria arba prisideda jį paskiriant remdamasi Komisijos patvirtintu įgaliojimu.

| (92) | Prancūzijos, Belgijos bei Liuksemburgo valdžios institucijos įsipareigoja užtikrinti, kad Dexia suteiktų už perleidimą atsakingam įgaliotiniui reikalingus ir tinkamus atstovavimo įgaliojimus i) atlikti 91 konstatuojamojoje dalyje nurodyto turto perleidimą (įskaitant visus įgaliojimus, reikalingus tinkamam būtinų dokumentų nuostatų įgyvendinimui, kad perleidimas būtų atliktas), ir ii) atlikti visus veiksmus arba pateikti visus pranešimus, reikalingus ar tinkamus perleidimui atlikti, įskaitant perleidimo proceso metu dirbsiančių patarėjų paskyrimą. Už perleidimą atsakingas įgaliotinis į pirkimo ir pardavimo sutartį (-is) įtraukia įprastus ir pagrįstus terminus bei sąlygas, kuriuos laiko tinkamais pardavimui įvykdyti per vienus metus po įgaliotinio paskyrimo. Už perleidimą atsakingas įgaliotinis organizuoja pardavimo procesą, kad perleidimas būtų užtikrintas [...]. Už perleidimą atsakingo įgaliotinio paslaugų sąnaudas apmoka Dexia. |
| --- | --- |

(92)

Prancūzijos, Belgijos bei Liuksemburgo valdžios institucijos įsipareigoja užtikrinti, kad Dexia suteiktų už perleidimą atsakingam įgaliotiniui reikalingus ir tinkamus atstovavimo įgaliojimus i) atlikti 91 konstatuojamojoje dalyje nurodyto turto perleidimą (įskaitant visus įgaliojimus, reikalingus tinkamam būtinų dokumentų nuostatų įgyvendinimui, kad perleidimas būtų atliktas), ir ii) atlikti visus veiksmus arba pateikti visus pranešimus, reikalingus ar tinkamus perleidimui atlikti, įskaitant perleidimo proceso metu dirbsiančių patarėjų paskyrimą. Už perleidimą atsakingas įgaliotinis į pirkimo ir pardavimo sutartį (-is) įtraukia įprastus ir pagrįstus terminus bei sąlygas, kuriuos laiko tinkamais pardavimui įvykdyti per vienus metus po įgaliotinio paskyrimo. Už perleidimą atsakingas įgaliotinis organizuoja pardavimo procesą, kad perleidimas būtų užtikrintas [...]. Už perleidimą atsakingo įgaliotinio paslaugų sąnaudas apmoka Dexia.

V.   PRIEŽASTYS PRADĖTI OFICIALIĄ PROCEDŪRĄ

| (93) | Komisija primena, kad jos 2009 m. kovo 13 d. sprendimu pradėta oficiali tyrimo procedūra taikoma ir pradiniam Dexia restruktūrizavimo planui, apie kurį suinteresuotosios valstybės narės Komisijai pranešė 2009 m. vasario mėn., ir FSA priemonei. |
| --- | --- |

(93)

Komisija primena, kad jos 2009 m. kovo 13 d. sprendimu pradėta oficiali tyrimo procedūra taikoma ir pradiniam Dexia restruktūrizavimo planui, apie kurį suinteresuotosios valstybės narės Komisijai pranešė 2009 m. vasario mėn., ir FSA priemonei.

| (94) | Visų pirma, atsižvelgdama į Dexia sunkumus, kurių kilo dėl finansų krizės, ir į tai, kad gautos pagalbos suma labai didelė, Komisija išreiškė abejonių:






  — | dėl to, ar pradinis restruktūrizavimo planas gali padėti be valstybės pagalbos per trumpiausią laiką atkurti grupės ilgalaikį gyvybingumą, |
| --- | --- | --- |

(94)

Visų pirma, atsižvelgdama į Dexia sunkumus, kurių kilo dėl finansų krizės, ir į tai, kad gautos pagalbos suma labai didelė, Komisija išreiškė abejonių:

—

dėl to, ar pradinis restruktūrizavimo planas gali padėti be valstybės pagalbos per trumpiausią laiką atkurti grupės ilgalaikį gyvybingumą,

| — | dėl siūlomų restruktūrizavimo priemonių pobūdžio – jos buvo nepakankamos, palyginti su tuo, ko reikalaujama Komisijos komunikate dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (23) (toliau – komunikatas dėl bankų restruktūrizavimo), |
| --- | --- |

—

dėl siūlomų restruktūrizavimo priemonių pobūdžio – jos buvo nepakankamos, palyginti su tuo, ko reikalaujama Komisijos komunikate dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (23) (toliau – komunikatas dėl bankų restruktūrizavimo),

| — | dėl siūlomų priemonių tinkamumo užtikrinti, kad konkurencijos iškraipymai būtų nedideli ir kad moralinės rizikos klausimas būtų sprendžiamas teikiant tik būtiną mažiausią pagalbą ir tinkamai paskirstant gavėjams bei suinteresuotosioms valstybėms narėms tenkančias išlaidas. |
| --- | --- |

—

dėl siūlomų priemonių tinkamumo užtikrinti, kad konkurencijos iškraipymai būtų nedideli ir kad moralinės rizikos klausimas būtų sprendžiamas teikiant tik būtiną mažiausią pagalbą ir tinkamai paskirstant gavėjams bei suinteresuotosioms valstybėms narėms tenkančias išlaidas.

| (95) | Po to, vertindama FSA priemonę, 2009 m. kovo 13 d. sprendime Komisija išreiškė nuomonę, kad pati garantija, padengimas turtu bei sąnaudų paskirstymas įmonei Dexia ir suinteresuotosioms valstybėms narėms yra suderinami su vidaus rinka. Bet dar reikėjo patikrinti turto vertinimą, garantijos atlygį bei Dexia leisimų vertybinių popierių, viršijančių pirmąją reikalavimų atlyginti už garantiją 4,5 mlrd. USD dalį pagal pardavimo galimybės sutartį, atlygį. Todėl Komisija nusprendė šiuos FSA priemonės aspektus įtraukti į oficialią Dexia restruktūrizavimo plano tyrimo procedūrą. Tame pačiame sprendime Komisija taip pat nurodė, kad garantijos buvimas, padengto turto portfelis ir pirmųjų Dexia nuostolių lygis neįeina į minėtu sprendimu pradėtos procedūros taikymo sritį. |
| --- | --- |

(95)

Po to, vertindama FSA priemonę, 2009 m. kovo 13 d. sprendime Komisija išreiškė nuomonę, kad pati garantija, padengimas turtu bei sąnaudų paskirstymas įmonei Dexia ir suinteresuotosioms valstybėms narėms yra suderinami su vidaus rinka. Bet dar reikėjo patikrinti turto vertinimą, garantijos atlygį bei Dexia leisimų vertybinių popierių, viršijančių pirmąją reikalavimų atlyginti už garantiją 4,5 mlrd. USD dalį pagal pardavimo galimybės sutartį, atlygį. Todėl Komisija nusprendė šiuos FSA priemonės aspektus įtraukti į oficialią Dexia restruktūrizavimo plano tyrimo procedūrą. Tame pačiame sprendime Komisija taip pat nurodė, kad garantijos buvimas, padengto turto portfelis ir pirmųjų Dexia nuostolių lygis neįeina į minėtu sprendimu pradėtos procedūros taikymo sritį.

VI.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (96) | Komisija pažymi, kad per oficialią tyrimo procedūrą, pradėtą dėl įmonei Dexia suteiktos pagalbos priemonių, iš suinteresuotųjų šalių negavo jokių pastabų. |
| --- | --- |

(96)

Komisija pažymi, kad per oficialią tyrimo procedūrą, pradėtą dėl įmonei Dexia suteiktos pagalbos priemonių, iš suinteresuotųjų šalių negavo jokių pastabų.

| (97) | Tačiau prieš pradedant procedūrą vienas DBB konkurentas Komisijos tarnyboms oficialiai pateikė skundą dėl Belgijos valdžios institucijų ir Dexia akcininkų belgų pasirašyto kapitalo padidinimo trimis milijardais eurų bei dėl Belgijos valstybės garantijos įmonei Dexia suteiktoms tarpbankinėms ir joms prilygintoms paskoloms. Skundas grindžiamas tuo, kad:






  — | pagalba negali būti laikoma proporcinga visų pirma dėl pasirašytų paprastųjų akcijų, Dexia išleistų atliekant kapitalo restruktūrizavimą, kainos: 9,9 EUR kaina, grindžiama trisdešimties dienų iki operacijos kurso vidurkiu, yra didesnė už kainą, kurią investuotojas būtų sumokėjęs rinkos ekonomikos sąlygomis, nes emisijos metu finansinių priemonių vertė buvo labai kritusi, |
| --- | --- | --- |

(97)

Tačiau prieš pradedant procedūrą vienas DBB konkurentas Komisijos tarnyboms oficialiai pateikė skundą dėl Belgijos valdžios institucijų ir Dexia akcininkų belgų pasirašyto kapitalo padidinimo trimis milijardais eurų bei dėl Belgijos valstybės garantijos įmonei Dexia suteiktoms tarpbankinėms ir joms prilygintoms paskoloms. Skundas grindžiamas tuo, kad:

—

pagalba negali būti laikoma proporcinga visų pirma dėl pasirašytų paprastųjų akcijų, Dexia išleistų atliekant kapitalo restruktūrizavimą, kainos: 9,9 EUR kaina, grindžiama trisdešimties dienų iki operacijos kurso vidurkiu, yra didesnė už kainą, kurią investuotojas būtų sumokėjęs rinkos ekonomikos sąlygomis, nes emisijos metu finansinių priemonių vertė buvo labai kritusi,

| — | pagalbos negalima laikyti tik būtina mažiausia pagalba, nes dėl kapitalo restruktūrizavimo sumos Dexia pirmojo lygio nuosavų lėšų koeficientą nuo 11 % buvo galima padidinti iki 14 %, todėl Dexia tapo vienu šiuo požiūriu geriausiai aprūpintų Europos bankų, |
| --- | --- |

—

pagalbos negalima laikyti tik būtina mažiausia pagalba, nes dėl kapitalo restruktūrizavimo sumos Dexia pirmojo lygio nuosavų lėšų koeficientą nuo 11 % buvo galima padidinti iki 14 %, todėl Dexia tapo vienu šiuo požiūriu geriausiai aprūpintų Europos bankų,

| — | suteikus pagalbą labai iškraipoma konkurencija, nes Dexia gali klientų indėliams taikyti tarifus, viršijančius Belgijos rinkoje tradicinę veiklą vykdančių bankų vidurkį. |
| --- | --- |

—

suteikus pagalbą labai iškraipoma konkurencija, nes Dexia gali klientų indėliams taikyti tarifus, viršijančius Belgijos rinkoje tradicinę veiklą vykdančių bankų vidurkį.

VII.   VALSTYBIŲ NARIŲ PASTABOS

7.1.   BELGIJOS VYRIAUSYBĖS PASTABOS DĖL KOMISIJOS GAUTO SKUNDO

| (98) | Remdamosi nekonfidencialia Komisijos tarnyboms pateikto skundo versija, Belgijos valdžios institucijos pateikė pastabas dėl skundo pagrindų. |
| --- | --- |

(98)

Remdamosi nekonfidencialia Komisijos tarnyboms pateikto skundo versija, Belgijos valdžios institucijos pateikė pastabas dėl skundo pagrindų.

| (99) | Vertindamos Dexia akcijų, išleistų vykdant kapitalo restruktūrizavimą, pasirašymo kainą Belgijos valdžios institucijos pabrėžia, kad 9,9 EUR akcijos kaina, atitinkanti trisdešimties dienų iki operacijos vidutinį kursą, nustatyta vadovaujantis Belgijos įmonių kodekso 598 straipsnio nuostatomis. Šiame straipsnyje iš tiesų nurodoma, kad jeigu kapitalas padidinamas, vienam ar keliems konkretiems asmenims įmokant grynųjų pinigų, naujų akcijų emisijos kaina negali būti mažesnė už trisdešimties dienų iki operacijos kurso vidurkį. Taigi akcijų, išleistų restruktūrizuojant Dexia kapitalą, kaina nustatyta atsižvelgiant į šalims tenkančias teisines prievoles. |
| --- | --- |

(99)

Vertindamos Dexia akcijų, išleistų vykdant kapitalo restruktūrizavimą, pasirašymo kainą Belgijos valdžios institucijos pabrėžia, kad 9,9 EUR akcijos kaina, atitinkanti trisdešimties dienų iki operacijos vidutinį kursą, nustatyta vadovaujantis Belgijos įmonių kodekso 598 straipsnio nuostatomis. Šiame straipsnyje iš tiesų nurodoma, kad jeigu kapitalas padidinamas, vienam ar keliems konkretiems asmenims įmokant grynųjų pinigų, naujų akcijų emisijos kaina negali būti mažesnė už trisdešimties dienų iki operacijos kurso vidurkį. Taigi akcijų, išleistų restruktūrizuojant Dexia kapitalą, kaina nustatyta atsižvelgiant į šalims tenkančias teisines prievoles.

| (100) | Kita vertus, Belgijos valdžios institucijos pabrėžia, kad skundo pateikėjas abejoja kapitalo restruktūrizavimo poreikiu, nes Dexia tuo metu patyrė likvidumo, o ne mokumo krizę, ir restruktūrizuojant kapitalą Dexia pirmojo lygio nuosavos lėšos tik tapo didesnės negu panašių Europos bankų lėšos. Pasak Belgijos valdžios institucijų, taip teigiant neatsižvelgta į Dexia mokumo poreikius 2008 m. rugsėjo mėn. pabaigoje, kylančius dėl 2008 m. trečiąjį ir ketvirtąjį ketvirtį numatomo rizikos ir nuostolių padidėjimo, nes grupei darė poveikį įvairios bankrutavusios arba sunkumų patyrusios įstaigos (Lehman Brothers, Depfa, Bradford & Bingley, Airijos ir Islandijos bankai), buvo tikimasi nuostolių dėl FSA patirto poveikio, dėl turto didelio nuvertėjimo, susijusio su kelių kredito vertę didinusių įmonių, suteikusių įmonei Dexia vertybinių popierių garantijas, reitingų sumažėjimu. |
| --- | --- |

(100)

Kita vertus, Belgijos valdžios institucijos pabrėžia, kad skundo pateikėjas abejoja kapitalo restruktūrizavimo poreikiu, nes Dexia tuo metu patyrė likvidumo, o ne mokumo krizę, ir restruktūrizuojant kapitalą Dexia pirmojo lygio nuosavos lėšos tik tapo didesnės negu panašių Europos bankų lėšos. Pasak Belgijos valdžios institucijų, taip teigiant neatsižvelgta į Dexia mokumo poreikius 2008 m. rugsėjo mėn. pabaigoje, kylančius dėl 2008 m. trečiąjį ir ketvirtąjį ketvirtį numatomo rizikos ir nuostolių padidėjimo, nes grupei darė poveikį įvairios bankrutavusios arba sunkumų patyrusios įstaigos (Lehman Brothers, Depfa, Bradford & Bingley, Airijos ir Islandijos bankai), buvo tikimasi nuostolių dėl FSA patirto poveikio, dėl turto didelio nuvertėjimo, susijusio su kelių kredito vertę didinusių įmonių, suteikusių įmonei Dexia vertybinių popierių garantijas, reitingų sumažėjimu.

| (101) | Galų gale dėl pagalbos įmonei Dexia priemonių sukeltų konkurencijos iškraipymų Belgijos valdžios institucijos pabrėžia, kad Belgijos valstybės ad hoc įsikišimas siekiant padėti įmonei Dexia buvo pagrįstas, nes stengtasi išvengti sisteminės krizės, ir jis šiuo atveju nesiskiria nuo kitų valstybių narių įsikišimo Komisijai davus leidimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą. Be to, vertindamos tarifus, įmonės Dexia taikytus iš klientų gautiems indėliams, Belgijos valdžios institucijos pateikė Dexia pranešimą, kuriame šie tarifai lyginami su konkurentų (ING, Deutsche Bank, Fortis, Axa, Citibank, Rabobank ir KBC) tarifais, taikytais siūlant tokio pat tipo paslaugas Belgijos rinkoje. Taigi įmonės Dexia tarifai panašūs į jos konkurentų tarifus. Tame pačiame pranešime Dexia taip pat pabrėžia, kad šie skunde nurodyti tarifai taikyti tiktai internetu padėtiems indėliams, kurie sudaro tik nedidelę dalį ([10–15] %) visų klientų indėlių. |
| --- | --- |

(101)

Galų gale dėl pagalbos įmonei Dexia priemonių sukeltų konkurencijos iškraipymų Belgijos valdžios institucijos pabrėžia, kad Belgijos valstybės ad hoc įsikišimas siekiant padėti įmonei Dexia buvo pagrįstas, nes stengtasi išvengti sisteminės krizės, ir jis šiuo atveju nesiskiria nuo kitų valstybių narių įsikišimo Komisijai davus leidimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą. Be to, vertindamos tarifus, įmonės Dexia taikytus iš klientų gautiems indėliams, Belgijos valdžios institucijos pateikė Dexia pranešimą, kuriame šie tarifai lyginami su konkurentų (ING, Deutsche Bank, Fortis, Axa, Citibank, Rabobank ir KBC) tarifais, taikytais siūlant tokio pat tipo paslaugas Belgijos rinkoje. Taigi įmonės Dexia tarifai panašūs į jos konkurentų tarifus. Tame pačiame pranešime Dexia taip pat pabrėžia, kad šie skunde nurodyti tarifai taikyti tiktai internetu padėtiems indėliams, kurie sudaro tik nedidelę dalį ([10–15] %) visų klientų indėlių.

| (102) | Todėl Belgijos valdžios institucijos, priešingai, negu nurodoma skunde, mano, kad pagalbos įmonei Dexia priemonės yra suderinamos su bendrąja rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą. |
| --- | --- |

(102)

Todėl Belgijos valdžios institucijos, priešingai, negu nurodoma skunde, mano, kad pagalbos įmonei Dexia priemonės yra suderinamos su bendrąja rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą.

7.2.   VALSTYBIŲ NARIŲ PASTABOS DĖL PRADĖTOS PROCEDŪROS

| (103) | Suinteresuotosios valstybės narės pateikė Komisijai savo bendras pastabas dėl 2009 m. kovo 13 d. sprendimu pradėtos oficialios tyrimo procedūros. Suinteresuotųjų valstybių narių pastabos susijusios su priemonių, apie kurias pranešta, pripažinimu pagalbos priemonėmis bei minėtų priemonių suderinamumu su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(103)

Suinteresuotosios valstybės narės pateikė Komisijai savo bendras pastabas dėl 2009 m. kovo 13 d. sprendimu pradėtos oficialios tyrimo procedūros. Suinteresuotųjų valstybių narių pastabos susijusios su priemonių, apie kurias pranešta, pripažinimu pagalbos priemonėmis bei minėtų priemonių suderinamumu su vidaus rinka.

7.2.1.   PRIEMONIŲ, APIE KURIAS PRANEŠTA, PRIPAŽINIMAS PAGALBA

7.2.1.1.   
  Kapitalo didinimas

| (104) | Savo pastabose suinteresuotosios valstybės narės visų pirma pažymi, kad Dexia akcijų pasirašymas, kurį restruktūrizuodami kapitalą atliko istoriniai jos akcininkai (Caisse des Dépôts et Consignations, toliau – CDC, CNP Assurances, Holding Communal, Ethias ir Arcofin), neturi jokių valstybės pagalbos požymių. Iš tikrųjų suinteresuotosios valstybės narės primena, kad šios įmonės kartu prisiėmė įsipareigojimus įmonei Dexia, 2007 m. rugpjūčio 28 d. sudarydamos akcininkų susitarimą, kuriam taikoma privatinė teisė. Todėl, siekiant apsaugoti šios akcininkų grupės interesus, būtina, kad kiekvienas jų dalyvautų didinant bendrovės kapitalą. Be to, atsiradus poreikiui skubiai restruktūrizuoti kapitalą, Dexia logiškai pirmenybę suteikė svarbiausiems savo akcininkams. Suinteresuotosios valstybės narės pabrėžė, kad CDC, CNP Assurances, Holding Communal, Ethias ir Arcofin sprendimas dalyvauti didinant kapitalą nuo valstybių narių nepriklausė; be to, Arcofin ir Ethias atveju kapitalo didinimas nebuvo finansuojamas valstybės lėšomis. |
| --- | --- |

(104)

Savo pastabose suinteresuotosios valstybės narės visų pirma pažymi, kad Dexia akcijų pasirašymas, kurį restruktūrizuodami kapitalą atliko istoriniai jos akcininkai (Caisse des Dépôts et Consignations, toliau – CDC, CNP Assurances, Holding Communal, Ethias ir Arcofin), neturi jokių valstybės pagalbos požymių. Iš tikrųjų suinteresuotosios valstybės narės primena, kad šios įmonės kartu prisiėmė įsipareigojimus įmonei Dexia, 2007 m. rugpjūčio 28 d. sudarydamos akcininkų susitarimą, kuriam taikoma privatinė teisė. Todėl, siekiant apsaugoti šios akcininkų grupės interesus, būtina, kad kiekvienas jų dalyvautų didinant bendrovės kapitalą. Be to, atsiradus poreikiui skubiai restruktūrizuoti kapitalą, Dexia logiškai pirmenybę suteikė svarbiausiems savo akcininkams. Suinteresuotosios valstybės narės pabrėžė, kad CDC, CNP Assurances, Holding Communal, Ethias ir Arcofin sprendimas dalyvauti didinant kapitalą nuo valstybių narių nepriklausė; be to, Arcofin ir Ethias atveju kapitalo didinimas nebuvo finansuojamas valstybės lėšomis.

7.2.1.2.   
  Likvidumo palaikymo (LP) operacija

| (105) | Be to, Belgijos valdžios institucijos mano, kad Dexia likvidumo palaikymo operacija, BNB atlikta bendradarbiaujant su Prancūzijos banku, nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį, nes likvidumo palaikymas yra viena iš įprastų nacionalinių centrinių bankų pareigų ir konkrečiai įeina į jų pareigą prisidėti prie finansų sistemos stabilumo, prisiimant paskutinės skolinančios institucijos vaidmenį tuo atveju, jeigu bankui, kuris, beje, yra mokus, kyla laikinų likvidumo problemų. Iš tikrųjų:






  — | LP operacijos pradžioje finansų institucijos patvirtino, kad neturi jokio pagrindo manyti, jog Dexia nemoki, |
| --- | --- | --- |

(105)

Be to, Belgijos valdžios institucijos mano, kad Dexia likvidumo palaikymo operacija, BNB atlikta bendradarbiaujant su Prancūzijos banku, nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį, nes likvidumo palaikymas yra viena iš įprastų nacionalinių centrinių bankų pareigų ir konkrečiai įeina į jų pareigą prisidėti prie finansų sistemos stabilumo, prisiimant paskutinės skolinančios institucijos vaidmenį tuo atveju, jeigu bankui, kuris, beje, yra mokus, kyla laikinų likvidumo problemų. Iš tikrųjų:

—

LP operacijos pradžioje finansų institucijos patvirtino, kad neturi jokio pagrindo manyti, jog Dexia nemoki,

| — | likvidumo palaikymas atliktas gavus pakankamą Dexia garantiją; atsižvelgdami į garantijos kokybę, BNB ir Prancūzijos bankas jai taikė didelį vertės išskaitymą (angl. haircut), |
| --- | --- |

—

likvidumo palaikymas atliktas gavus pakankamą Dexia garantiją; atsižvelgdami į garantijos kokybę, BNB ir Prancūzijos bankas jai taikė didelį vertės išskaitymą (angl. haircut),

| — | likvidumo palaikymui buvo taikomos nepalankios ar netgi neprieinamos palūkanų normos, |
| --- | --- |

—

likvidumo palaikymui buvo taikomos nepalankios ar netgi neprieinamos palūkanų normos,

| — | BNB ir Prancūzijos bankas bet kuriuo metu visiškai savarankiškai ir laisvai nuspręsdavo taikyti LP bei jį pratęsti, ir nustatydavo tokiomis aplinkybėmis skolinamas sumas, |
| --- | --- |

—

BNB ir Prancūzijos bankas bet kuriuo metu visiškai savarankiškai ir laisvai nuspręsdavo taikyti LP bei jį pratęsti, ir nustatydavo tokiomis aplinkybėmis skolinamas sumas,

| — | LP suteikimas yra laikina priemonė: atliekant LP operaciją suteikiami asignavimai galioja tik 1 parą (angl. overnight), galiojimas gali būti pratęsiamas skolinančiojo centrinio banko sprendimu. |
| --- | --- |

—

LP suteikimas yra laikina priemonė: atliekant LP operaciją suteikiami asignavimai galioja tik 1 parą (angl. overnight), galiojimas gali būti pratęsiamas skolinančiojo centrinio banko sprendimu.

| (106) | Be to, Belgijos valdžios institucijos pabrėžia, kad Dexia LP operaciją patvirtino Europos centrinio banko (toliau – ECB) valdančioji taryba (ji nustatė [...] mlrd. EUR didžiausią sumą). Jeigu likvidumo palaikymo operacija būtų vertinama kaip valstybės pagalba, ji taptų nesuderinama su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 123 straipsnyje įtvirtintu draudimo teikti pinigines paskolas principu. Iš tikrųjų pagal šį principą teisiškai neįmanoma valstybei narei prikišti nacionalinio centrinio banko veiksmų, atliktų vykdant savo užduotis, jeigu tas nacionalinis centrinis bankas laikosi ECB šiai užduočiai taikomų sąlygų. Bet Dexia likvidumo palaikymo operacija atitinka visas ECB nustatytas sąlygas. Konkrečiai ji atitinka reikalavimą, kad nacionalinis (-iai) centrinis (-iai) bankas (-ai) likvidumo palaikymą vykdytų visiškai savarankiškai ir laisvai. |
| --- | --- |

(106)

Be to, Belgijos valdžios institucijos pabrėžia, kad Dexia LP operaciją patvirtino Europos centrinio banko (toliau – ECB) valdančioji taryba (ji nustatė [...] mlrd. EUR didžiausią sumą). Jeigu likvidumo palaikymo operacija būtų vertinama kaip valstybės pagalba, ji taptų nesuderinama su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 123 straipsnyje įtvirtintu draudimo teikti pinigines paskolas principu. Iš tikrųjų pagal šį principą teisiškai neįmanoma valstybei narei prikišti nacionalinio centrinio banko veiksmų, atliktų vykdant savo užduotis, jeigu tas nacionalinis centrinis bankas laikosi ECB šiai užduočiai taikomų sąlygų. Bet Dexia likvidumo palaikymo operacija atitinka visas ECB nustatytas sąlygas. Konkrečiai ji atitinka reikalavimą, kad nacionalinis (-iai) centrinis (-iai) bankas (-ai) likvidumo palaikymą vykdytų visiškai savarankiškai ir laisvai.

| (107) | Pasak Belgijos valdžios institucijų, vien faktas, kad BNB atliekamam likvidumo palaikymui savaime suteikiama Belgijos valstybės garantija, negali pakeisti šios išvados. Pirma, tuo metu, kai BNB valdyba visiškai savarankiškai priėmė sprendimą vykdyti Dexia likvidumo palaikymo operaciją, valstybės garantija neegzistavo. Todėl į ją negalėjo būti atsižvelgiama priimant sprendimą. Pats faktas, kad Belgijos teisės aktų leidėjas numatė aiškią Belgijos valstybės garantiją tokioms operacijoms (nesusijusią su Dexia atveju), nors taip ne visada daroma kitose valstybėse narėse, susijęs su BNB akcininkų ypatumais: tai biržoje kotiruojama privati akcinė bendrovė; kiti nacionaliniai centriniai bankai paprastai neturi privačių akcininkų. Todėl ši garantija yra BNB organizacinio statuso sudedamoji dalis ir ja siekiama sudaryti sąlygas BNB atlikti savo, kaip paskutinės skolinančios institucijos, pareigas. Tokia aiški garantija nėra reikalinga kitų centrinių bankų atveju, kurių 100 % kapitalo priklauso atitinkamai valstybei. Savaiminė valstybės garantija aiškiai nustatyta siekiant užtikrinti, kad BNB atliekamos likvidumo palaikymo operacijos atitiktų draudimo teikti pinigines paskolas principą ir Komisijos sprendimų priėmimo kriterijus, išdėstytus visų pirma jos sprendime Northern Rock
   (24). |
| --- | --- |

(107)

Pasak Belgijos valdžios institucijų, vien faktas, kad BNB atliekamam likvidumo palaikymui savaime suteikiama Belgijos valstybės garantija, negali pakeisti šios išvados. Pirma, tuo metu, kai BNB valdyba visiškai savarankiškai priėmė sprendimą vykdyti Dexia likvidumo palaikymo operaciją, valstybės garantija neegzistavo. Todėl į ją negalėjo būti atsižvelgiama priimant sprendimą. Pats faktas, kad Belgijos teisės aktų leidėjas numatė aiškią Belgijos valstybės garantiją tokioms operacijoms (nesusijusią su Dexia atveju), nors taip ne visada daroma kitose valstybėse narėse, susijęs su BNB akcininkų ypatumais: tai biržoje kotiruojama privati akcinė bendrovė; kiti nacionaliniai centriniai bankai paprastai neturi privačių akcininkų. Todėl ši garantija yra BNB organizacinio statuso sudedamoji dalis ir ja siekiama sudaryti sąlygas BNB atlikti savo, kaip paskutinės skolinančios institucijos, pareigas. Tokia aiški garantija nėra reikalinga kitų centrinių bankų atveju, kurių 100 % kapitalo priklauso atitinkamai valstybei. Savaiminė valstybės garantija aiškiai nustatyta siekiant užtikrinti, kad BNB atliekamos likvidumo palaikymo operacijos atitiktų draudimo teikti pinigines paskolas principą ir Komisijos sprendimų priėmimo kriterijus, išdėstytus visų pirma jos sprendime Northern Rock
   (24).

| (108) | Galiausiai Belgijos valdžios institucijos pabrėžia, kad jeigu Komisija vis dėlto nuspręstų laikyti likvidumo palaikymo operaciją valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį, pagalbos suma turėtų būti apskaičiuojama remiantis taikomos palūkanų normos ir orientacinės palūkanų normos, nurodomos Komisijos komunikate dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo („Komunikatas dėl orientacinių palūkanų normų“) (25), skirtumu. Be to, pagalbos suma bet kokiu atveju turėtų būti ne didesnė kaip pusė bendros likvidumo palaikymo sumos, atitinkančios iš tiesų BNB įmonei Dexia suteiktą sumą, o kita pusė suteikiama Prancūzijos banko sąskaita ir rizika. Bet Prancūzijos bankui nesuteikiama jokia aiški Prancūzijos valstybės garantija, ir akivaizdu, kad Belgijos valstybės garantija negali būti taikoma operacijai, atliktai užsienio centrinio banko sąskaita ir rizika. |
| --- | --- |

(108)

Galiausiai Belgijos valdžios institucijos pabrėžia, kad jeigu Komisija vis dėlto nuspręstų laikyti likvidumo palaikymo operaciją valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį, pagalbos suma turėtų būti apskaičiuojama remiantis taikomos palūkanų normos ir orientacinės palūkanų normos, nurodomos Komisijos komunikate dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo („Komunikatas dėl orientacinių palūkanų normų“) (25), skirtumu. Be to, pagalbos suma bet kokiu atveju turėtų būti ne didesnė kaip pusė bendros likvidumo palaikymo sumos, atitinkančios iš tiesų BNB įmonei Dexia suteiktą sumą, o kita pusė suteikiama Prancūzijos banko sąskaita ir rizika. Bet Prancūzijos bankui nesuteikiama jokia aiški Prancūzijos valstybės garantija, ir akivaizdu, kad Belgijos valstybės garantija negali būti taikoma operacijai, atliktai užsienio centrinio banko sąskaita ir rizika.

7.2.1.3.   
  FSA priemonė

| (109) | Suinteresuotųjų valstybių narių valdžios institucijos mano, kad galimybė, jog Belgijos ir Prancūzijos valstybių suteikta FSAM turto garantija iš tiesų būtų įgyvendinta, yra nedidelė: 4,5 mlrd. USD viršutinė riba, t. y. pirmųjų Dexia patirtų nuostolių viršutinė riba, iš tiesų yra aukštesnė, negu numatyta pesimistiškiausiuose portfelio ekonominių nuostolių scenarijuose. Todėl net pagal pesimistinį scenarijų galimos valstybių pagalbos suma turėtų būti laikoma nuline. |
| --- | --- |

(109)

Suinteresuotųjų valstybių narių valdžios institucijos mano, kad galimybė, jog Belgijos ir Prancūzijos valstybių suteikta FSAM turto garantija iš tiesų būtų įgyvendinta, yra nedidelė: 4,5 mlrd. USD viršutinė riba, t. y. pirmųjų Dexia patirtų nuostolių viršutinė riba, iš tiesų yra aukštesnė, negu numatyta pesimistiškiausiuose portfelio ekonominių nuostolių scenarijuose. Todėl net pagal pesimistinį scenarijų galimos valstybių pagalbos suma turėtų būti laikoma nuline.

7.2.2.   PRIEMONIŲ, APIE KURIAS PRANEŠTA, SUDERINAMUMAS

7.2.2.1.   
  FSA priemonė

| (110) | Suinteresuotosios valstybės narės visų pirma Komisijai nurodo, kad, pasak jų, FSA priemonė nepatenka į Komisijos komunikato dėl sumažėjusios vertės turto tvarkymo Bendrijos bankų sektoriuje (26) (toliau – komunikatas dėl sumažėjusios vertės turto) taikymo sritį, kadangi:






  — | FSA priemonė iš tiesų yra ne turtinė garantija, o Dexia įsipareigojimų bendrovei FSAM garantija (per pardavimo galimybės sutartį): Belgijos ir Prancūzijos valstybių garantija bus naudojama tik tuo atveju, jei Dexia nevykdys savo įsipareigojimų įsigyti atitinkamą turtą iš bendrovės FSAM pagal pardavimo galimybės sutartį; todėl taikant FSA priemonę nevykdomas nei turto pardavimo sandoris, nei savaiminis perleidimas, |
| --- | --- | --- |

(110)

Suinteresuotosios valstybės narės visų pirma Komisijai nurodo, kad, pasak jų, FSA priemonė nepatenka į Komisijos komunikato dėl sumažėjusios vertės turto tvarkymo Bendrijos bankų sektoriuje (26) (toliau – komunikatas dėl sumažėjusios vertės turto) taikymo sritį, kadangi:

—

FSA priemonė iš tiesų yra ne turtinė garantija, o Dexia įsipareigojimų bendrovei FSAM garantija (per pardavimo galimybės sutartį): Belgijos ir Prancūzijos valstybių garantija bus naudojama tik tuo atveju, jei Dexia nevykdys savo įsipareigojimų įsigyti atitinkamą turtą iš bendrovės FSAM pagal pardavimo galimybės sutartį; todėl taikant FSA priemonę nevykdomas nei turto pardavimo sandoris, nei savaiminis perleidimas,

| — | šia priemone siekiama ne suteikti įmonei Dexia garantiją FSAM portfeliui, o sudaryti galimybę skubiai atlikti įmonei Dexia restruktūrizuoti reikalingą perleidimo operaciją, |
| --- | --- |

—

šia priemone siekiama ne suteikti įmonei Dexia garantiją FSAM portfeliui, o sudaryti galimybę skubiai atlikti įmonei Dexia restruktūrizuoti reikalingą perleidimo operaciją,

| — | minėta perleidimo operacija atlikta po atviro ir skaidraus proceso, todėl, kaip ir privatizavimo atvejais, reikėtų daryti išvadą, kad ji neturi jokių valstybės pagalbos požymių, |
| --- | --- |

—

minėta perleidimo operacija atlikta po atviro ir skaidraus proceso, todėl, kaip ir privatizavimo atvejais, reikėtų daryti išvadą, kad ji neturi jokių valstybės pagalbos požymių,

| — | kadangi paskelbta, kad priemonė, apie kurią pranešta prieš priimant komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto (2009 m. vasario 25 d.), yra suderinama su Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (27) 16 dalimi, nereikia reikalauti, kad ji taip pat būtų suderinama su komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto. |
| --- | --- |

—

kadangi paskelbta, kad priemonė, apie kurią pranešta prieš priimant komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto (2009 m. vasario 25 d.), yra suderinama su Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (27) 16 dalimi, nereikia reikalauti, kad ji taip pat būtų suderinama su komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto.

| (111) | Be to, suinteresuotosios valstybės narės pabrėžia, kad net jeigu FSA priemonė turėtų būti vertinama atsižvelgiant į komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto, remdamasi visais turimais duomenimis Komisija gali nustatyti, kad minėta priemonė suderinama su vidaus rinka visų pirma dėl to, kad:






  — | sąnaudų pasidalijimas atitinka komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto, nes visų pirma pirmųjų Dexia patirtų nuostolių suma, sudaranti daugiau kaip 36 % nominaliosios garantuoto turto portfelio sumos, gerokai viršija komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatytą mažiausią 10 % ribą; be to, jeigu Belgijos ir Prancūzijos valstybių reikalavimo atlyginti už garantiją suma bus didesnė negu pirmoji nuostolių dalis, nuostolius Dexia atlygins įmonės kapitalą sudarančiais vertybiniais popieriais, dėl kurių emisijos sumažės kitų grupės akcininkų pelnas, |
| --- | --- | --- |

(111)

Be to, suinteresuotosios valstybės narės pabrėžia, kad net jeigu FSA priemonė turėtų būti vertinama atsižvelgiant į komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto, remdamasi visais turimais duomenimis Komisija gali nustatyti, kad minėta priemonė suderinama su vidaus rinka visų pirma dėl to, kad:

—

sąnaudų pasidalijimas atitinka komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto, nes visų pirma pirmųjų Dexia patirtų nuostolių suma, sudaranti daugiau kaip 36 % nominaliosios garantuoto turto portfelio sumos, gerokai viršija komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatytą mažiausią 10 % ribą; be to, jeigu Belgijos ir Prancūzijos valstybių reikalavimo atlyginti už garantiją suma bus didesnė negu pirmoji nuostolių dalis, nuostolius Dexia atlygins įmonės kapitalą sudarančiais vertybiniais popieriais, dėl kurių emisijos sumažės kitų grupės akcininkų pelnas,

| — | atlygis už priemonę rinkos sąlygomis apskaičiuojamas prie Dexia penkerių metų (laikotarpio nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2008 m. rugpjūčio 31 d.) kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių (angl. CDS) vidurkio pridedant 70 bazinių punktų, t. y. lygus 113 baziniams punktams; todėl suinteresuotosios valstybės narės šiuo požiūriu pabrėžia, kad, palyginti su suma, apie kurią iš pradžių pranešta Komisijai, atlygio koeficientas padidėjo 21 baziniu punktu, |
| --- | --- |

—

atlygis už priemonę rinkos sąlygomis apskaičiuojamas prie Dexia penkerių metų (laikotarpio nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2008 m. rugpjūčio 31 d.) kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių (angl. CDS) vidurkio pridedant 70 bazinių punktų, t. y. lygus 113 baziniams punktams; todėl suinteresuotosios valstybės narės šiuo požiūriu pabrėžia, kad, palyginti su suma, apie kurią iš pradžių pranešta Komisijai, atlygio koeficientas padidėjo 21 baziniu punktu,

| — | visus turto, kuriam taikyta priemonė, ekonominius nuostolius, nepriklausomų šalių įvertintus remiantis nacionalinių priežiūros institucijų patvirtinta metodika, visiškai padengs Dexia, nes, kaip minėta, didžiausi nuostoliai yra mažesni už Dexia patirtų pirmųjų nuostolių sumą. |
| --- | --- |

—

visus turto, kuriam taikyta priemonė, ekonominius nuostolius, nepriklausomų šalių įvertintus remiantis nacionalinių priežiūros institucijų patvirtinta metodika, visiškai padengs Dexia, nes, kaip minėta, didžiausi nuostoliai yra mažesni už Dexia patirtų pirmųjų nuostolių sumą.

| (112) | Todėl suinteresuotosios valstybės narės mano, kad FSA priemonė yra suderinama su vidaus rinka, o taikant priemonę suteiktos pagalbos suma lygi nuliui. |
| --- | --- |

(112)

Todėl suinteresuotosios valstybės narės mano, kad FSA priemonė yra suderinama su vidaus rinka, o taikant priemonę suteiktos pagalbos suma lygi nuliui.

7.2.2.2.   
  Pradinis restruktūrizavimo planas

| (113) | Suinteresuotosios valstybės narės nepritaria Komisijos abejonėms dėl to, ar pagal pradinį restruktūrizavimo planą, apie kurį Komisijai pranešta 2009 m. vasario mėn., gali būti atkurtas ilgalaikis banko gyvybingumas, išvengta per didelių konkurencijos iškraipymų ir užtikrintas tinkamas restruktūrizavimo sąnaudų paskirstymas. |
| --- | --- |

(113)

Suinteresuotosios valstybės narės nepritaria Komisijos abejonėms dėl to, ar pagal pradinį restruktūrizavimo planą, apie kurį Komisijai pranešta 2009 m. vasario mėn., gali būti atkurtas ilgalaikis banko gyvybingumas, išvengta per didelių konkurencijos iškraipymų ir užtikrintas tinkamas restruktūrizavimo sąnaudų paskirstymas.

| (114) | Iš tiesų savo pateiktose pastabose suinteresuotosios valstybės narės nurodo, kad priemonėmis, apie kurias pranešta Komisijai, padedama užtikrinti Dexia ilgalaikį gyvybingumą, kadangi:






  — | 2010 m. Dexia obligacijų portfelį numatoma sumažinti (15–30) mlrd. EUR (iš jų [...] mlrd. EUR sudaro perleistas turtas) – tai tokia pati suma kaip 2011 m., ir turint omenyje pastarąją Dexia patirtį tai atrodo tikėtina ir net veikiau atsargu, |
| --- | --- | --- |

(114)

Iš tiesų savo pateiktose pastabose suinteresuotosios valstybės narės nurodo, kad priemonėmis, apie kurias pranešta Komisijai, padedama užtikrinti Dexia ilgalaikį gyvybingumą, kadangi:

—

2010 m. Dexia obligacijų portfelį numatoma sumažinti (15–30) mlrd. EUR (iš jų [...] mlrd. EUR sudaro perleistas turtas) – tai tokia pati suma kaip 2011 m., ir turint omenyje pastarąją Dexia patirtį tai atrodo tikėtina ir net veikiau atsargu,

| — | likvidumo atkūrimo scenarijus, kuriuo visų pirma siekiama iki 2010 m. pabaigos 100 mlrd. EUR sumažinti Dexia trumpalaikio finansavimo poreikius, yra tikroviškas, ypač todėl, kad atkuriamos finansavimo sąlygos obligacijų ir hipotekos lakštų rinkose, |
| --- | --- |

—

likvidumo atkūrimo scenarijus, kuriuo visų pirma siekiama iki 2010 m. pabaigos 100 mlrd. EUR sumažinti Dexia trumpalaikio finansavimo poreikius, yra tikroviškas, ypač todėl, kad atkuriamos finansavimo sąlygos obligacijų ir hipotekos lakštų rinkose,

| — | makroekonominės prielaidos, kuriomis grindžiamas Dexia restruktūrizavimo planas, yra labai atsargios, |
| --- | --- |

—

makroekonominės prielaidos, kuriomis grindžiamas Dexia restruktūrizavimo planas, yra labai atsargios,

| — | Komisijos išreikštos abejonės dėl vietos savivaldos institucijų finansavimo rinkos būsimų pokyčių daro tik nedidelį poveikį Dexia veiklai, nes ši rinka nelabai jautriai reaguoja į makroekonomines sąlygas, be to, vėl mažėjant vietos savivaldos institucijoms teikiamų paskolų apyvartai Dexia pajamoms padarytas nedidelis poveikis. |
| --- | --- |

—

Komisijos išreikštos abejonės dėl vietos savivaldos institucijų finansavimo rinkos būsimų pokyčių daro tik nedidelį poveikį Dexia veiklai, nes ši rinka nelabai jautriai reaguoja į makroekonomines sąlygas, be to, vėl mažėjant vietos savivaldos institucijoms teikiamų paskolų apyvartai Dexia pajamoms padarytas nedidelis poveikis.

| (115) | Be to, suinteresuotosios valstybės narės pabrėžia, kad visos restruktūrizavimo priemonės, apie kurias pranešta 2009 m. vasario mėn., taikomos pelningai veiklai – ir finansinėms paslaugoms viešajam ir pusiau viešajam sektoriui, ir laipsniškai mažinamai finansinių paslaugų privatiems asmenims veiklai. Todėl vertinant priemones, kuriomis siekiama mažinti pernelyg didelius konkurencijos iškraipymus, turi būti atsižvelgiama į visas siūlomas priemones. |
| --- | --- |

(115)

Be to, suinteresuotosios valstybės narės pabrėžia, kad visos restruktūrizavimo priemonės, apie kurias pranešta 2009 m. vasario mėn., taikomos pelningai veiklai – ir finansinėms paslaugoms viešajam ir pusiau viešajam sektoriui, ir laipsniškai mažinamai finansinių paslaugų privatiems asmenims veiklai. Todėl vertinant priemones, kuriomis siekiama mažinti pernelyg didelius konkurencijos iškraipymus, turi būti atsižvelgiama į visas siūlomas priemones.

| (116) | Galų gale suinteresuotosios valstybės narės reiškia nuomonę, kad 2009 m. kovo 13 d. sprendime Komisija neteisingai vertina pagalbos sumą, nes norėdama gauti bendrą pagalbos sumą, kuri sudaro [170–210] mlrd. EUR, ji sudeda neteisingas ir skirtingo pobūdžio sumas. Todėl ši suma, kuria remiantis turi būti vertinamas restruktūrizavimo sąnaudų paskirstymas įmonei Dexia ir suinteresuotosioms valstybėms narėms, esanti per didelė. Pasak suinteresuotųjų valstybių narių, Dexia indėlis į restruktūrizavimo sąnaudas nepakankamai įvertinamas, nes jį nustatant neatsižvelgiama į restruktūrizavimo plane įmonės Dexia ir suinteresuotųjų valstybių narių numatytą naujų paskolų skaičiaus mažinimą, kuris turi būti laikomas Dexia nuosavu indėliu į restruktūrizavimo sąnaudas. |
| --- | --- |

(116)

Galų gale suinteresuotosios valstybės narės reiškia nuomonę, kad 2009 m. kovo 13 d. sprendime Komisija neteisingai vertina pagalbos sumą, nes norėdama gauti bendrą pagalbos sumą, kuri sudaro [170–210] mlrd. EUR, ji sudeda neteisingas ir skirtingo pobūdžio sumas. Todėl ši suma, kuria remiantis turi būti vertinamas restruktūrizavimo sąnaudų paskirstymas įmonei Dexia ir suinteresuotosioms valstybėms narėms, esanti per didelė. Pasak suinteresuotųjų valstybių narių, Dexia indėlis į restruktūrizavimo sąnaudas nepakankamai įvertinamas, nes jį nustatant neatsižvelgiama į restruktūrizavimo plane įmonės Dexia ir suinteresuotųjų valstybių narių numatytą naujų paskolų skaičiaus mažinimą, kuris turi būti laikomas Dexia nuosavu indėliu į restruktūrizavimo sąnaudas.

| (117) | Baigdamos suinteresuotosios valstybės narės palaiko Komisijos sprendimą suteikti galutinį leidimą taikyti FSA priemonę, kad būtų galima FSA perleisti įmonei Assured Guaranty, nes tai yra svarbiausia atkuriant grupės gyvybingumą ir mažinant grupės rizikos profilį. Tačiau jos mano, kad Komisijos abejonės dėl kitų priemonių nepagrįstos. |
| --- | --- |

(117)

Baigdamos suinteresuotosios valstybės narės palaiko Komisijos sprendimą suteikti galutinį leidimą taikyti FSA priemonę, kad būtų galima FSA perleisti įmonei Assured Guaranty, nes tai yra svarbiausia atkuriant grupės gyvybingumą ir mažinant grupės rizikos profilį. Tačiau jos mano, kad Komisijos abejonės dėl kitų priemonių nepagrįstos.

7.3.   VALSTYBIŲ NARIŲ PASTABOS DĖL RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANO

| (118) | Papildydamos išdėstytas pastabas dėl pradinio restruktūrizavimo plano, apie kurį Komisijai pranešta 2009 m. vasario mėn., suinteresuotosios valstybės narės Komisijai pateikė savo pastabas dėl papildomų restruktūrizavimo priemonių, apie kurias Komisija informuota 2010 m. vasario 9 d. |
| --- | --- |

(118)

Papildydamos išdėstytas pastabas dėl pradinio restruktūrizavimo plano, apie kurį Komisijai pranešta 2009 m. vasario mėn., suinteresuotosios valstybės narės Komisijai pateikė savo pastabas dėl papildomų restruktūrizavimo priemonių, apie kurias Komisija informuota 2010 m. vasario 9 d.

| (119) | Šiuo požiūriu suinteresuotosios valstybės narės mano, kad įgyvendinus restruktūrizavimo planą būtų galima sustiprinti grupės ilgalaikį gyvybingumą, ir tai padėtų Dexia paspartinti pasitraukimą iš refinansavimo garantijos mechanizmo, taip pat būtų išspręsti visi kiti nerimą keliantys klausimai, išreikšti 2009 m. kovo 13 d. ir 2009 m. spalio 30 d. Komisijos sprendimuose. Visos restruktūrizavimo priemonės, apie kurias pranešta nuo 2009 m. vasario mėn. iki 2010 m. vasario mėn., – tai restruktūrizavimo ir galimų konkurencijos iškraipymų kompensavimo projektas, atitinkantis Komisijos sprendimuose bei per susitikimus su suinteresuotųjų valstybių narių ir Dexia atstovais išdėstytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(119)

Šiuo požiūriu suinteresuotosios valstybės narės mano, kad įgyvendinus restruktūrizavimo planą būtų galima sustiprinti grupės ilgalaikį gyvybingumą, ir tai padėtų Dexia paspartinti pasitraukimą iš refinansavimo garantijos mechanizmo, taip pat būtų išspręsti visi kiti nerimą keliantys klausimai, išreikšti 2009 m. kovo 13 d. ir 2009 m. spalio 30 d. Komisijos sprendimuose. Visos restruktūrizavimo priemonės, apie kurias pranešta nuo 2009 m. vasario mėn. iki 2010 m. vasario mėn., – tai restruktūrizavimo ir galimų konkurencijos iškraipymų kompensavimo projektas, atitinkantis Komisijos sprendimuose bei per susitikimus su suinteresuotųjų valstybių narių ir Dexia atstovais išdėstytus reikalavimus.

| (120) | Suinteresuotosios valstybės narės taip pat pabrėžia, kad norėdama įvertinti restruktūrizavimo planą Komisija privalės atsižvelgti į objektyvius Dexia ir kitų bankų, kurių restruktūrizavimo planus Komisija patvirtino per pastaruosius mėnesius, padėties skirtumus. Visų pirma, kitaip nei tos kitos institucijos,






  — | Dexia vėl pradėjo dirbti pelningai: teigiamas grynasis pelnas gautas pirmąjį 2009 m. ketvirtį ir paskesniais ketvirčiais, |
| --- | --- | --- |

(120)

Suinteresuotosios valstybės narės taip pat pabrėžia, kad norėdama įvertinti restruktūrizavimo planą Komisija privalės atsižvelgti į objektyvius Dexia ir kitų bankų, kurių restruktūrizavimo planus Komisija patvirtino per pastaruosius mėnesius, padėties skirtumus. Visų pirma, kitaip nei tos kitos institucijos,

—

Dexia vėl pradėjo dirbti pelningai: teigiamas grynasis pelnas gautas pirmąjį 2009 m. ketvirtį ir paskesniais ketvirčiais,

| — | jau pradėtas įgyvendinti Dexia ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo planas, kuriame konkrečiai numatyta perleisti FSA ir 100 mlrd. EUR sumažinti trumpalaikio finansavimo poreikį; 2009 m. trečiąjį ketvirtį jau buvo įgyvendinta 75 % šio tikslo, |
| --- | --- |

—

jau pradėtas įgyvendinti Dexia ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo planas, kuriame konkrečiai numatyta perleisti FSA ir 100 mlrd. EUR sumažinti trumpalaikio finansavimo poreikį; 2009 m. trečiąjį ketvirtį jau buvo įgyvendinta 75 % šio tikslo,

| — | Dexia pagrindinės veiklos (PWB ir RCB) vidaus rizika yra maža. Nustatant atlygį, kurio tikisi rinkos sąlygomis veikiantis investuotojas, atsižvelgiama į šį diferencijavimo veiksnį, o kapitalo grąža (angl. return on equity, ROE) gali būti mažesnė negu kitų rizikingesnių institucijų, |
| --- | --- |

—

Dexia pagrindinės veiklos (PWB ir RCB) vidaus rizika yra maža. Nustatant atlygį, kurio tikisi rinkos sąlygomis veikiantis investuotojas, atsižvelgiama į šį diferencijavimo veiksnį, o kapitalo grąža (angl. return on equity, ROE) gali būti mažesnė negu kitų rizikingesnių institucijų,

| — | Dexia suinteresuotosioms valstybėms narėms mokėjo ir mokės didelį atlygį už suteiktą pagalbą; tam tikrais atvejais jis viršija Komisijos gairėse nustatytą dydį (konkrečiai atlygis už FSA finansinių priemonių portfelio garantiją). |
| --- | --- |

—

Dexia suinteresuotosioms valstybėms narėms mokėjo ir mokės didelį atlygį už suteiktą pagalbą; tam tikrais atvejais jis viršija Komisijos gairėse nustatytą dydį (konkrečiai atlygis už FSA finansinių priemonių portfelio garantiją).

VIII.   PAGALBOS VERTINIMAS

8.1.   PAGALBOS BUVIMAS

| (121) | Komisija turi įvertinti, ar aptariamos priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. Iš tikrųjų minėtame straipsnyje teigiama, kad „Išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.“ Todėl Komisija privalo išnagrinėti, ar kiekviena priemonė atitinka visus minėtos sutarties 107 straipsnio 1 dalyje išdėstytus kriterijus. |
| --- | --- |

(121)

Komisija turi įvertinti, ar aptariamos priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. Iš tikrųjų minėtame straipsnyje teigiama, kad „Išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.“ Todėl Komisija privalo išnagrinėti, ar kiekviena priemonė atitinka visus minėtos sutarties 107 straipsnio 1 dalyje išdėstytus kriterijus.

8.1.1.   KAPITALO DIDINIMAS

| (122) | Vertindama, ar suteikta su kapitalo didinimu susijusi pagalba, Komisija remiasi savo 2009 m. kovo 13 d. sprendimu, kuriame nustatė, kad Belgijos valstybės ir regionų bei Prancūzijos ir Liuksemburgo valstybių įsikišimas yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. Be to, Komisija mano, kad šiomis konkrečiomis aplinkybėmis atsakomybę už CDC ir Holding Communal veiksmus taip pat galima priskirti valstybei. |
| --- | --- |

(122)

Vertindama, ar suteikta su kapitalo didinimu susijusi pagalba, Komisija remiasi savo 2009 m. kovo 13 d. sprendimu, kuriame nustatė, kad Belgijos valstybės ir regionų bei Prancūzijos ir Liuksemburgo valstybių įsikišimas yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. Be to, Komisija mano, kad šiomis konkrečiomis aplinkybėmis atsakomybę už CDC ir Holding Communal veiksmus taip pat galima priskirti valstybei.

| (123) | Pagal teismų praktiką vien fakto, kad ekonominių operacijų vykdytojas yra prižiūrimas valstybės, nepakanka norint atsakomybę už šio vykdytojo taikytas priemones priskirti valstybei (28). Vis dėlto Teisingumo Teismo praktika taip pat rodo, kad nors dėl ypatingų CDC ir Holding Communal bei atitinkamų valstybių santykių Komisijai labai sudėtinga įrodyti, kad šiuo atveju sprendimai investuoti kapitalą į Dexia iš tiesų buvo priimti valdžios institucijų nurodymu, šių priemonių priskirtinumą valstybei galima vertinti pagal tam tikrus aplinkybių, kuriomis šios priemonės taikomos, rodiklius (29). |
| --- | --- |

(123)

Pagal teismų praktiką vien fakto, kad ekonominių operacijų vykdytojas yra prižiūrimas valstybės, nepakanka norint atsakomybę už šio vykdytojo taikytas priemones priskirti valstybei (28). Vis dėlto Teisingumo Teismo praktika taip pat rodo, kad nors dėl ypatingų CDC ir Holding Communal bei atitinkamų valstybių santykių Komisijai labai sudėtinga įrodyti, kad šiuo atveju sprendimai investuoti kapitalą į Dexia iš tiesų buvo priimti valdžios institucijų nurodymu, šių priemonių priskirtinumą valstybei galima vertinti pagal tam tikrus aplinkybių, kuriomis šios priemonės taikomos, rodiklius (29).

| (124) | Tokie rodikliai, visų pirma „įmonės integravimas į valstybės administracijos struktūras, jos veiklos pobūdis ir tos veiklos vykdymas rinkoje įprastomis sąlygomis konkuruojant su privačiais ūkio subjektais, įmonės teisinis statusas, tai, ar jai taikoma viešoji teisė, ar bendroji įmonių teisė, valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo kontrolės intensyvumas arba bet koks kitas rodiklis, konkrečiu atveju rodantis, kad valdžios institucijos dalyvauja priimant priemon arba kad neįmanoma, kad jos nesikištų priimant priemonę, turint omenyje ir tos priemonės mastą, turinį arba nustatomas sąlygas“ – gali būti tinkami norint padaryti išvadą, kad atsakomybė už valstybinės įmonės priimtą pagalbos priemonę priskirtina valstybei (30). |
| --- | --- |

(124)

Tokie rodikliai, visų pirma „įmonės integravimas į valstybės administracijos struktūras, jos veiklos pobūdis ir tos veiklos vykdymas rinkoje įprastomis sąlygomis konkuruojant su privačiais ūkio subjektais, įmonės teisinis statusas, tai, ar jai taikoma viešoji teisė, ar bendroji įmonių teisė, valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo kontrolės intensyvumas arba bet koks kitas rodiklis, konkrečiu atveju rodantis, kad valdžios institucijos dalyvauja priimant priemon arba kad neįmanoma, kad jos nesikištų priimant priemonę, turint omenyje ir tos priemonės mastą, turinį arba nustatomas sąlygas“ – gali būti tinkami norint padaryti išvadą, kad atsakomybė už valstybinės įmonės priimtą pagalbos priemonę priskirtina valstybei (30).

| (125) | Viena vertus, šiuo konkrečiu atveju reikėtų nustatyti, kad:






  — | CDC yra viešoji įstaiga, pagal 1816 m. balandžio 28 d. Prancūzijos finansų įstatymą prižiūrima garantiją suteikiančios teisėkūros institucijos, atliekanti visuotinės svarbos uždavinius (visų pirma finansuojanti viešojo sektoriaus organizacijas); jos veikla reglamentuojama teisės aktais ir reglamentais, ją valdo generalinis direktorius, pagrindinius vadovus skiria Prancūzijos Respublikos Prezidentas ir Vyriausybė (31); tuo metu, kai vyko aptariami įvykiai, nukrypstant nuo bendrosios teisės, CDC nebuvo taikoma nei Bankų komisijos arba Valstybės akcinio kapitalo agentūros priežiūra, nei bendrovių pelno mokesčio teisė, pagal kurią numatomas „savanoriškas indėlis“ į iždą, |
| --- | --- | --- |

(125)

Viena vertus, šiuo konkrečiu atveju reikėtų nustatyti, kad:

—

CDC yra viešoji įstaiga, pagal 1816 m. balandžio 28 d. Prancūzijos finansų įstatymą prižiūrima garantiją suteikiančios teisėkūros institucijos, atliekanti visuotinės svarbos uždavinius (visų pirma finansuojanti viešojo sektoriaus organizacijas); jos veikla reglamentuojama teisės aktais ir reglamentais, ją valdo generalinis direktorius, pagrindinius vadovus skiria Prancūzijos Respublikos Prezidentas ir Vyriausybė (31); tuo metu, kai vyko aptariami įvykiai, nukrypstant nuo bendrosios teisės, CDC nebuvo taikoma nei Bankų komisijos arba Valstybės akcinio kapitalo agentūros priežiūra, nei bendrovių pelno mokesčio teisė, pagal kurią numatomas „savanoriškas indėlis“ į iždą,

| — | Holding communal (savivaldybės kontroliuojančioji bendrovė) akcininkai yra 599 Belgijos savivaldybės ir provincijos, tai pagrindinė vietos savivaldos institucijų finansavimo įmonė; visi jos valdybos nariai yra savivaldybių tarybų nariai, burmistrai arba jų pavaduotojai; Holding communal įstatuose nurodoma, kad ši įmonė įstatymų nustatytomis sąlygomis kontroliuojama Finansų ministerijos ir Vidaus reikalų ministerijos; šiuo požiūriu reikėtų paminėti, kad abu Vyriausybės (Finansų ministerijos ir Vidaus reikalų ministerijos) atstovai gali pasipriešinti Holding communal valdybos sprendimui; pagal teismų praktiką (32) tai, kad valstybė turi veto teisę arba patvirtinimo įgaliojimus, rodo, kad jai gali būti priskiriama atsakomybė už teisės subjekto veiksmus, ir šiuo atveju ši taisyklė taikoma įmonei Holding communal. |
| --- | --- |

—

Holding communal (savivaldybės kontroliuojančioji bendrovė) akcininkai yra 599 Belgijos savivaldybės ir provincijos, tai pagrindinė vietos savivaldos institucijų finansavimo įmonė; visi jos valdybos nariai yra savivaldybių tarybų nariai, burmistrai arba jų pavaduotojai; Holding communal įstatuose nurodoma, kad ši įmonė įstatymų nustatytomis sąlygomis kontroliuojama Finansų ministerijos ir Vidaus reikalų ministerijos; šiuo požiūriu reikėtų paminėti, kad abu Vyriausybės (Finansų ministerijos ir Vidaus reikalų ministerijos) atstovai gali pasipriešinti Holding communal valdybos sprendimui; pagal teismų praktiką (32) tai, kad valstybė turi veto teisę arba patvirtinimo įgaliojimus, rodo, kad jai gali būti priskiriama atsakomybė už teisės subjekto veiksmus, ir šiuo atveju ši taisyklė taikoma įmonei Holding communal.

Kita vertus, tenka konstatuoti, kad šioje byloje CDC ir Holding Communal kapitalo injekcija atlikta tuo pačiu metu valstybėms taikant kitas priemones (tiesioginė valstybių ir regionų kapitalo injekcija, valstybių garantijas, FSA priemonę, LP operaciją su Belgijos valstybės garantija). Šios injekcijos kartu su kitomis priemonėmis 2009 m. rugsėjo pabaigoje sudarė bendrą darnų Dexia gelbėjimo priemonių paketą.

Kadangi šie veiksmai buvo taikomi kartu su nurodytomis priemonėmis, neįmanoma teigti, kad valdžios institucijos nedalyvavo priimant CDC ir Holding Communal sprendimus dalyvauti didinant Dexia kapitalą. Todėl reikia laikytis nuomonės, kad CDC ir Holding Communal sprendimai atlikti kapitalo injekciją priskirtini valstybėms narėms, kuriose šios įmonės įsteigtos.

| (126) | Komisija mano, kad vadinamųjų istorinių akcininkų atliekamas kapitalo restruktūrizavimas neatitinka teismų praktikoje taikomo privataus investuotojo rinkos ekonomikos sąlygomis kriterijaus. Iš tikrųjų aplinkybės, kad akcininkų, dėl kurių veiksmų atsakomybė valstybei nepriskirtina, turima restruktūrizuoto Dexia kapitalo dalis neviršija 12,4 % kapitalo didinimo sumos, nepakanka, kad būtų galima daryti išvadą, jog istoriniai akcininkai veikė kaip privatūs investuotojai rinkos ekonomikos sąlygomis. Privataus investuotojo, veikiančo rinkos ekonomikos sąlygomis, principas taikomas tik įprastinėmis rinkos sąlygomis (33). Tačiau istoriniai akcininkai įsikišo, kad išgelbėtų Dexia sudėtingiausiame finansų krizės etape visiškai neįprastomis rinkos sąlygomis. Be to, šis istorinių akcininkų įsikišimas buvo viena didelių sunkumų patiriančios įmonės Dexia gelbėjimo priemonių, svarbių visų trijų suinteresuotųjų valstybių narių ekonomikos sistemoms. Taigi paminėtina, kad vertinant privataus investuotojo rinkos ekonomikos sąlygomis principą, neturi būti atsižvelgiama į viešosios, ekonominės, socialinės politikos nuostatas (34). Vėliau, siekiant atitikti privataus investuotojo rinkos ekonomikos sąlygomis kriterijų, investavimo tikėtinumas turi būti grindžiamas ex-ante verslo planu, o dar geriau – ex-ante verslo planu, patvirtintu nepriklausomų auditorių, ir tyrimu nepalankiausiomis krizės sąlygomis (angl. stress test) (35). |
| --- | --- |

(126)

Komisija mano, kad vadinamųjų istorinių akcininkų atliekamas kapitalo restruktūrizavimas neatitinka teismų praktikoje taikomo privataus investuotojo rinkos ekonomikos sąlygomis kriterijaus. Iš tikrųjų aplinkybės, kad akcininkų, dėl kurių veiksmų atsakomybė valstybei nepriskirtina, turima restruktūrizuoto Dexia kapitalo dalis neviršija 12,4 % kapitalo didinimo sumos, nepakanka, kad būtų galima daryti išvadą, jog istoriniai akcininkai veikė kaip privatūs investuotojai rinkos ekonomikos sąlygomis. Privataus investuotojo, veikiančo rinkos ekonomikos sąlygomis, principas taikomas tik įprastinėmis rinkos sąlygomis (33). Tačiau istoriniai akcininkai įsikišo, kad išgelbėtų Dexia sudėtingiausiame finansų krizės etape visiškai neįprastomis rinkos sąlygomis. Be to, šis istorinių akcininkų įsikišimas buvo viena didelių sunkumų patiriančios įmonės Dexia gelbėjimo priemonių, svarbių visų trijų suinteresuotųjų valstybių narių ekonomikos sistemoms. Taigi paminėtina, kad vertinant privataus investuotojo rinkos ekonomikos sąlygomis principą, neturi būti atsižvelgiama į viešosios, ekonominės, socialinės politikos nuostatas (34). Vėliau, siekiant atitikti privataus investuotojo rinkos ekonomikos sąlygomis kriterijų, investavimo tikėtinumas turi būti grindžiamas ex-ante verslo planu, o dar geriau – ex-ante verslo planu, patvirtintu nepriklausomų auditorių, ir tyrimu nepalankiausiomis krizės sąlygomis (angl. stress test) (35).

| (127) | Galų gale, net jeigu viešasis investuotojas turi nuosavybės teises (o tokie savininkai yra istoriniai akcininkai, būtent CDC ir Holding Communal, ir dėl jų veiksmų atsakomybė gali būti priskiriama valstybei), palyginti su privačiu investuotoju rinkos ekonomikoje, derėtų patikrinti, ar investuotojas veikia kaip apdairus investuotojas, kuris nerizikuoja labiau negu privatus investuotojas rinkos ekonomikos sąlygomis (36). Taigi tuo, kad investuotojas yra istorinis, negalima pateisinti „lankstesnio“ rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo principo taikymo. |
| --- | --- |

(127)

Galų gale, net jeigu viešasis investuotojas turi nuosavybės teises (o tokie savininkai yra istoriniai akcininkai, būtent CDC ir Holding Communal, ir dėl jų veiksmų atsakomybė gali būti priskiriama valstybei), palyginti su privačiu investuotoju rinkos ekonomikoje, derėtų patikrinti, ar investuotojas veikia kaip apdairus investuotojas, kuris nerizikuoja labiau negu privatus investuotojas rinkos ekonomikos sąlygomis (36). Taigi tuo, kad investuotojas yra istorinis, negalima pateisinti „lankstesnio“ rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo principo taikymo.

| (128) | Be to, Komisija mano, kad suinteresuotosioms valstybėms narėms priskiriamas kapitalo didinimas yra atrankinio pobūdžio, nes atliekamas tik vienoje įmonėje – Dexia grupėje. Turėdama omenyje Dexia dydį ir svarbą Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo rinkoms bei faktą, kad be įsikišimo grupė galėjo tapti nemoki, ir dėl to visų trijų šalių teritorijose būtų gerokai pakitusi bankų rinkos struktūra, Komisija mano, kad aptariamomis priemonėmis daromas poveikis valstybių narių prekybai. |
| --- | --- |

(128)

Be to, Komisija mano, kad suinteresuotosioms valstybėms narėms priskiriamas kapitalo didinimas yra atrankinio pobūdžio, nes atliekamas tik vienoje įmonėje – Dexia grupėje. Turėdama omenyje Dexia dydį ir svarbą Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo rinkoms bei faktą, kad be įsikišimo grupė galėjo tapti nemoki, ir dėl to visų trijų šalių teritorijose būtų gerokai pakitusi bankų rinkos struktūra, Komisija mano, kad aptariamomis priemonėmis daromas poveikis valstybių narių prekybai.

| (129) | Todėl baigdama Komisija reiškia nuomonę, kad CDC ir Holding Communal atlikta kapitalo injekcija yra Dexia gautos pagalbos dalis pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(129)

Todėl baigdama Komisija reiškia nuomonę, kad CDC ir Holding Communal atlikta kapitalo injekcija yra Dexia gautos pagalbos dalis pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

| (130) | Tačiau Komisija mano, kad lėšos, kurias įmonei Dexia perdavė įmonės Ethias (didinant kapitalą ji nenacionalizuota), Arcofin (kurios kapitalo didžioji dalis priklauso privatiems akcininkams) ir CNP Assurance (kurios kapitalo didžioji dalis priklauso privatiems akcininkams, būtent grupei Banque Populaire Caisses d’Épargne ir apyvartinių lėšų valdytojams), nėra valstybės lėšos. |
| --- | --- |

(130)

Tačiau Komisija mano, kad lėšos, kurias įmonei Dexia perdavė įmonės Ethias (didinant kapitalą ji nenacionalizuota), Arcofin (kurios kapitalo didžioji dalis priklauso privatiems akcininkams) ir CNP Assurance (kurios kapitalo didžioji dalis priklauso privatiems akcininkams, būtent grupei Banque Populaire Caisses d’Épargne ir apyvartinių lėšų valdytojams), nėra valstybės lėšos.

8.1.2.   VALSTYBIŲ GARANTIJA

| (131) | 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime (24–27 konstatuojamosios dalys) ir 2009 m. spalio 30 d. sprendime (13 konstatuojamoji dalis) Komisija nustatė, kad garantija turi pagalbos požymių. Šiuo požiūriu Komisija mano, kad šiuose sprendimuose išdėstyti argumentai taikytini ir toliau ir kad priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(131)

2008 m. lapkričio 19 d. sprendime (24–27 konstatuojamosios dalys) ir 2009 m. spalio 30 d. sprendime (13 konstatuojamoji dalis) Komisija nustatė, kad garantija turi pagalbos požymių. Šiuo požiūriu Komisija mano, kad šiuose sprendimuose išdėstyti argumentai taikytini ir toliau ir kad priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

8.1.3.   LIKVIDUMO PALAIKYMO (LP) OPERACIJA

| (132) | Vertindama, ar buvo suteikta su likvidumo palaikymo operacija susijusi pagalba, Komisija atsižvelgia į Belgijos valdžios institucijų pastabas, susijusias su BNB įgyvendinta Dexia likvidumo palaikymo operacija. Tačiau Komisija mano, kad dėl šių pastabų negalima pakeisti 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime išdėstytų jos išvadų dėl pagalbos dalies, susijusios su likvidumo palaikymo operacija. |
| --- | --- |

(132)

Vertindama, ar buvo suteikta su likvidumo palaikymo operacija susijusi pagalba, Komisija atsižvelgia į Belgijos valdžios institucijų pastabas, susijusias su BNB įgyvendinta Dexia likvidumo palaikymo operacija. Tačiau Komisija mano, kad dėl šių pastabų negalima pakeisti 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime išdėstytų jos išvadų dėl pagalbos dalies, susijusios su likvidumo palaikymo operacija.

| (133) | Iš tiesų Komisijos komunikato „Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės“ (37) (toliau – bankų komunikatas) 51 punkte Komisija nurodė, kad, jos nuomone, finansų įstaigai skirtos centrinio banko lėšos nėra valstybės pagalba, jeigu laikomasi tam tikrų sąlygų (38). |
| --- | --- |

(133)

Iš tiesų Komisijos komunikato „Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės“ (37) (toliau – bankų komunikatas) 51 punkte Komisija nurodė, kad, jos nuomone, finansų įstaigai skirtos centrinio banko lėšos nėra valstybės pagalba, jeigu laikomasi tam tikrų sąlygų (38).

| (134) | Viena iš bankų komunikate nurodytos pagalbos nebuvimo sąlygų – kad „priemonė [...] neužtikrinta jokia priešpriešine valstybės garantija“. Nagrinėjamu atveju Komisija pažymėjo, kad pagal 2008 m. spalio 15 d. įstatymą dėl priemonių, kuriomis siekiama skatinti finansinį stabilumą, ir valstybės garantijos asignavimams ir kitoms operacijoms, kuriomis siekiama finansinio stabilumo, nustatymo įmonės BNB skiriamiems asignavimams suteikiama Belgijos valstybės garantija (galiojanti atgaline tvarka). BNB atliktai LP operacijai galioja Belgijos valstybės garantija, taigi Komisijos nustatyta sąlyga neįvykdyta. |
| --- | --- |

(134)

Viena iš bankų komunikate nurodytos pagalbos nebuvimo sąlygų – kad „priemonė [...] neužtikrinta jokia priešpriešine valstybės garantija“. Nagrinėjamu atveju Komisija pažymėjo, kad pagal 2008 m. spalio 15 d. įstatymą dėl priemonių, kuriomis siekiama skatinti finansinį stabilumą, ir valstybės garantijos asignavimams ir kitoms operacijoms, kuriomis siekiama finansinio stabilumo, nustatymo įmonės BNB skiriamiems asignavimams suteikiama Belgijos valstybės garantija (galiojanti atgaline tvarka). BNB atliktai LP operacijai galioja Belgijos valstybės garantija, taigi Komisijos nustatyta sąlyga neįvykdyta.

| (135) | Taigi neįvykdytos visos bankų komunikate nustatytos sąlygos, kurios leistų atmesti teiginį, jog pagalba suteikta. Todėl reikia patikrinti, ar iš tikrųjų laikomasi valstybės pagalbos sąlygų. Kadangi BNB yra Belgijos valstybės įstaiga, jos lėšos yra valstybės lėšos. Tai akivaizdu, juolab kad šiuo atveju dėl priešpriešinės garantijos Belgijos valstybė tiesiogiai patiria bet kokius Dexia nuostolius. Be to, likvidumo palaikymas yra įmonei Dexia suteikiama atrankinė priemonė. Galų gale taikant priemonę, Dexia įgyja atrankinį pranašumą: bankui suteikiamas finansavimas, kurio jis nebegalėtų gauti rinkoje. Kadangi Dexia veikia keliose valstybėse narėse ir didžiąją veiklos dalį vykdo konkuruodama su kitomis finansų įstaigomis, kurių didžioji dalis nėra gavusi panašios pagalbos, šiuo pranašumu iškreipiama konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių prekybai. |
| --- | --- |

(135)

Taigi neįvykdytos visos bankų komunikate nustatytos sąlygos, kurios leistų atmesti teiginį, jog pagalba suteikta. Todėl reikia patikrinti, ar iš tikrųjų laikomasi valstybės pagalbos sąlygų. Kadangi BNB yra Belgijos valstybės įstaiga, jos lėšos yra valstybės lėšos. Tai akivaizdu, juolab kad šiuo atveju dėl priešpriešinės garantijos Belgijos valstybė tiesiogiai patiria bet kokius Dexia nuostolius. Be to, likvidumo palaikymas yra įmonei Dexia suteikiama atrankinė priemonė. Galų gale taikant priemonę, Dexia įgyja atrankinį pranašumą: bankui suteikiamas finansavimas, kurio jis nebegalėtų gauti rinkoje. Kadangi Dexia veikia keliose valstybėse narėse ir didžiąją veiklos dalį vykdo konkuruodama su kitomis finansų įstaigomis, kurių didžioji dalis nėra gavusi panašios pagalbos, šiuo pranašumu iškreipiama konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių prekybai.

| (136) | Komisija daro išvadą, kad LP operacija, BNB įvykdyta savo sąskaita, yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(136)

Komisija daro išvadą, kad LP operacija, BNB įvykdyta savo sąskaita, yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

8.1.4.   FSA PRIEMONĖ

| (137) | 2009 m. kovo 13 d. sprendime (53–56 konstatuojamosios dalys) Komisija nustatė, kad FSA priemonė turi pagalbos požymių; Komisija mano, kad dėl suinteresuotųjų valstybių narių pastabų nekyla abejonių dėl jos išvadų. |
| --- | --- |

(137)

2009 m. kovo 13 d. sprendime (53–56 konstatuojamosios dalys) Komisija nustatė, kad FSA priemonė turi pagalbos požymių; Komisija mano, kad dėl suinteresuotųjų valstybių narių pastabų nekyla abejonių dėl jos išvadų.

| (138) | Komisija daro išvadą, kad FSA priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(138)

Komisija daro išvadą, kad FSA priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

8.2.   PAGALBOS KIEKYBINIS ĮVERTINIMAS

| (139) | 2008 m. lapkričio 19 d. ir 2009 m. kovo 13 d. sprendimuose Komisija pirmą kartą įvertino pagalbos sumą, susijusią su aptariamomis priemonėmis. Remdamasi šiuo pirmuoju vertinimu ir papildomais duomenimis, kuriuos suinteresuotosios valstybės narės teikė nuo 2009 m. kovo 13 d., Komisija apskaičiavo pagalbos sumą, sudarytą iš toliau išvardytų dalių. |
| --- | --- |

(139)

2008 m. lapkričio 19 d. ir 2009 m. kovo 13 d. sprendimuose Komisija pirmą kartą įvertino pagalbos sumą, susijusią su aptariamomis priemonėmis. Remdamasi šiuo pirmuoju vertinimu ir papildomais duomenimis, kuriuos suinteresuotosios valstybės narės teikė nuo 2009 m. kovo 13 d., Komisija apskaičiavo pagalbos sumą, sudarytą iš toliau išvardytų dalių.

8.2.1.   KAPITALO DIDINIMAS

| (140) | 2008 m. rugsėjo 30 d. paskelbtos kapitalo injekcijos bendra suma yra 6,4 mlrd. EUR; dėl išvardytų priežasčių iš jos reikia atimti Ethias, Arcofin ir CNP Assurance kapitalo injekcijas – atitinkamai 150, 350 ir 288 mln. EUR. |
| --- | --- |

(140)

2008 m. rugsėjo 30 d. paskelbtos kapitalo injekcijos bendra suma yra 6,4 mlrd. EUR; dėl išvardytų priežasčių iš jos reikia atimti Ethias, Arcofin ir CNP Assurance kapitalo injekcijas – atitinkamai 150, 350 ir 288 mln. EUR.

| (141) | Komisija taip pat pažymi, kad vykdydama savo restruktūrizavimo planą Dexia atsisakė 376 mln. EUR pelno, gaunamo iš konvertuojamų Dexia BIL vertybinių popierių, kuriuos turėjo pasirašyti Liuksemburgo valstybė, bet jie niekuomet nebuvo pasirašyti. Todėl ši suma taip pat išskaičiuojama iš sumos, į kurią reikia atsižvelgti nustatant su kapitalo didinimu susijusias pagalbos dalis. |
| --- | --- |

(141)

Komisija taip pat pažymi, kad vykdydama savo restruktūrizavimo planą Dexia atsisakė 376 mln. EUR pelno, gaunamo iš konvertuojamų Dexia BIL vertybinių popierių, kuriuos turėjo pasirašyti Liuksemburgo valstybė, bet jie niekuomet nebuvo pasirašyti. Todėl ši suma taip pat išskaičiuojama iš sumos, į kurią reikia atsižvelgti nustatant su kapitalo didinimu susijusias pagalbos dalis.

| (142) | Todėl visa pagalbos suma, susijusi su kapitalo didinimu, lygi 5,2 mlrd. EUR (39). |
| --- | --- |

(142)

Todėl visa pagalbos suma, susijusi su kapitalo didinimu, lygi 5,2 mlrd. EUR (39).

8.2.2.   VALSTYBIŲ GARANTIJA

| (143) | Pagal 2008 m. spalio 9 d. pasirašytą Dexia ir suinteresuotųjų valstybių narių garantijos susitarimą suinteresuotųjų valstybių narių garantija apima ne didesnę kaip 150 mlrd. EUR sumą. 2009 m. lapkričio 1 d. įsigaliojusiu garantijos susitarimu ši suma sumažinta iki 100 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(143)

Pagal 2008 m. spalio 9 d. pasirašytą Dexia ir suinteresuotųjų valstybių narių garantijos susitarimą suinteresuotųjų valstybių narių garantija apima ne didesnę kaip 150 mlrd. EUR sumą. 2009 m. lapkričio 1 d. įsigaliojusiu garantijos susitarimu ši suma sumažinta iki 100 mlrd. EUR.

| (144) | Pastabose, susijusiose su sprendimu pradėti procedūrą, suinteresuotosios valstybės narės nurodo, kad su garantija susijusi pagalbos suma turėtų būti apskaičiuojama remiantis Komisijos komunikatu dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (toliau – komunikatas dėl orientacinių normų) (40). Vadovaujantis šio komunikato nuostatomis, su garantija susijusios pagalbos dalys būtų apskaičiuojamos prie garantijos atlygio normos ir orientacinės normos, apibrėžiamos kaip tarpbankinės rinkos orientacinė norma (IBOR), skirtumo pridedant 75 bazinius punktus. |
| --- | --- |

(144)

Pastabose, susijusiose su sprendimu pradėti procedūrą, suinteresuotosios valstybės narės nurodo, kad su garantija susijusi pagalbos suma turėtų būti apskaičiuojama remiantis Komisijos komunikatu dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (toliau – komunikatas dėl orientacinių normų) (40). Vadovaujantis šio komunikato nuostatomis, su garantija susijusios pagalbos dalys būtų apskaičiuojamos prie garantijos atlygio normos ir orientacinės normos, apibrėžiamos kaip tarpbankinės rinkos orientacinė norma (IBOR), skirtumo pridedant 75 bazinius punktus.

| (145) | Atsakydama į šias pastabas Komisija pažymi, kad sunkumų patiriančioms įmonėms taikoma rinkos normomis grindžiama orientacinė norma netinkama, nes be garantijos Dexia rinkose negalėtų gauti jokio finansavimo. Todėl remdamasi nusistovėjusia praktika, susijusia su jai nurodytais restruktūrizavimo atvejais, Komisija mano, kad pagalbos, į kurią reikia atsižvelgti vertinant garantiją, suma gali siekti faktinę garantuotą sumą (100 mlrd. EUR), kuri nuo 2009 m. lapkričio 1 d. laikoma didžiausia Dexia įsipareigojimų, kurie gali būti faktiškai garantuoti, suma (41). |
| --- | --- |

(145)

Atsakydama į šias pastabas Komisija pažymi, kad sunkumų patiriančioms įmonėms taikoma rinkos normomis grindžiama orientacinė norma netinkama, nes be garantijos Dexia rinkose negalėtų gauti jokio finansavimo. Todėl remdamasi nusistovėjusia praktika, susijusia su jai nurodytais restruktūrizavimo atvejais, Komisija mano, kad pagalbos, į kurią reikia atsižvelgti vertinant garantiją, suma gali siekti faktinę garantuotą sumą (100 mlrd. EUR), kuri nuo 2009 m. lapkričio 1 d. laikoma didžiausia Dexia įsipareigojimų, kurie gali būti faktiškai garantuoti, suma (41).

8.2.3.   LIKVIDUMO PALAIKYMO (LP) OPERACIJA

| (146) | Kaip ir dėl ankstesnio argumento garantijos tema, mutatis mutandis Komisija mano, kad pagalbos dalis, susijusi su Belgijos valstybės garantija BNB vykdomai LP operacijai, gali siekti faktiškai garantuojamas sumas, t. y. [...] mlrd. EUR, o ši suma atitinka ECB valdančiosios tarybos patvirtintą, BNB suteiktą ir Belgijos valstybės garantuotą didžiausios LP sumos dalį. |
| --- | --- |

(146)

Kaip ir dėl ankstesnio argumento garantijos tema, mutatis mutandis Komisija mano, kad pagalbos dalis, susijusi su Belgijos valstybės garantija BNB vykdomai LP operacijai, gali siekti faktiškai garantuojamas sumas, t. y. [...] mlrd. EUR, o ši suma atitinka ECB valdančiosios tarybos patvirtintą, BNB suteiktą ir Belgijos valstybės garantuotą didžiausios LP sumos dalį.

8.2.4.   FSA PRIEMONĖ

| (147) | Remdamasi komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto (42) Komisija mano, kad suma, į kurią reikia atsižvelgti vertinant pagalbos sumą, susijusią su sumažėjusios vertės turto tvarkymo priemone, yra atitinkamo portfelio sandorio kainos ir rinkos kainos skirtumas. Vadovaujantis Komisijos praktika (43), sandorio kaina apibrėžiama kaip nominalioji likutinė vertė be pirmosios mokamos dalies, kurią visiškai padengia priemone besinaudojantis bankas. |
| --- | --- |

(147)

Remdamasi komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto (42) Komisija mano, kad suma, į kurią reikia atsižvelgti vertinant pagalbos sumą, susijusią su sumažėjusios vertės turto tvarkymo priemone, yra atitinkamo portfelio sandorio kainos ir rinkos kainos skirtumas. Vadovaujantis Komisijos praktika (43), sandorio kaina apibrėžiama kaip nominalioji likutinė vertė be pirmosios mokamos dalies, kurią visiškai padengia priemone besinaudojantis bankas.

| (148) | FSA priemonei būdingi tam tikri ypatumai, palyginti su kitomis sumažėjusios vertės turto tvarkymo priemonėmis, dėl kurių Komisijai teko pareikšti nuomonę:






  — | FSAM portfelį (jo nominalioji likutinė vertė 2008 m. rugsėjo 30 d. buvo 16,98 mlrd. USD) sudaro dvi dalys: i) neįtrauktas turtas (kurio nominalioji likutinė vertė 4,5 mlrd. USD) – dėl jo sudaroma negarantuota pardavimo galimybės sutartis; ir ii) garantuotas turtas (kurio nominalioji likutinė vertė 12,48 mlrd. USD) – dėl jo sudaroma garantuota pardavimo galimybės sutartis, kadangi garantijos susitarime numatyta, kad Belgijos ir Prancūzijos valstybės įsipareigoja garantuoti Dexia obligacijas pagal šio įtraukto turto pardavimo galimybės sutartį. Vis dėlto Komisija pažymi, kad siekiant amortizuoti Dexia išsaugotą pirmąją 4,5 mlrd. USD dalį atsižvelgiama į visus reikalavimus mokėti pagal pardavimo galimybės sutartį (ir garantuoto, ir neįtraukto turto). Todėl ši pirmoji 4,5 mlrd. USD dalis apima ne tik turto, kuriam taikoma priemonė, portfelį, bet ir visą FSAM portfelį, |
| --- | --- | --- |

(148)

FSA priemonei būdingi tam tikri ypatumai, palyginti su kitomis sumažėjusios vertės turto tvarkymo priemonėmis, dėl kurių Komisijai teko pareikšti nuomonę:

—

FSAM portfelį (jo nominalioji likutinė vertė 2008 m. rugsėjo 30 d. buvo 16,98 mlrd. USD) sudaro dvi dalys: i) neįtrauktas turtas (kurio nominalioji likutinė vertė 4,5 mlrd. USD) – dėl jo sudaroma negarantuota pardavimo galimybės sutartis; ir ii) garantuotas turtas (kurio nominalioji likutinė vertė 12,48 mlrd. USD) – dėl jo sudaroma garantuota pardavimo galimybės sutartis, kadangi garantijos susitarime numatyta, kad Belgijos ir Prancūzijos valstybės įsipareigoja garantuoti Dexia obligacijas pagal šio įtraukto turto pardavimo galimybės sutartį. Vis dėlto Komisija pažymi, kad siekiant amortizuoti Dexia išsaugotą pirmąją 4,5 mlrd. USD dalį atsižvelgiama į visus reikalavimus mokėti pagal pardavimo galimybės sutartį (ir garantuoto, ir neįtraukto turto). Todėl ši pirmoji 4,5 mlrd. USD dalis apima ne tik turto, kuriam taikoma priemonė, portfelį, bet ir visą FSAM portfelį,

| — | be to, jeigu reikia, pagal priemonę numatoma, kad iškart pateikus prašymą Belgijos ir Prancūzijos valstybės įsikiša net užtikrindamos pirmosios 4,5 mlrd. USD dalies apmokėjimą, o vėliau kreipiasi į Dexia, kuri už šį įsikišimą tuomet turi atlyginti grynaisiais pinigais. Taigi dėl šio mechanizmo Belgijos ir Prancūzijos valstybėms kyla pavojus prarasti garantuotą turtą ir pavojus, kad Dexia neįvykdys įsipareigojimo, netgi susijusio su pirmąja 4,5 mlrd. USD dalimi. Sumažėjusios vertės turto priemonėms šis ypatumas paprastai nebūdingas. |
| --- | --- |

—

be to, jeigu reikia, pagal priemonę numatoma, kad iškart pateikus prašymą Belgijos ir Prancūzijos valstybės įsikiša net užtikrindamos pirmosios 4,5 mlrd. USD dalies apmokėjimą, o vėliau kreipiasi į Dexia, kuri už šį įsikišimą tuomet turi atlyginti grynaisiais pinigais. Taigi dėl šio mechanizmo Belgijos ir Prancūzijos valstybėms kyla pavojus prarasti garantuotą turtą ir pavojus, kad Dexia neįvykdys įsipareigojimo, netgi susijusio su pirmąja 4,5 mlrd. USD dalimi. Sumažėjusios vertės turto priemonėms šis ypatumas paprastai nebūdingas.

| (149) | Dėl šių ypatumų apskaičiuojant sandorio kainą aptariamas visas FSAM portfelis, o ne vien garantuoto turto portfelis. 2009 m. sausio 31 d. jo nominalioji likutinė vertė buvo 16,6 mlrd. USD. Taigi sandorio kaina yra 12,1 mlrd. USD (t. y. 16,6 ir 4,5 mlrd. USD skirtumas). Rinkos kaina buvo [7–9] mlrd. USD, o pagalbos suma siekia [3,1–5,1] mlrd. USD arba [2,4–4,0] mlrd. EUR (44). |
| --- | --- |

(149)

Dėl šių ypatumų apskaičiuojant sandorio kainą aptariamas visas FSAM portfelis, o ne vien garantuoto turto portfelis. 2009 m. sausio 31 d. jo nominalioji likutinė vertė buvo 16,6 mlrd. USD. Taigi sandorio kaina yra 12,1 mlrd. USD (t. y. 16,6 ir 4,5 mlrd. USD skirtumas). Rinkos kaina buvo [7–9] mlrd. USD, o pagalbos suma siekia [3,1–5,1] mlrd. USD arba [2,4–4,0] mlrd. EUR (44).

8.2.5.   BENDRA ĮVAIRIŲ PAGALBOS PRIEMONIŲ SUMA

| (150) | Kaip pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą pabrėžė suinteresuotosios valstybės narės, Komisija pripažįsta, kad nereikia sudėti pagalbos sumų, atitinkančių kapitalo restruktūrizavimą, su įsipareigojimų garantija, nes abiejų tipų priemonėmis konkurencija iškraipoma nevienodai. Todėl Komisija pažymi, kad bendra Dexia gautos kapitalo didinimo pagalbos ir sumažėjusios vertės turto tvarkymo pagalbos (FSA priemonė) suma yra 8,4 mlrd. EUR ir kad pagalbos, suteiktos garantijos bei LP operacijos forma, suma gali siekti [95–135] mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(150)

Kaip pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą pabrėžė suinteresuotosios valstybės narės, Komisija pripažįsta, kad nereikia sudėti pagalbos sumų, atitinkančių kapitalo restruktūrizavimą, su įsipareigojimų garantija, nes abiejų tipų priemonėmis konkurencija iškraipoma nevienodai. Todėl Komisija pažymi, kad bendra Dexia gautos kapitalo didinimo pagalbos ir sumažėjusios vertės turto tvarkymo pagalbos (FSA priemonė) suma yra 8,4 mlrd. EUR ir kad pagalbos, suteiktos garantijos bei LP operacijos forma, suma gali siekti [95–135] mlrd. EUR.

8.3.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS

8.3.1.   TEISINIS PAGRINDAS

| (151) | Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą „vidaus rinkai neprieštaraujančia gali būti laikoma [...] pagalba, skirta [...] kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. Atsižvelgdama į finansų rinkų padėtį po to, kai pradėtos taikyti atitinkamos priemonės, Komisija mano, kad aptariamos priemonės gali būti vertinamos remiantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktu. Vertinant Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo ekonomiką, tai buvo patvirtinta įvairiuose Komisijos sprendimuose, kuriais patvirtinamos priemonės, šių valstybių narių valdžios institucijų priimtos siekiant įveikti finansų krizę (45). Todėl, panašiai kaip 2008 m. lapkričio 19 d., 2009 m. kovo 13 d. ir 2009 m. spalio 30 d. sprendimuose dėl Dexia, aptariamų pagalbos priemonių vertinimo teisinis pagrindas tebėra Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas. |
| --- | --- |

(151)

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punktą „vidaus rinkai neprieštaraujančia gali būti laikoma [...] pagalba, skirta [...] kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. Atsižvelgdama į finansų rinkų padėtį po to, kai pradėtos taikyti atitinkamos priemonės, Komisija mano, kad aptariamos priemonės gali būti vertinamos remiantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktu. Vertinant Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo ekonomiką, tai buvo patvirtinta įvairiuose Komisijos sprendimuose, kuriais patvirtinamos priemonės, šių valstybių narių valdžios institucijų priimtos siekiant įveikti finansų krizę (45). Todėl, panašiai kaip 2008 m. lapkričio 19 d., 2009 m. kovo 13 d. ir 2009 m. spalio 30 d. sprendimuose dėl Dexia, aptariamų pagalbos priemonių vertinimo teisinis pagrindas tebėra Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas.

| (152) | Atsižvelgdama į dabartinę krizę, Komisija patikslino sąlygas, kuriomis turi būti teikiama sumažėjusios vertės turto tvarkymo pagalba ir pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms restruktūrizuoti. Šie principai išdėstyti komunikate dėl sumažėjusios vertės turto bei komunikate dėl bankų restruktūrizavimo. |
| --- | --- |

(152)

Atsižvelgdama į dabartinę krizę, Komisija patikslino sąlygas, kuriomis turi būti teikiama sumažėjusios vertės turto tvarkymo pagalba ir pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms restruktūrizuoti. Šie principai išdėstyti komunikate dėl sumažėjusios vertės turto bei komunikate dėl bankų restruktūrizavimo.

8.3.2.   FSA PRIEMONĖS SUDERINAMUMAS

| (153) | Kaip nurodyta 2009 m. kovo 13 d. sprendime, FSA priemonė patenka į komunikato dėl sumažėjusios vertės turto taikymo sritį, nors pagrindinis jos tikslas – leisti įgyvendinti FSA pardavimo operaciją. Taigi ši priemonė turi būti nagrinėjama remiantis komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatytomis sąlygomis. Šiuo klausimu 2009 m. kovo 13 d. sprendime Komisija padarė išvadą, kad pati garantija, jos padengimas turtu bei sąnaudų paskirstymas įmonei Dexia ir Belgijos bei Prancūzijos valstybėms yra suderinami su vidaus rinka. Dar reikėjo patikrinti turto vertinimą, garantijos atlygį bei Dexia leisimų vertybinių popierių, viršijančių pirmąją 4,5 mlrd. USD dalį, atlygį. |
| --- | --- |

(153)

Kaip nurodyta 2009 m. kovo 13 d. sprendime, FSA priemonė patenka į komunikato dėl sumažėjusios vertės turto taikymo sritį, nors pagrindinis jos tikslas – leisti įgyvendinti FSA pardavimo operaciją. Taigi ši priemonė turi būti nagrinėjama remiantis komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatytomis sąlygomis. Šiuo klausimu 2009 m. kovo 13 d. sprendime Komisija padarė išvadą, kad pati garantija, jos padengimas turtu bei sąnaudų paskirstymas įmonei Dexia ir Belgijos bei Prancūzijos valstybėms yra suderinami su vidaus rinka. Dar reikėjo patikrinti turto vertinimą, garantijos atlygį bei Dexia leisimų vertybinių popierių, viršijančių pirmąją 4,5 mlrd. USD dalį, atlygį.

8.3.2.1.   
  Turto vertinimas

| (154) | Komisija išnagrinėjo, ar taikytas faktinės ekonominės vertės (FEV) vertinimo metodas atitinka komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatytus reikalavimus, visų pirma: i) ar jis, kiek įmanoma, pagrįstas stebėjimų pagrindu gautais duomenimis, ii) ar jame iškelta tikroviškų ir atsargių prielaidų dėl būsimų grynųjų pinigų srautų ir iii) ar jis atliekant vertinimą buvo grindžiamas atsargumo tyrimu nepalankiausiomis krizės sąlygomis. |
| --- | --- |

(154)

Komisija išnagrinėjo, ar taikytas faktinės ekonominės vertės (FEV) vertinimo metodas atitinka komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatytus reikalavimus, visų pirma: i) ar jis, kiek įmanoma, pagrįstas stebėjimų pagrindu gautais duomenimis, ii) ar jame iškelta tikroviškų ir atsargių prielaidų dėl būsimų grynųjų pinigų srautų ir iii) ar jis atliekant vertinimą buvo grindžiamas atsargumo tyrimu nepalankiausiomis krizės sąlygomis.

| (155) | Ši taikytų turto vertinimo metodų analizė atlikta techninę pagalbą teikiant Komisijos pasamdytiems ekspertams. Vertinta kiekviena FSAM portfeliui priskirta pagrindinė turto kategorija, peržiūrint rezultatus ir vadovaujantis baziniu bei nepalankiausių sąlygų scenarijais. Nagrinėdama metodiką ir prielaidas, kuriomis naudotasi vertinant FEV, Komisija jas įvertino teigiamai. Taigi Komisija pažymi, kad apskritai pasirinktos atsargios prielaidos:






  — | įsipareigojimų neįvykdymo rodikliai numatyti atsargiai, remiantis naujausiomis gana atsargiomis šio turto efektyvumo tendencijomis, |
| --- | --- | --- |

(155)

Ši taikytų turto vertinimo metodų analizė atlikta techninę pagalbą teikiant Komisijos pasamdytiems ekspertams. Vertinta kiekviena FSAM portfeliui priskirta pagrindinė turto kategorija, peržiūrint rezultatus ir vadovaujantis baziniu bei nepalankiausių sąlygų scenarijais. Nagrinėdama metodiką ir prielaidas, kuriomis naudotasi vertinant FEV, Komisija jas įvertino teigiamai. Taigi Komisija pažymi, kad apskritai pasirinktos atsargios prielaidos:

—

įsipareigojimų neįvykdymo rodikliai numatyti atsargiai, remiantis naujausiomis gana atsargiomis šio turto efektyvumo tendencijomis,

| — | numatytos pagrįstos išieškojimo normos (įskaitant likvidavimo ir išieškojimo išlaidas), atspindint naujausias tendencijas ir nenumatant pagerėjimo per kelerius ateinančius metus, |
| --- | --- |

—

numatytos pagrįstos išieškojimo normos (įskaitant likvidavimo ir išieškojimo išlaidas), atspindint naujausias tendencijas ir nenumatant pagerėjimo per kelerius ateinančius metus,

| — | išankstinio išieškojimo prielaidos taip pat atsargios ir atitinka naujausias pastebėtas tendencijas. |
| --- | --- |

—

išankstinio išieškojimo prielaidos taip pat atsargios ir atitinka naujausias pastebėtas tendencijas.

| (156) | [...] |
| --- | --- |

(156)

[...]

| (157) | Pirmoji 4,5 mlrd. USD dalis, kurią Dexia turi grąžinti grynaisiais pinigais, viršija tikėtinų nuostolių dydį; nuostoliai įvertinti atsargiai, vadovaujantis komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto ir pagal bazinį, ir pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų, vertinant ir visą FSAM portfelį, ir FSAM portfelį atskaičius neįtrauktą turtą. Sandorio kaina – 12,1 mlrd. USD – mažesnė už FEV ir pagal bazinį scenarijų ([13,6–14,6] mlrd. USD), ir pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų ([12–13] mlrd. USD). |
| --- | --- |

(157)

Pirmoji 4,5 mlrd. USD dalis, kurią Dexia turi grąžinti grynaisiais pinigais, viršija tikėtinų nuostolių dydį; nuostoliai įvertinti atsargiai, vadovaujantis komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto ir pagal bazinį, ir pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų, vertinant ir visą FSAM portfelį, ir FSAM portfelį atskaičius neįtrauktą turtą. Sandorio kaina – 12,1 mlrd. USD – mažesnė už FEV ir pagal bazinį scenarijų ([13,6–14,6] mlrd. USD), ir pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų ([12–13] mlrd. USD).

8.3.2.2.   
  FSA priemonės atlygis

| (158) | Už FSA priemonę Dexia kasmet moka atlygį Belgijos ir Prancūzijos valstybėms, 113 bazinių punktų padengdama įsipareigojimo pagal garantuoto pardavimo galimybės sutartį neįvykdymo riziką bei 32 baziniais punktais padengdama Dexia likvidumo įsipareigojimų įmonei FSAM neįvykdymo riziką. |
| --- | --- |

(158)

Už FSA priemonę Dexia kasmet moka atlygį Belgijos ir Prancūzijos valstybėms, 113 bazinių punktų padengdama įsipareigojimo pagal garantuoto pardavimo galimybės sutartį neįvykdymo riziką bei 32 baziniais punktais padengdama Dexia likvidumo įsipareigojimų įmonei FSAM neįvykdymo riziką.

| (159) | Komisija teigiamai vertina tai, kad pirmoji 4,5 mlrd. USD dalis, kurią Dexia turi grąžinti grynaisiais pinigais, 2009 m. sausio 31 d. ir pagal bazinį, ir pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų didesnė negu tikėtini nuostoliai, nes dėl to sumažėja Belgijos ir Prancūzijos valstybių rizika. Kalbant konkrečiau, Komisija teigiamai vertina Belgijos ir Prancūzijos valstybėms mokamo atlygio už FSA priemonę dydį, atsižvelgdama į Belgijos ir Prancūzijos valstybių prisiimtą likutinę riziką. Be to, pagal komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto norint įvertinti atlygį už FSA priemonę galima atsižvelgti į reguliuojamo kapitalo, sudaryto taikant šią priemonę, panaudojimą kitais tikslais. Kadangi pirmoji grąžintina dalis didelė ir apskaičiuojant su ja susijusį reguliuojamą kapitalą taikomas koeficientas lygus 1 250 %, Belgijos ir Prancūzijos valstybės įrodė, kad FSA priemonė nepadeda reguliuojamo kapitalo panaudoti kitais tikslais. Kaip nurodyta komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 21 punkte (11 išnaša), už paramos turtui priemones turi būti atlyginama panašiai kaip atliekant kapitalo injekciją. Kapitalo suma, kurią galima palyginti su FSA priemone, čia lygi nuliui, kadangi reguliuojamas kapitalas nepanaudojamas kitais tikslais. Tačiau FSA priemonė apima platesnį įpareigojančių įvykių spektrą, o ne vien garantuojamo turto nuostolius. Todėl Komisija mano, kad FSA priemonės metinis atlygis yra tinkamas. |
| --- | --- |

(159)

Komisija teigiamai vertina tai, kad pirmoji 4,5 mlrd. USD dalis, kurią Dexia turi grąžinti grynaisiais pinigais, 2009 m. sausio 31 d. ir pagal bazinį, ir pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų didesnė negu tikėtini nuostoliai, nes dėl to sumažėja Belgijos ir Prancūzijos valstybių rizika. Kalbant konkrečiau, Komisija teigiamai vertina Belgijos ir Prancūzijos valstybėms mokamo atlygio už FSA priemonę dydį, atsižvelgdama į Belgijos ir Prancūzijos valstybių prisiimtą likutinę riziką. Be to, pagal komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto norint įvertinti atlygį už FSA priemonę galima atsižvelgti į reguliuojamo kapitalo, sudaryto taikant šią priemonę, panaudojimą kitais tikslais. Kadangi pirmoji grąžintina dalis didelė ir apskaičiuojant su ja susijusį reguliuojamą kapitalą taikomas koeficientas lygus 1 250 %, Belgijos ir Prancūzijos valstybės įrodė, kad FSA priemonė nepadeda reguliuojamo kapitalo panaudoti kitais tikslais. Kaip nurodyta komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 21 punkte (11 išnaša), už paramos turtui priemones turi būti atlyginama panašiai kaip atliekant kapitalo injekciją. Kapitalo suma, kurią galima palyginti su FSA priemone, čia lygi nuliui, kadangi reguliuojamas kapitalas nepanaudojamas kitais tikslais. Tačiau FSA priemonė apima platesnį įpareigojančių įvykių spektrą, o ne vien garantuojamo turto nuostolius. Todėl Komisija mano, kad FSA priemonės metinis atlygis yra tinkamas.

8.3.2.3.   
  Atlygis už leisimus vertybinius popierius

| (160) | Komisija pažymi, kad Belgijos ir Prancūzijos valstybių gaunama kompensacija už garantiją, viršijančią pirmąją 4,5 mlrd. USD dalį, yra didesnė už reikalaujamą pagal komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto. |
| --- | --- |

(160)

Komisija pažymi, kad Belgijos ir Prancūzijos valstybių gaunama kompensacija už garantiją, viršijančią pirmąją 4,5 mlrd. USD dalį, yra didesnė už reikalaujamą pagal komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto.

8.3.2.4.   
  Išvada dėl FSA priemonės suderinamumo su komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto

| (161) | Todėl Komisija daro išvadą, kad FSA priemonė yra suderinama su komunikato dėl sumažėjusios vertės turto principais. |
| --- | --- |

(161)

Todėl Komisija daro išvadą, kad FSA priemonė yra suderinama su komunikato dėl sumažėjusios vertės turto principais.

8.3.3.   RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANO SUDERINAMUMAS

8.3.3.1.   
  Reikalaujamas restruktūrizavimo lygis

| (162) | Kaip minėta, bendra su kapitalo didinimu ir FSA priemone susijusios pagalbos suma yra 8,4 mlrd. EUR. Pagal komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 4 punktą kaip tik į šią sumą turi būti atsižvelgiama vertinant prievolę pateikti restruktūrizavimo planą. Vertinant restruktūrizavimo plano suderinamumą su vidaus rinka, reikia atsižvelgti ir į pagalbos dalis, susijusias su garantija ir BNB atliekama likvidumo palaikymo operacija (46). |
| --- | --- |

(162)

Kaip minėta, bendra su kapitalo didinimu ir FSA priemone susijusios pagalbos suma yra 8,4 mlrd. EUR. Pagal komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 4 punktą kaip tik į šią sumą turi būti atsižvelgiama vertinant prievolę pateikti restruktūrizavimo planą. Vertinant restruktūrizavimo plano suderinamumą su vidaus rinka, reikia atsižvelgti ir į pagalbos dalis, susijusias su garantija ir BNB atliekama likvidumo palaikymo operacija (46).

| (163) | Kaip nurodyta komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 4 punkte (4 išnaša), kriterijai ir konkrečios aplinkybės, dėl kurių atsiranda įpareigojimas pateikti restruktūrizavimo planą, visų pirma, bet ne išimtinai, yra atvejai, kai valstybė atkūrė sunkumų patiriančio banko kapitalą arba kai paramą sumažėjusios vertės turtui gaunantis bankas jau yra gavęs bet kokią kitą valstybės pagalbą, kuri panaudojama nuostoliams padengti arba išvengti ir kuri iš viso viršija 2 % viso pagal riziką įvertinto banko turto. 2008 m. lapkričio 19 d., 2009 m. kovo 13 d. ir 2009 m. spalio 30 d. sprendimuose Komisija jau įrodė, kad tuo metu, kai buvo taikomos pagalbos priemonės, Dexia buvo sunkumų patirianti įmonė. |
| --- | --- |

(163)

Kaip nurodyta komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 4 punkte (4 išnaša), kriterijai ir konkrečios aplinkybės, dėl kurių atsiranda įpareigojimas pateikti restruktūrizavimo planą, visų pirma, bet ne išimtinai, yra atvejai, kai valstybė atkūrė sunkumų patiriančio banko kapitalą arba kai paramą sumažėjusios vertės turtui gaunantis bankas jau yra gavęs bet kokią kitą valstybės pagalbą, kuri panaudojama nuostoliams padengti arba išvengti ir kuri iš viso viršija 2 % viso pagal riziką įvertinto banko turto. 2008 m. lapkričio 19 d., 2009 m. kovo 13 d. ir 2009 m. spalio 30 d. sprendimuose Komisija jau įrodė, kad tuo metu, kai buvo taikomos pagalbos priemonės, Dexia buvo sunkumų patirianti įmonė.

| (164) | Su kapitalo didinimu ir FSA priemone susijusios pagalbos dalys sudaro 5,5 % pagal riziką įvertinto grupės turto, apskaičiuoto 2008 m. gruodžio 31 d., t. y. suma gerokai didesnė negu 2 % pagal riziką įvertinto turto, skirto Dexia nuostoliams padengti. Pagal šiuos principus Dexia turi pateikti restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(164)

Su kapitalo didinimu ir FSA priemone susijusios pagalbos dalys sudaro 5,5 % pagal riziką įvertinto grupės turto, apskaičiuoto 2008 m. gruodžio 31 d., t. y. suma gerokai didesnė negu 2 % pagal riziką įvertinto turto, skirto Dexia nuostoliams padengti. Pagal šiuos principus Dexia turi pateikti restruktūrizavimo planą.

| (165) | Reikalaujamas restruktūrizavimo lygis priklauso nuo kiekvienam bankui kylančių sunkumų dydžio ir nuo gautos pagalbos sumos. Šiuo požiūriu pagalba, į kurią reikia atsižvelgti, yra bendra pagalba, gauta taikant kapitalo restruktūrizavimo ir sumažėjusios vertės turto tvarkymo priemones bei garantijas. Restruktūrizavimo plano suderinamumas turi būti vertinamas pagal komunikate dėl bankų restruktūrizavimo išdėstytas sąlygas. Šios sąlygos yra tokios:






  — | restruktūrizavimo planas turi padėti atkurti įstaigos ilgalaikį gyvybingumą, |
| --- | --- | --- |

(165)

Reikalaujamas restruktūrizavimo lygis priklauso nuo kiekvienam bankui kylančių sunkumų dydžio ir nuo gautos pagalbos sumos. Šiuo požiūriu pagalba, į kurią reikia atsižvelgti, yra bendra pagalba, gauta taikant kapitalo restruktūrizavimo ir sumažėjusios vertės turto tvarkymo priemones bei garantijas. Restruktūrizavimo plano suderinamumas turi būti vertinamas pagal komunikate dėl bankų restruktūrizavimo išdėstytas sąlygas. Šios sąlygos yra tokios:

—

restruktūrizavimo planas turi padėti atkurti įstaigos ilgalaikį gyvybingumą,

| — | restruktūrizavimo planas turi užtikrinti tinkamą restruktūrizavimo sąnaudų paskirstymą valstybėms ir bankui, |
| --- | --- |

—

restruktūrizavimo planas turi užtikrinti tinkamą restruktūrizavimo sąnaudų paskirstymą valstybėms ir bankui,

| — | restruktūrizavimo planas turi padėti ištaisyti dėl pagalbos patirtus per didelius konkurencijos iškraipymus. |
| --- | --- |

—

restruktūrizavimo planas turi padėti ištaisyti dėl pagalbos patirtus per didelius konkurencijos iškraipymus.

8.3.3.2.   
  Įstaigos ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas

| (166) | Pagal komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 2 skyrių restruktūrizavimo planas turi padėti atkurti ilgalaikį įstaigos gyvybingumą, t. y. tas planas turi būti visapusiškas, išsamus ir pagrįstas darnia koncepcija, jame turi būti nurodyta, kaip bankas kuo greičiau (ne ilgiau kaip per penkerius metus) atkurs ilgalaikį gyvybingumą be valstybės pagalbos. Restruktūrizavimo plane visų pirma turi būti pateikiamas palyginimas su kitomis alternatyviomis galimybėmis, įskaitant galimybę banką suskaidyti arba galimybę jį perimti kitam bankui, jame turi būti nurodomos banko patiriamų sunkumų priežastys, informacija apie banko verslo modelį, numatyta atsisakyti tokių rūšių veiklos, kuri būtų struktūriškai nuostolinga, numatyta tinkama nuosavų lėšų grąža (pagal bazinį ir nepalankiausių sąlygų scenarijų) ir būdai grąžinti gautą valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(166)

Pagal komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 2 skyrių restruktūrizavimo planas turi padėti atkurti ilgalaikį įstaigos gyvybingumą, t. y. tas planas turi būti visapusiškas, išsamus ir pagrįstas darnia koncepcija, jame turi būti nurodyta, kaip bankas kuo greičiau (ne ilgiau kaip per penkerius metus) atkurs ilgalaikį gyvybingumą be valstybės pagalbos. Restruktūrizavimo plane visų pirma turi būti pateikiamas palyginimas su kitomis alternatyviomis galimybėmis, įskaitant galimybę banką suskaidyti arba galimybę jį perimti kitam bankui, jame turi būti nurodomos banko patiriamų sunkumų priežastys, informacija apie banko verslo modelį, numatyta atsisakyti tokių rūšių veiklos, kuri būtų struktūriškai nuostolinga, numatyta tinkama nuosavų lėšų grąža (pagal bazinį ir nepalankiausių sąlygų scenarijų) ir būdai grąžinti gautą valstybės pagalbą.

a)   Dexia verslo modelio vertinimas

| (167) | Pirmiausia Komisija nurodo teigiamą faktą, kad per tris pirmuosius 2009 m. ketvirčius Dexia pasiekė teigiamų rezultatų. Tačiau, atsižvelgdama į šiuos rezultatus, Komisija taip pat nurodo tokius dalykus:






  — | per tuos pačius 2009 m. gerokai suprastėjo grupės veiklos rezultatai: nuo pirmojo iki trečiojo 2009 m. ketvirčio jie krito 44 %, |
| --- | --- | --- |

(167)

Pirmiausia Komisija nurodo teigiamą faktą, kad per tris pirmuosius 2009 m. ketvirčius Dexia pasiekė teigiamų rezultatų. Tačiau, atsižvelgdama į šiuos rezultatus, Komisija taip pat nurodo tokius dalykus:

—

per tuos pačius 2009 m. gerokai suprastėjo grupės veiklos rezultatai: nuo pirmojo iki trečiojo 2009 m. ketvirčio jie krito 44 %,

| — | didelė dalis grupės veiklos rezultatų, kuriuos 2009 m. Dexia įvertino maždaug [300–500] mln. EUR, gaunami iš iždo veiklos, konkrečiau – iš transformacijos, galimos dėl labai statėjančios trumpesnių nei vienų metų mokėjimo terminų kreivės, |
| --- | --- |

—

didelė dalis grupės veiklos rezultatų, kuriuos 2009 m. Dexia įvertino maždaug [300–500] mln. EUR, gaunami iš iždo veiklos, konkrečiau – iš transformacijos, galimos dėl labai statėjančios trumpesnių nei vienų metų mokėjimo terminų kreivės,

| — | panašu, kad Dexia nebūtų gavusi pelno, jeigu nebūtų pasinaudojusi tokiu dideliu suinteresuotųjų valstybių narių garantuotu finansavimu (jis yra vienas didžiausių Europoje). |
| --- | --- |

—

panašu, kad Dexia nebūtų gavusi pelno, jeigu nebūtų pasinaudojusi tokiu dideliu suinteresuotųjų valstybių narių garantuotu finansavimu (jis yra vienas didžiausių Europoje).

| (168) | Remdamasi išsamia informacija, pateikta įmonės Dexia ir suinteresuotųjų valstybių narių, Komisija nustatė du pagrindinius Dexia pajamų šaltinius: nuolatines pajamas, susijusias su tradicine Dexia banko veikla, ir ne tokias nuolatines pajamas. Pirmąją pajamų grupę daugiausia sudaro pajamos iš paskolų ir obligacijų portfelio, pajamos iš komisinio atlygio, refinansavimo sąnaudos, rizikos ir veiklos sąnaudos. Antrosios grupės pajamos susijusios su trumpalaike transformacija, su savo sąskaita vykdoma veikla rinkoje ir išimtinėmis pajamomis, gautomis, pavyzdžiui, iš turto pardavimo, atsargų arba atvirų išvestinių finansinių priemonių pozicijų. |
| --- | --- |

(168)

Remdamasi išsamia informacija, pateikta įmonės Dexia ir suinteresuotųjų valstybių narių, Komisija nustatė du pagrindinius Dexia pajamų šaltinius: nuolatines pajamas, susijusias su tradicine Dexia banko veikla, ir ne tokias nuolatines pajamas. Pirmąją pajamų grupę daugiausia sudaro pajamos iš paskolų ir obligacijų portfelio, pajamos iš komisinio atlygio, refinansavimo sąnaudos, rizikos ir veiklos sąnaudos. Antrosios grupės pajamos susijusios su trumpalaike transformacija, su savo sąskaita vykdoma veikla rinkoje ir išimtinėmis pajamomis, gautomis, pavyzdžiui, iš turto pardavimo, atsargų arba atvirų išvestinių finansinių priemonių pozicijų.

| (169) | Remiantis informacija, kurią Komisijai pateikė suinteresuotosios valstybės narės, [...], pagrindinių grupės pelno šaltinių analizę galima atlikti vertinant maržas, palyginti su orientacinėmis tarpbankinėmis palūkanų normomis. 2009 m. atlikus šią analizę Komisija pareiškė nuomonę, kad tradicinės Dexia banko veiklos pelningumas būtų labai nedidelis, gal net neigiamas. Tokia analizė nepaneigiama per tris pirmuosius 2009 m. ketvirčius pasiektų teigiamų rezultatų tyrimu, rodančiu, jog, kaip nurodyta pirmiau, šie resultatai pasiekti dėl ypatingų aplinkybų. |
| --- | --- |

(169)

Remiantis informacija, kurią Komisijai pateikė suinteresuotosios valstybės narės, [...], pagrindinių grupės pelno šaltinių analizę galima atlikti vertinant maržas, palyginti su orientacinėmis tarpbankinėmis palūkanų normomis. 2009 m. atlikus šią analizę Komisija pareiškė nuomonę, kad tradicinės Dexia banko veiklos pelningumas būtų labai nedidelis, gal net neigiamas. Tokia analizė nepaneigiama per tris pirmuosius 2009 m. ketvirčius pasiektų teigiamų rezultatų tyrimu, rodančiu, jog, kaip nurodyta pirmiau, šie resultatai pasiekti dėl ypatingų aplinkybų.

| (170) | Be to, būsimo pagrindinių grupės pelno šaltinių prognozės, kurios gali būti pagrįstai atliktos, neleidžia daryti išvados, kad esant dabartinei padėčiai Dexia tradicinės banko veiklos rezultatai gali pagerėti. Iš tiesų:






  — | finansinių paslaugų viešajam ir pusiau viešajam sektoriui paskolų ir obligacijų portfelio vidutinė marža ilgą laiką išliks nedidelė, nes i) iš šios veiklos gaunamos nedidelės pajamos (remiantis restruktūrizavimo plane pateikiama informacija – iki [...] bazinių punktų), ii) šio turto amortizacija vyksta gana lėtai, nes PWB paskolų ir obligacijų turto terminai yra vidutiniai (ilgi), ir iii) Dexia sunku šį turtą, kurio terminai baigiasi, pakeisti naujomis paskolomis, iš kurių būtų gauta daugiau pajamų. Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad Dexia buvo numačiusi naują PWB veiklos 2009 m. [...] mlrd. EUR apyvartą; per 2009 m. pirmus 11 mėnesių gauta [...] numatytos sumos ([...] mlrd. EUR), nes tradicinėse Dexia rinkose išaugo konkurencija šioje srityje bei spaudimas mažinti palūkanų maržas, |
| --- | --- | --- |

(170)

Be to, būsimo pagrindinių grupės pelno šaltinių prognozės, kurios gali būti pagrįstai atliktos, neleidžia daryti išvados, kad esant dabartinei padėčiai Dexia tradicinės banko veiklos rezultatai gali pagerėti. Iš tiesų:

—

finansinių paslaugų viešajam ir pusiau viešajam sektoriui paskolų ir obligacijų portfelio vidutinė marža ilgą laiką išliks nedidelė, nes i) iš šios veiklos gaunamos nedidelės pajamos (remiantis restruktūrizavimo plane pateikiama informacija – iki [...] bazinių punktų), ii) šio turto amortizacija vyksta gana lėtai, nes PWB paskolų ir obligacijų turto terminai yra vidutiniai (ilgi), ir iii) Dexia sunku šį turtą, kurio terminai baigiasi, pakeisti naujomis paskolomis, iš kurių būtų gauta daugiau pajamų. Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad Dexia buvo numačiusi naują PWB veiklos 2009 m. [...] mlrd. EUR apyvartą; per 2009 m. pirmus 11 mėnesių gauta [...] numatytos sumos ([...] mlrd. EUR), nes tradicinėse Dexia rinkose išaugo konkurencija šioje srityje bei spaudimas mažinti palūkanų maržas,

| — | pajamos iš komisinio atlygio, kurio svarbus šaltinis praeityje buvo Dexia vykdomos finansinės veiklos struktūrinių priemonių pardavimas vietos savivaldos institucijoms, ateityje gali mažėti, nes reikia numatyti, kad šis šaltinis išseks (struktūrinių priemonių pardavimo mastas sumažės dėl naujų finansinių paslaugų viešajam ir pusiau viešajam sektoriui teikimo mažėjimo ir nedidelio vietos savivaldos institucijų poreikio gauti tokių priemonių ateityje) ir išaugs konkurencija veiklos, už kurią mokamas komisinis atlygis, srityje, |
| --- | --- |

—

pajamos iš komisinio atlygio, kurio svarbus šaltinis praeityje buvo Dexia vykdomos finansinės veiklos struktūrinių priemonių pardavimas vietos savivaldos institucijoms, ateityje gali mažėti, nes reikia numatyti, kad šis šaltinis išseks (struktūrinių priemonių pardavimo mastas sumažės dėl naujų finansinių paslaugų viešajam ir pusiau viešajam sektoriui teikimo mažėjimo ir nedidelio vietos savivaldos institucijų poreikio gauti tokių priemonių ateityje) ir išaugs konkurencija veiklos, už kurią mokamas komisinis atlygis, srityje,

| — | finansavimo sąnaudos išaugtų dėl to, kad Dexia privalo laipsniškai pakeisti trumpalaikį ir (arba) iš centrinių bankų gautą finansavimą labiau ilgalaikiu finansavimu, gautu arba i) obligacijų rinkoje už didesnę kainą negu iki finansų krizės, arba ii) hipotekos lakštų rinkoje, irgi už didesnę negu prieškrizinė kainą, neviršijant šios rinkos absorbcijos gebėjimų, kurie ateityje gali tapti dar mažesni dėl numatomo ECB reikalavimus atitinkančio įkeičiamo turto didinimo, arba iii) iš komercinių bei institucinių klientų indėlių, bet konkurencingesnėmis sąlygomis, |
| --- | --- |

—

finansavimo sąnaudos išaugtų dėl to, kad Dexia privalo laipsniškai pakeisti trumpalaikį ir (arba) iš centrinių bankų gautą finansavimą labiau ilgalaikiu finansavimu, gautu arba i) obligacijų rinkoje už didesnę kainą negu iki finansų krizės, arba ii) hipotekos lakštų rinkoje, irgi už didesnę negu prieškrizinė kainą, neviršijant šios rinkos absorbcijos gebėjimų, kurie ateityje gali tapti dar mažesni dėl numatomo ECB reikalavimus atitinkančio įkeičiamo turto didinimo, arba iii) iš komercinių bei institucinių klientų indėlių, bet konkurencingesnėmis sąlygomis,

| — | veiklos ir struktūrinės sąnaudos (reiškiamos baziniais punktais proporcingai balanso sumai) gali išlikti dabartinio lygio arba net didėti, nepaisant to, kad šias sąnaudas planuojama iki 2012 m. gruodžio 31 d. sumažinti 15 %, nes mažinant sąnaudas, per tą patį laikotarpį turės sumažėti grupės balansas, kuris yra didesnis negu 15 %, |
| --- | --- |

—

veiklos ir struktūrinės sąnaudos (reiškiamos baziniais punktais proporcingai balanso sumai) gali išlikti dabartinio lygio arba net didėti, nepaisant to, kad šias sąnaudas planuojama iki 2012 m. gruodžio 31 d. sumažinti 15 %, nes mažinant sąnaudas, per tą patį laikotarpį turės sumažėti grupės balansas, kuris yra didesnis negu 15 %,

| — | galų gale rizikos sąnaudos per kelerius ateinančius metus gali kisti palankesne linkme, kaip rodo 2009 m. Dexia atlikti atsargų mažinimai. Tačiau rizikos sąnaudos mažėja nedaug, nes prastėja kai kurių Dexia poveikį darančių viešojo sektoriaus subjektų kreditingumas. |
| --- | --- |

—

galų gale rizikos sąnaudos per kelerius ateinančius metus gali kisti palankesne linkme, kaip rodo 2009 m. Dexia atlikti atsargų mažinimai. Tačiau rizikos sąnaudos mažėja nedaug, nes prastėja kai kurių Dexia poveikį darančių viešojo sektoriaus subjektų kreditingumas.

| (171) | Todėl baigdama nagrinėjimą Komisija reiškia nuomonę, kad restruktūrizavimo planu turi būti i) sumažintas Dexia finansinis įsiskolinimas siekiant visų pirma jai padėti prisiimti didesnes finansavimo sąnaudas bei mažesnes turto maržas, (ii) pagerinta finansavimo šaltinių kokybė ir sudėtis ir iii) sumažinta pastoviųjų sąnaudų bazė. |
| --- | --- |

(171)

Todėl baigdama nagrinėjimą Komisija reiškia nuomonę, kad restruktūrizavimo planu turi būti i) sumažintas Dexia finansinis įsiskolinimas siekiant visų pirma jai padėti prisiimti didesnes finansavimo sąnaudas bei mažesnes turto maržas, (ii) pagerinta finansavimo šaltinių kokybė ir sudėtis ir iii) sumažinta pastoviųjų sąnaudų bazė.

| (172) | Šiuo požiūriu Komisija mano, kad restruktūrizavimo plane, apie kurį pranešta 2010 m. vasario 9 d., pateikiami tinkami grupės ilgalaikio gyvybingumo problemos sprendimai, jeigu jis bus vykdomas vadovaujantis suinteresuotųjų valstybių narių prisiimtais įsipareigojimais. |
| --- | --- |

(172)

Šiuo požiūriu Komisija mano, kad restruktūrizavimo plane, apie kurį pranešta 2010 m. vasario 9 d., pateikiami tinkami grupės ilgalaikio gyvybingumo problemos sprendimai, jeigu jis bus vykdomas vadovaujantis suinteresuotųjų valstybių narių prisiimtais įsipareigojimais.

| (173) | Visų pirma vykdant restruktūrizavimo planą iki 2014 m. galima 35 % sumažinti Dexia balanso dydį, palyginti su 2008 m. gruodžio 31 d. suma, ir vėl nukreipti grupės veiklą į tradicines banko veiklos sritis:






  — | 2009 m. liepos 1 d. pardavus FSA įmonei Assured Guaranty labai pagerėjo Dexia rizikos profilis: sumažėjo viešojo sektoriaus ir JAV struktūrinių priemonių keliamos rizikos poveikis. Assured Guaranty vertybiniai popieriai, Dexia gauti perleidus FSA, irgi bus perleisti, todėl sumažės specializuoto draudimo sektoriaus poveikis įmonei Dexia, |
| --- | --- | --- |

(173)

Visų pirma vykdant restruktūrizavimo planą iki 2014 m. galima 35 % sumažinti Dexia balanso dydį, palyginti su 2008 m. gruodžio 31 d. suma, ir vėl nukreipti grupės veiklą į tradicines banko veiklos sritis:

—

2009 m. liepos 1 d. pardavus FSA įmonei Assured Guaranty labai pagerėjo Dexia rizikos profilis: sumažėjo viešojo sektoriaus ir JAV struktūrinių priemonių keliamos rizikos poveikis. Assured Guaranty vertybiniai popieriai, Dexia gauti perleidus FSA, irgi bus perleisti, todėl sumažės specializuoto draudimo sektoriaus poveikis įmonei Dexia,

| — | didelė obligacijų portfelio valdymo veiklos bei tam tikros PWB veiklos įmonės Dexia netradicinėse rinkose (būtent Australijoje, Japonijoje, Meksikoje, Švedijoje ir Šveicarijoje) dalis yra atskirta nuo grupės tradicinės banko veiklos ir valdoma laipsniškai ją mažinant. Visa perduoto turto portfelio valdymo (LPMD) veiklos suma 2009 m. gruodžio 31 d. yra 161,7 mlrd. EUR, t. y. 27,9 % viso Dexia balanso tą dieną. Kaip nurodyta 4 lentelėje, suinteresuotosios valstybės narės numato laipsniškai amortizuoti LPMD. Komisija nurodo, kad nepaisant restruktūrizavimo plane numatyto paspartinto obligacijų portfelio perleidimo, LPMD veiklos amortizavimas vyksta lėtai dėl ilgų atitinkamo turto terminų (2014 m. LPMD sudarys 17,9 % viso Dexia balanso). Todėl per ateinančius metus ši veikla tebedarys poveikį grupės pelningumui. Vis dėlto Komisija palankiai vertina tai, kad taikant konservatyvias LPMD kapitalo išpirkimo taisykles (laikomasi [10–15] % pirmojo lygio nuosavų lėšų koeficiento) ribojamas grupės platinimo pajėgumas ir taip padedama gauti pakankamus rezultatus. Be to, laikomasi griežtų finansavimo taisyklių (LPMD veiklai priskiriami stabilūs ištekliai: garantuotų ar negarantuotų obligacijų emisija, hipotekos lakštai ir indėliai) – tai irgi turi padėti sumažinti su LPMD susijusią likvidumo bei transformacijos riziką. Galų gale LPMD veiklą atskyrus nuo likusios grupės veiklos rinkos stebėtojai galės lengviau ją prižiūrėti, |
| --- | --- |

—

didelė obligacijų portfelio valdymo veiklos bei tam tikros PWB veiklos įmonės Dexia netradicinėse rinkose (būtent Australijoje, Japonijoje, Meksikoje, Švedijoje ir Šveicarijoje) dalis yra atskirta nuo grupės tradicinės banko veiklos ir valdoma laipsniškai ją mažinant. Visa perduoto turto portfelio valdymo (LPMD) veiklos suma 2009 m. gruodžio 31 d. yra 161,7 mlrd. EUR, t. y. 27,9 % viso Dexia balanso tą dieną. Kaip nurodyta 4 lentelėje, suinteresuotosios valstybės narės numato laipsniškai amortizuoti LPMD. Komisija nurodo, kad nepaisant restruktūrizavimo plane numatyto paspartinto obligacijų portfelio perleidimo, LPMD veiklos amortizavimas vyksta lėtai dėl ilgų atitinkamo turto terminų (2014 m. LPMD sudarys 17,9 % viso Dexia balanso). Todėl per ateinančius metus ši veikla tebedarys poveikį grupės pelningumui. Vis dėlto Komisija palankiai vertina tai, kad taikant konservatyvias LPMD kapitalo išpirkimo taisykles (laikomasi [10–15] % pirmojo lygio nuosavų lėšų koeficiento) ribojamas grupės platinimo pajėgumas ir taip padedama gauti pakankamus rezultatus. Be to, laikomasi griežtų finansavimo taisyklių (LPMD veiklai priskiriami stabilūs ištekliai: garantuotų ar negarantuotų obligacijų emisija, hipotekos lakštai ir indėliai) – tai irgi turi padėti sumažinti su LPMD susijusią likvidumo bei transformacijos riziką. Galų gale LPMD veiklą atskyrus nuo likusios grupės veiklos rinkos stebėtojai galės lengviau ją prižiūrėti,

| — | PWB veiklos, kurią Dexia vykdo ne savo tradicinėse rinkose (Prancūzijos, Belgijos ir Liuksemburgo), irgi gerokai sumažėjo: patronuojamosios bendrovės Italijoje (Dexia Crediop, kurios balansas 2009 m. birželio 30 d. buvo 61,2 mlrd. EUR) ir Ispanijoje (Dexia Sabadell, kurios bendrasis balansas 2008 m. gruodžio 31 d. buvo 15,6 mlrd. EUR) bus perleistos atitinkamai iki 2012 m. gruodžio 31 d. ir 2013 m. gruodžio 31 d., kaip kad 2008 m. buvo perleistas Dexia priklausęs Kommunalkredit Austria kapitalas, o 2009 m. – PWB veiklą vykdęs subjektas Indijoje. Sustabdžius PWB veiklą netradicinėse Dexia rinkose turėtų sumažėti spaudimas Dexia PWB veiklos maržai, |
| --- | --- |

—

PWB veiklos, kurią Dexia vykdo ne savo tradicinėse rinkose (Prancūzijos, Belgijos ir Liuksemburgo), irgi gerokai sumažėjo: patronuojamosios bendrovės Italijoje (Dexia Crediop, kurios balansas 2009 m. birželio 30 d. buvo 61,2 mlrd. EUR) ir Ispanijoje (Dexia Sabadell, kurios bendrasis balansas 2008 m. gruodžio 31 d. buvo 15,6 mlrd. EUR) bus perleistos atitinkamai iki 2012 m. gruodžio 31 d. ir 2013 m. gruodžio 31 d., kaip kad 2008 m. buvo perleistas Dexia priklausęs Kommunalkredit Austria kapitalas, o 2009 m. – PWB veiklą vykdęs subjektas Indijoje. Sustabdžius PWB veiklą netradicinėse Dexia rinkose turėtų sumažėti spaudimas Dexia PWB veiklos maržai,

| — | galiausiai nuo šio sprendimo dienos bus nutraukta prekyba savo sąskaita ir gerokai sumažės rinkos veikla, o tai padės sumažinti įmonei Dexia kylančią rinkos riziką bei į balansą neįtrauktų operacijų sandorio šalies riziką: SBPO ir TOB veikla bus valdoma laipsniškai ją mažinant, o Dexia rizikos vertės (angl. value-at-risk, VaR) ribos bus sumažintos 44 %, palyginti su 2008 m. Visiškas prekybos savo sąskaita nutraukimas reiškia, kad Dexia vertybiniais popieriais prekiaus tik gaudama, perduodama ir vykdydama savo klientų pirkimo ir pardavimo pavedimus. Dexia jokiu būdu nevykdys prekybos veiklos savo sąskaita, išskyrus atvejus, jeigu tokia veikla turės būti vykdoma dėl Dexia negebėjimo įvykdyti tam tikrus savo klientų užsakymus, laikantis aiškiai nustatytų apribojimų, kad veikla nepakenktų grupės mokumui ir (arba) likvidumui. |
| --- | --- |

—

galiausiai nuo šio sprendimo dienos bus nutraukta prekyba savo sąskaita ir gerokai sumažės rinkos veikla, o tai padės sumažinti įmonei Dexia kylančią rinkos riziką bei į balansą neįtrauktų operacijų sandorio šalies riziką: SBPO ir TOB veikla bus valdoma laipsniškai ją mažinant, o Dexia rizikos vertės (angl. value-at-risk, VaR) ribos bus sumažintos 44 %, palyginti su 2008 m. Visiškas prekybos savo sąskaita nutraukimas reiškia, kad Dexia vertybiniais popieriais prekiaus tik gaudama, perduodama ir vykdydama savo klientų pirkimo ir pardavimo pavedimus. Dexia jokiu būdu nevykdys prekybos veiklos savo sąskaita, išskyrus atvejus, jeigu tokia veikla turės būti vykdoma dėl Dexia negebėjimo įvykdyti tam tikrus savo klientų užsakymus, laikantis aiškiai nustatytų apribojimų, kad veikla nepakenktų grupės mokumui ir (arba) likvidumui.

| (174) | Dexia finansinio įsiskolinimo mažinimas ir veiklos sutelkimas į tradicinę banko veiklą padės grupei laipsniškai atkurti balanso pusiausvyrą, sumažinant mažų maržų veiklos dalį (visų pirma paskolų, susijusių su PWB, kiekį ir obligacijų portfelį) ir padidinant pelningesnės veiklos dalį (visų pirma naują PWB ir RCB veiklos apyvartą bei projektų finansavimą). Šiuo klausimu Komisija palankiai vertina tai, kad taip sutelkiant Dexia veiklą nuolat prižiūrimas jos veiklos, ypač PWB, pelningumas. Iš tiesų turint omenyje, kad nuo šio sprendimo priėmimo dienos Dexia neteiks savo PWB klientams paskolų, jei RAROC lygis nesieks 10 %, mažiausio PWB veiklos ekonominio kapitalo pelningumo lygis galės būti užtikrintas iki 2014 gruodžio 31 d. Numatomi Dexia 2009–2014 m. rezultatai, apie kuriuos suinteresuotosios valstybės narės pranešė Komisijai (47), patvirtina, kad per šį laikotarpį galės būti užtikrintas bendras grupės veiklos pelningumas ir kad numatomi veiklos, valdomos laipsniškai ją mažinant, (LPMD) nuostoliai galės būti kompensuoti pagrindinės veiklos pelnu. |
| --- | --- |

(174)

Dexia finansinio įsiskolinimo mažinimas ir veiklos sutelkimas į tradicinę banko veiklą padės grupei laipsniškai atkurti balanso pusiausvyrą, sumažinant mažų maržų veiklos dalį (visų pirma paskolų, susijusių su PWB, kiekį ir obligacijų portfelį) ir padidinant pelningesnės veiklos dalį (visų pirma naują PWB ir RCB veiklos apyvartą bei projektų finansavimą). Šiuo klausimu Komisija palankiai vertina tai, kad taip sutelkiant Dexia veiklą nuolat prižiūrimas jos veiklos, ypač PWB, pelningumas. Iš tiesų turint omenyje, kad nuo šio sprendimo priėmimo dienos Dexia neteiks savo PWB klientams paskolų, jei RAROC lygis nesieks 10 %, mažiausio PWB veiklos ekonominio kapitalo pelningumo lygis galės būti užtikrintas iki 2014 gruodžio 31 d. Numatomi Dexia 2009–2014 m. rezultatai, apie kuriuos suinteresuotosios valstybės narės pranešė Komisijai (47), patvirtina, kad per šį laikotarpį galės būti užtikrintas bendras grupės veiklos pelningumas ir kad numatomi veiklos, valdomos laipsniškai ją mažinant, (LPMD) nuostoliai galės būti kompensuoti pagrindinės veiklos pelnu.

| (175) | Galų gale Dexia veiklą sutelkiant į tradicinę veiklą ir rinkas laipsniškai gerinamas grupės likvidumas, geriau derinant jos finansavimo terminus su šio turto terminais. Šį likvidumo gerinimą lemia trys pagrindinės priemonės:






  — | vidutinės ilgalaikio finansavimo trukmės pailginimas ir stabilaus grupės finansavimo išteklių didinimas. Šiuo požiūriu Komisija palankiai vertina restruktūrizavimo plane nustatytus trumpalaikio finansavimo tikslinius koeficientus, apskaičiuojamus pagal balanso dydį, grupės įsipareigojimų vidutinę trukmę ir stabilaus finansavimo šaltinius pagal bendrą grupės įsipareigojimų sumą. Komisija mano, kad tik jeigu nustatytais terminais bus laikomasi šių koeficientų, mažinant Dexia patiriamo likvidumo bei transformacijos rizikos poveikį bus prisidedama prie jos ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo. Be to, tokia įvykių raida atitinka naujuosius tarptautinius likvidumo apskaičiavimo ir priežiūros standartus, kurie šiuo metu aptariami Bazelio bankų priežiūros komitete, |
| --- | --- | --- |

(175)

Galų gale Dexia veiklą sutelkiant į tradicinę veiklą ir rinkas laipsniškai gerinamas grupės likvidumas, geriau derinant jos finansavimo terminus su šio turto terminais. Šį likvidumo gerinimą lemia trys pagrindinės priemonės:

—

vidutinės ilgalaikio finansavimo trukmės pailginimas ir stabilaus grupės finansavimo išteklių didinimas. Šiuo požiūriu Komisija palankiai vertina restruktūrizavimo plane nustatytus trumpalaikio finansavimo tikslinius koeficientus, apskaičiuojamus pagal balanso dydį, grupės įsipareigojimų vidutinę trukmę ir stabilaus finansavimo šaltinius pagal bendrą grupės įsipareigojimų sumą. Komisija mano, kad tik jeigu nustatytais terminais bus laikomasi šių koeficientų, mažinant Dexia patiriamo likvidumo bei transformacijos rizikos poveikį bus prisidedama prie jos ilgalaikio gyvybingumo atkūrimo. Be to, tokia įvykių raida atitinka naujuosius tarptautinius likvidumo apskaičiavimo ir priežiūros standartus, kurie šiuo metu aptariami Bazelio bankų priežiūros komitete,

| — | laipsniškas išankstinis Dexia įsipareigojimų obligacijų garantijos mechanizmo atsisakymas iki 2010 m. birželio 30 d. Komisija palankiai vertina tokį garantijos atsisakymą be valstybės pagalbos atkuriant Dexia ilgalaikį likvidumą, |
| --- | --- |

—

laipsniškas išankstinis Dexia įsipareigojimų obligacijų garantijos mechanizmo atsisakymas iki 2010 m. birželio 30 d. Komisija palankiai vertina tokį garantijos atsisakymą be valstybės pagalbos atkuriant Dexia ilgalaikį likvidumą,

| — | iki nulio sumažintas finansavimas, skirtas Dexia patronuojamajai įmonei DenizBank. Ši priemonė iš tiesų padeda užtikrinti, kad numatytas DenizBank vykdomos RCB veiklos plėtojimas būtų finansuojamas nuosavomis pastarosios įmonės lėšomis ir netaptų papildoma našta, turint omenyje visos grupės finansavimo poreikius. |
| --- | --- |

—

iki nulio sumažintas finansavimas, skirtas Dexia patronuojamajai įmonei DenizBank. Ši priemonė iš tiesų padeda užtikrinti, kad numatytas DenizBank vykdomos RCB veiklos plėtojimas būtų finansuojamas nuosavomis pastarosios įmonės lėšomis ir netaptų papildoma našta, turint omenyje visos grupės finansavimo poreikius.

b)   Restruktūrizavimo plane nurodyti nepalankiausių sąlygų scenarijai

| (176) | Vadovaudamasi komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 13 punktu, Komisija paprašė suinteresuotąsias valstybes nares atlikti kelis tyrimus nepalankiausiomis sąlygomis ir taip išbandyti Dexia atsparumą tam tikriems sukrėtimams, kurie gali įmonę ištikti per kelerius ateinančius metus, ir padaryti išvadą dėl grupės ilgalaikio gyvybingumo. |
| --- | --- |

(176)

Vadovaudamasi komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 13 punktu, Komisija paprašė suinteresuotąsias valstybes nares atlikti kelis tyrimus nepalankiausiomis sąlygomis ir taip išbandyti Dexia atsparumą tam tikriems sukrėtimams, kurie gali įmonę ištikti per kelerius ateinančius metus, ir padaryti išvadą dėl grupės ilgalaikio gyvybingumo.

| (177) | Svarbu nurodyti, kad atlikdama analizę Komisija rėmėsi suinteresuotųjų valstybių narių pateiktais tyrimų rezultatais. [...]. |
| --- | --- |

(177)

Svarbu nurodyti, kad atlikdama analizę Komisija rėmėsi suinteresuotųjų valstybių narių pateiktais tyrimų rezultatais. [...].

i)   Pirmasis tyrimas nepalankiausiomis sąlygomis

| (178) | Vertindama pirmąjį tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis, kuriuo siekiama išmatuoti Dexia atsparumą svarbiausių makroekonomikos kintamųjų (BVP, palūkanų normų ir valiutų keitimo kursų) pokyčiams, Komisija pateikia tokias pastabas:






  — | pirma, a priori atrodo, kad Dexia pelnas palyginti nedaug kinta atsižvelgiant į nepalaunkiausių sąlygų veikiamą augimo koeficientą. Iš tiesų nepaisant to, kad augimo koeficientai imituojami smarkiai veikiant nepalankiausioms sąlygoms, palyginti su ankstesnėmis pastabomis, Dexia pelnas, be abejo, sumažės, nes išaugs rizikos sąnaudos, tačiau jos veikla tebebus labai pelninga. Tai būtų galima paaiškinti i) palyginti didele gero kreditingumo valstybės finansų portfelio ir obligacijų portfelio, kuris valdomas laipsniškai jį mažinant, dalimi (48), ir ii) tuo, kad Dexia padarė teisingą sprendimą savo modelyje faktiškai nekoreguoti grupės pajamų esant nepalankiausių sąlygų scenarijui, |
| --- | --- | --- |

(178)

Vertindama pirmąjį tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis, kuriuo siekiama išmatuoti Dexia atsparumą svarbiausių makroekonomikos kintamųjų (BVP, palūkanų normų ir valiutų keitimo kursų) pokyčiams, Komisija pateikia tokias pastabas:

—

pirma, a priori atrodo, kad Dexia pelnas palyginti nedaug kinta atsižvelgiant į nepalaunkiausių sąlygų veikiamą augimo koeficientą. Iš tiesų nepaisant to, kad augimo koeficientai imituojami smarkiai veikiant nepalankiausioms sąlygoms, palyginti su ankstesnėmis pastabomis, Dexia pelnas, be abejo, sumažės, nes išaugs rizikos sąnaudos, tačiau jos veikla tebebus labai pelninga. Tai būtų galima paaiškinti i) palyginti didele gero kreditingumo valstybės finansų portfelio ir obligacijų portfelio, kuris valdomas laipsniškai jį mažinant, dalimi (48), ir ii) tuo, kad Dexia padarė teisingą sprendimą savo modelyje faktiškai nekoreguoti grupės pajamų esant nepalankiausių sąlygų scenarijui,

| — | antra, panašu, kad modelyje, Dexia taikomame atliekant tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis, nenustatytas joks faktinis augimo koeficiento ir Dexia finansavimo sąnaudų ryšys, ir apskritai kintamasis „finansavimo sąnaudos“, būtent marža, viršijanti tarpbankinę palūkanų normą, kurią Dexia taikytų naujoms paskoloms, nebuvo veikiamas nepalankiausių sąlygų. Tai irgi padėtų paaiškinti palyginti nedidelį Dexia pelno kitimą esant nepalankiausioms sąlygoms. Šis elementas dar svarbesnis turint omenyje, kad Dexia labai priklauso nuo finansavimo rinkoje ir nuo trumpalaikio finansavimo, todėl toks finansavimo sąnaudų augimo mastas bei greitis gali daryti poveikį įmonei Dexia. Siekdama išnagrinėti šį punktą, Komisija paprašė atskirai atlikti antrojo tipo tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis, |
| --- | --- |

—

antra, panašu, kad modelyje, Dexia taikomame atliekant tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis, nenustatytas joks faktinis augimo koeficiento ir Dexia finansavimo sąnaudų ryšys, ir apskritai kintamasis „finansavimo sąnaudos“, būtent marža, viršijanti tarpbankinę palūkanų normą, kurią Dexia taikytų naujoms paskoloms, nebuvo veikiamas nepalankiausių sąlygų. Tai irgi padėtų paaiškinti palyginti nedidelį Dexia pelno kitimą esant nepalankiausioms sąlygoms. Šis elementas dar svarbesnis turint omenyje, kad Dexia labai priklauso nuo finansavimo rinkoje ir nuo trumpalaikio finansavimo, todėl toks finansavimo sąnaudų augimo mastas bei greitis gali daryti poveikį įmonei Dexia. Siekdama išnagrinėti šį punktą, Komisija paprašė atskirai atlikti antrojo tipo tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis,

| — | trečia, vertinant kitus du kintamuosius, nepalankiausių sąlygų scenarijaus prielaidos buvo palyginti panašios į prielaidas, kuriomis grindžiamas bazinis scenarijus. Pavyzdžiui, apskaičiuojant palūkanų normas, ir pagal bazinį, ir pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų 3 mėnesių EURIBOR palūkanų norma buvo prognozuojama [...] % ir buvo prognozuojami atitinkamai [...] ir [...] % 5 metų normos vidurkiai, rekomenduojant šiek tiek išlyginti kreivę. Valiutos keitimo kursai pagal abu scenarijus buvo panašūs. Dėl šios priežasties Komisija paprašė atlikti atskirą poveikio tyrimą (žr. 186–195 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

—

trečia, vertinant kitus du kintamuosius, nepalankiausių sąlygų scenarijaus prielaidos buvo palyginti panašios į prielaidas, kuriomis grindžiamas bazinis scenarijus. Pavyzdžiui, apskaičiuojant palūkanų normas, ir pagal bazinį, ir pagal nepalankiausių sąlygų scenarijų 3 mėnesių EURIBOR palūkanų norma buvo prognozuojama [...] % ir buvo prognozuojami atitinkamai [...] ir [...] % 5 metų normos vidurkiai, rekomenduojant šiek tiek išlyginti kreivę. Valiutos keitimo kursai pagal abu scenarijus buvo panašūs. Dėl šios priežasties Komisija paprašė atlikti atskirą poveikio tyrimą (žr. 186–195 konstatuojamąsias dalis).

| (179) | Todėl, vertindama pirmąjį tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis, Komisija daro išvadą, kad turint omenyje, jog turėdama palyginti didelę valstybės finansų dalį ir gerą jos kreditingumą, Dexia gali išlaikyti didelį rizikos sąnaudų padidėjimą gerokai nuvertėjusioje makroekonominėje aplinkoje, todėl tyrimo nepalankiausiomis sąlygomis reikalavimai patenkinami. |
| --- | --- |

(179)

Todėl, vertindama pirmąjį tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis, Komisija daro išvadą, kad turint omenyje, jog turėdama palyginti didelę valstybės finansų dalį ir gerą jos kreditingumą, Dexia gali išlaikyti didelį rizikos sąnaudų padidėjimą gerokai nuvertėjusioje makroekonominėje aplinkoje, todėl tyrimo nepalankiausiomis sąlygomis reikalavimai patenkinami.

ii)   Antrasis tyrimas nepalankiausiomis sąlygomis

| (180) | Vertinant Dexia atliktą antrojo tipo tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis, kuriuo siekta įvertinti Dexia atsparumą rinkose gauto finansavimo sąnaudų padidėjimo atveju, atrodo, kad joms papildomai išaugus 100 bazinių punktų ir 200 bazinių punktų per 3 mėnesius, pelnas iki apmokestinimo sumažėtų atitinkamai [...] ir [...] mln. EUR. Faktinis poveikis galėtų būti didesnis, jeigu Dexia būtų pasinaudojusi Komisijos atliktame tyrime nepalankiausiomis sąlygomis nurodytomis [...] prielaidomis. Dexia pakoreguotos prielaidos yra tokios:






  — | finansavimo sąnaudų augimas buvo modeliuojamas per trumpesnį [...] laikotarpį. Šiuo požiūriu Komisija pažymi, kad tam tikri elementai, kaip antai Dexia CDS arba pirmaeilis neužtikrintas (angl. senior unsecured) ilgalaikis finansavimas, išaugo daugiau kaip [...] bazinių punktų per laikotarpį, ilgesnį nei [...]. Vertinant trumpalaikio finansavimo sąnaudas, be precedento neturinčio suinteresuotųjų valstybių narių ir centrinių bankų įsikišimo, kurio turi būti atsisakyta, šios finansavimo sąnaudos irgi būtų gerokai išaugusios, |
| --- | --- | --- |

(180)

Vertinant Dexia atliktą antrojo tipo tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis, kuriuo siekta įvertinti Dexia atsparumą rinkose gauto finansavimo sąnaudų padidėjimo atveju, atrodo, kad joms papildomai išaugus 100 bazinių punktų ir 200 bazinių punktų per 3 mėnesius, pelnas iki apmokestinimo sumažėtų atitinkamai [...] ir [...] mln. EUR. Faktinis poveikis galėtų būti didesnis, jeigu Dexia būtų pasinaudojusi Komisijos atliktame tyrime nepalankiausiomis sąlygomis nurodytomis [...] prielaidomis. Dexia pakoreguotos prielaidos yra tokios:

—

finansavimo sąnaudų augimas buvo modeliuojamas per trumpesnį [...] laikotarpį. Šiuo požiūriu Komisija pažymi, kad tam tikri elementai, kaip antai Dexia CDS arba pirmaeilis neužtikrintas (angl. senior unsecured) ilgalaikis finansavimas, išaugo daugiau kaip [...] bazinių punktų per laikotarpį, ilgesnį nei [...]. Vertinant trumpalaikio finansavimo sąnaudas, be precedento neturinčio suinteresuotųjų valstybių narių ir centrinių bankų įsikišimo, kurio turi būti atsisakyta, šios finansavimo sąnaudos irgi būtų gerokai išaugusios,

| — | Dexia pakeitė savo finansavimo paketą ir daro prielaidą, kad laikotarpiu, kai sąlygos finansavimo sąnaudoms nepalankiausios, bus atliekamas tik trumpalaikis finansavimas. Šiuo klausimu Komisija nurodo, kad tokios prielaidos prieštarauja naujausiai Dexia patirčiai, nes, nepaisant nuolatinio finansavimo sąnaudų didėjimo, ilgalaikio finansavimo dalis išaugo, |
| --- | --- |

—

Dexia pakeitė savo finansavimo paketą ir daro prielaidą, kad laikotarpiu, kai sąlygos finansavimo sąnaudoms nepalankiausios, bus atliekamas tik trumpalaikis finansavimas. Šiuo klausimu Komisija nurodo, kad tokios prielaidos prieštarauja naujausiai Dexia patirčiai, nes, nepaisant nuolatinio finansavimo sąnaudų didėjimo, ilgalaikio finansavimo dalis išaugo,

| — | taikydama nepalankiausių sąlygų scenarijų Dexia nesirėmė prielaidomis, kuriomis Europoje naudotasi neseniai atliekant panašius tyrimus. |
| --- | --- |

—

taikydama nepalankiausių sąlygų scenarijų Dexia nesirėmė prielaidomis, kuriomis Europoje naudotasi neseniai atliekant panašius tyrimus.

| (181) | Iš to Komisija daro išvadą, kad [...]. Komisija taip pat pažymi, kad į šį parametrą iš tiesų neatsižvelgiama kituose Dexia atliktuose tyrimuose nepalankiausiomis sąlygomis, būtent tyrime nepalankiausiomis sąlygomis, atliktame atsižvelgiant į kitus neseniai Europoje atliktus panašius bandymus, ir likvidumo tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(181)

Iš to Komisija daro išvadą, kad [...]. Komisija taip pat pažymi, kad į šį parametrą iš tiesų neatsižvelgiama kituose Dexia atliktuose tyrimuose nepalankiausiomis sąlygomis, būtent tyrime nepalankiausiomis sąlygomis, atliktame atsižvelgiant į kitus neseniai Europoje atliktus panašius bandymus, ir likvidumo tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis.

| (182) | Dexia tvirtina, kad i) prielaidos, išdėstytos jos verslo plane prieš atliekant padidėjimo [...] arba [...] bazinių punktų modeliavimą, jau savaime suformuluotos nepalankiausiomis sąlygomis, nes atspindi finansavimo sąlygas 2009 m. liepos mėn., kurios, aišku, buvo geresnės negu 2008 m. pabaigoje ar 2009 m. pradžioje, bet neatspindi teigiamos padėties raidos 2009 m. antroje pusėje; ii) prielaida, kad finansavimo paketas nebus keičiamas, neatspindi rinkos subjekto elgsenos tokiomis aplinkybėmis. Komisija patvirtina, kad finansavimo sąnaudų prielaidos iki nepalankiausių sąlygų modeliavimo yra atsargios, atsižvelgiant į Dexia 2009 m. patirtį. Tačiau, kadangi 2009 m. bankų sektoriui buvo taikomos išimtinės priemonės, o ateitis buvo neaiški, Komisija negali pareikšti nuomonės dėl Dexia finansavimo sąnaudų raidos ateityje. Šio pastarojo elemento tyrimas nepalankiausiomis sąlygomis naudingas, nes padeda padaryti išvadą, kad svarbu, jog pagal restruktūrizavimo planą i) būtų sumažinta Dexia finansavimo priklausomybė nuo rinkoje siūlomo finansavimo ir ii) būtų pailgintas vidutinis finansavimo laikotarpis, kad Dexia ne taip jautriai reaguotų į finansavimo sąnaudų augimą. Tai vienas iš dalykų, į kuriuos Dexia vadovybė atsižvelgė nuo 2008 m. rugsėjo 30 d. iki 2009 m. rugsėjo 30 d. ir kuriuos planavo įtraukti į restruktūrizavimo planą. Dinamiško trumpalaikio finansavimo poreikis 2008 m. pabaigoje buvo [200–300] mlrd. EUR, o 2009 m. rugsėjo 30 d. jis nukrito iki [150–200] mlrd. EUR, todėl restruktūrizavimo plane numatyta, jog „trumpalaikių paskolų ir (arba) bendrojo balanso dydžio“ koeficientas sumažės nuo 30 % (2009 m. gruodžio 31 d.) iki 11 % (2014 m. gruodžio 31 d.). Toks trumpalaikio finansavimo dydis Komisijai atrodo visiškai patenkinamas, nes taip gerokai sumažinamas Dexia pažeidžiamumas sukrėtimams, susijusiems su ilgalaikio finansavimo sąnaudų augimu. |
| --- | --- |

(182)

Dexia tvirtina, kad i) prielaidos, išdėstytos jos verslo plane prieš atliekant padidėjimo [...] arba [...] bazinių punktų modeliavimą, jau savaime suformuluotos nepalankiausiomis sąlygomis, nes atspindi finansavimo sąlygas 2009 m. liepos mėn., kurios, aišku, buvo geresnės negu 2008 m. pabaigoje ar 2009 m. pradžioje, bet neatspindi teigiamos padėties raidos 2009 m. antroje pusėje; ii) prielaida, kad finansavimo paketas nebus keičiamas, neatspindi rinkos subjekto elgsenos tokiomis aplinkybėmis. Komisija patvirtina, kad finansavimo sąnaudų prielaidos iki nepalankiausių sąlygų modeliavimo yra atsargios, atsižvelgiant į Dexia 2009 m. patirtį. Tačiau, kadangi 2009 m. bankų sektoriui buvo taikomos išimtinės priemonės, o ateitis buvo neaiški, Komisija negali pareikšti nuomonės dėl Dexia finansavimo sąnaudų raidos ateityje. Šio pastarojo elemento tyrimas nepalankiausiomis sąlygomis naudingas, nes padeda padaryti išvadą, kad svarbu, jog pagal restruktūrizavimo planą i) būtų sumažinta Dexia finansavimo priklausomybė nuo rinkoje siūlomo finansavimo ir ii) būtų pailgintas vidutinis finansavimo laikotarpis, kad Dexia ne taip jautriai reaguotų į finansavimo sąnaudų augimą. Tai vienas iš dalykų, į kuriuos Dexia vadovybė atsižvelgė nuo 2008 m. rugsėjo 30 d. iki 2009 m. rugsėjo 30 d. ir kuriuos planavo įtraukti į restruktūrizavimo planą. Dinamiško trumpalaikio finansavimo poreikis 2008 m. pabaigoje buvo [200–300] mlrd. EUR, o 2009 m. rugsėjo 30 d. jis nukrito iki [150–200] mlrd. EUR, todėl restruktūrizavimo plane numatyta, jog „trumpalaikių paskolų ir (arba) bendrojo balanso dydžio“ koeficientas sumažės nuo 30 % (2009 m. gruodžio 31 d.) iki 11 % (2014 m. gruodžio 31 d.). Toks trumpalaikio finansavimo dydis Komisijai atrodo visiškai patenkinamas, nes taip gerokai sumažinamas Dexia pažeidžiamumas sukrėtimams, susijusiems su ilgalaikio finansavimo sąnaudų augimu.

| (183) | Todėl, vertindama antrąjį tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis, Komisija daro išvadą, kad nors dabartinė Dexia finansavimo struktūra ją daro pažeidžiamą dėl staigių finansavimo sąnaudų šuolių, restruktūrizavimo planu laipsniškai ir patenkinamai mažinamas Dexia jautrumas jos finansavimo sąnaudų augimui. Be to, Komisija teigiamai vertina tai, kad Dexia turi didelių prie geros kokybės turto priskirtų vertybinių popierių atsargų (įskaitant LPMD skyriaus turtą), todėl tarpbankinėje atpirkimo sandorių rinkoje ir, jeigu reikia, iš centrinių bankų gali gauti finansavimą už šiek tiek mažesnę kainą. |
| --- | --- |

(183)

Todėl, vertindama antrąjį tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis, Komisija daro išvadą, kad nors dabartinė Dexia finansavimo struktūra ją daro pažeidžiamą dėl staigių finansavimo sąnaudų šuolių, restruktūrizavimo planu laipsniškai ir patenkinamai mažinamas Dexia jautrumas jos finansavimo sąnaudų augimui. Be to, Komisija teigiamai vertina tai, kad Dexia turi didelių prie geros kokybės turto priskirtų vertybinių popierių atsargų (įskaitant LPMD skyriaus turtą), todėl tarpbankinėje atpirkimo sandorių rinkoje ir, jeigu reikia, iš centrinių bankų gali gauti finansavimą už šiek tiek mažesnę kainą.

iii)   Trečiasis tyrimas nepalankiausiomis sąlygomis

| (184) | Vertindama trečiąjį tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis, kuriuo siekta išbandyti grupės likvidumą, Komisija pažymi, kad ir Dexia, ir CBFA atliktų tyrimų nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai rodo, jog grupė atitinka vieno mėnesio tyrimo reikalavimus. Komisija nurodo tokius dalykus:






  — | Dexia ir reguliavimo institucijos atlikto likvidumo tyrimo nepalankiausiomis sąlygomis modeliuose nesuformuluotos prielaidos, kiek toks likvidumas kainuotų išimtinėmis sąlygomis ir be valstybės pagalbos. Šiuo klausimu Komisija paprašė grupės atlikti atskirą tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis ir modeliuoti „finansavimo sąnaudų“ kintamąjį (žr. 180–183 konstatuojamąsias dalis), |
| --- | --- | --- |

(184)

Vertindama trečiąjį tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis, kuriuo siekta išbandyti grupės likvidumą, Komisija pažymi, kad ir Dexia, ir CBFA atliktų tyrimų nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai rodo, jog grupė atitinka vieno mėnesio tyrimo reikalavimus. Komisija nurodo tokius dalykus:

—

Dexia ir reguliavimo institucijos atlikto likvidumo tyrimo nepalankiausiomis sąlygomis modeliuose nesuformuluotos prielaidos, kiek toks likvidumas kainuotų išimtinėmis sąlygomis ir be valstybės pagalbos. Šiuo klausimu Komisija paprašė grupės atlikti atskirą tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis ir modeliuoti „finansavimo sąnaudų“ kintamąjį (žr. 180–183 konstatuojamąsias dalis),

| — | CBFA atlikto tyrimo nepalankiausiomis sąlygomis prielaidos, suformuluotos 2009 m. gegužės 8 d. aplinkraštyje, yra atsargios ir atspindi neseną krizės patirtį. Šios prielaidos, pvz., yra tokios: i) įstaiga nebegalėtų savęs finansuoti nebūdama užtikrinta (angl. unsecured) pinigų ir kapitalo rinkose; ii) finansuojant atpirkimo sandorius būtų taikomas įvertinimas šiek tiek mažesne nei rinkos verte (angl. haircut); iii) klientai „mažmenininkai“ per vieną savaitę atsiimtų 5 % savo neterminuotųjų ir taupomųjų indėlių ir 20 % šių indėlių būtų atsiimti per vieną mėnesį; iv) klientai „didmenininkai“ per vieną savaitę atsiimtų 100 % savo indėlių iki pareikalavimo (negarantuotų likvidžiu finansiniu turtu) ir indėlių, kurių terminas neaiškus; v) pasibaigus įstaigoje saugomų terminuotųjų indėlių terminams, jie visi nebūtų pratęsti, |
| --- | --- |

—

CBFA atlikto tyrimo nepalankiausiomis sąlygomis prielaidos, suformuluotos 2009 m. gegužės 8 d. aplinkraštyje, yra atsargios ir atspindi neseną krizės patirtį. Šios prielaidos, pvz., yra tokios: i) įstaiga nebegalėtų savęs finansuoti nebūdama užtikrinta (angl. unsecured) pinigų ir kapitalo rinkose; ii) finansuojant atpirkimo sandorius būtų taikomas įvertinimas šiek tiek mažesne nei rinkos verte (angl. haircut); iii) klientai „mažmenininkai“ per vieną savaitę atsiimtų 5 % savo neterminuotųjų ir taupomųjų indėlių ir 20 % šių indėlių būtų atsiimti per vieną mėnesį; iv) klientai „didmenininkai“ per vieną savaitę atsiimtų 100 % savo indėlių iki pareikalavimo (negarantuotų likvidžiu finansiniu turtu) ir indėlių, kurių terminas neaiškus; v) pasibaigus įstaigoje saugomų terminuotųjų indėlių terminams, jie visi nebūtų pratęsti,

| — | teigiami tyrimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai rodo i) pagerėjimą, kurį Dexia vadovybė pasiekė per 2009 metus, siekdama sumažinti dinamiškus trumpalaikio finansavimo poreikius, ir ii) iš esmės palankias finansų rinkų sąlygas. Teigiamu likvidumo tyrimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatu tam tikru metu vis dėlto neužtikrinama, kad rezultatas toks bus ateityje. Taigi svarbu, kad tam tikra drausmė (finansavimo politikos) būtų palaikoma keletą ateinančių mėnesių ir metų, kad būtų galima nuolat sėkmingai atlikti šį tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis. Šiuo požiūriu įvykdžius restruktūrizavimo plane nustatytus įsipareigojimus ne tik pagerinamas grupės likvidumas, bet ir sudaroma galimybė periodiškai tikrinti, kaip tų įsipareigojimų laikomasi. |
| --- | --- |

—

teigiami tyrimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai rodo i) pagerėjimą, kurį Dexia vadovybė pasiekė per 2009 metus, siekdama sumažinti dinamiškus trumpalaikio finansavimo poreikius, ir ii) iš esmės palankias finansų rinkų sąlygas. Teigiamu likvidumo tyrimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatu tam tikru metu vis dėlto neužtikrinama, kad rezultatas toks bus ateityje. Taigi svarbu, kad tam tikra drausmė (finansavimo politikos) būtų palaikoma keletą ateinančių mėnesių ir metų, kad būtų galima nuolat sėkmingai atlikti šį tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis. Šiuo požiūriu įvykdžius restruktūrizavimo plane nustatytus įsipareigojimus ne tik pagerinamas grupės likvidumas, bet ir sudaroma galimybė periodiškai tikrinti, kaip tų įsipareigojimų laikomasi.

| (185) | Todėl Komisija daro išvadą, kad Dexia atitinka šio trečiojo tyrimo nepalankiausiomis sąlygomis reikalavimus. |
| --- | --- |

(185)

Todėl Komisija daro išvadą, kad Dexia atitinka šio trečiojo tyrimo nepalankiausiomis sąlygomis reikalavimus.

iv)   Kitos pastabos dėl tyrimo nepalankiausiomis sąlygomis

| (186) | Pirma, išnagrinėjus tam tikras Dexia modeliuose darytas prielaidas, paaiškėja, kad:






  — | tam tikrų tipų sektoriuose arba santykiuose su tam tikromis sandorio šalimis įsipareigojimų neįvykdymo ir (arba) nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo (angl. loss given default, LGD) tikimybės prielaidos nelabai pagrįstos, palyginti su tam tikra viešai skelbiama informacija, |
| --- | --- | --- |

(186)

Pirma, išnagrinėjus tam tikras Dexia modeliuose darytas prielaidas, paaiškėja, kad:

—

tam tikrų tipų sektoriuose arba santykiuose su tam tikromis sandorio šalimis įsipareigojimų neįvykdymo ir (arba) nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo (angl. loss given default, LGD) tikimybės prielaidos nelabai pagrįstos, palyginti su tam tikra viešai skelbiama informacija,

| — | vertinant paskolų vietos savivaldos institucijoms portfelį, nedaryta jokių reitingų kitimo prielaidų, susijusių su valstybės finansų būklės prastėjimu ateityje. |
| --- | --- |

—

vertinant paskolų vietos savivaldos institucijoms portfelį, nedaryta jokių reitingų kitimo prielaidų, susijusių su valstybės finansų būklės prastėjimu ateityje.

| (187) | Tačiau svarbu pabrėžti, kad tyrimo rezultatus lyginti su viešai skelbiamais duomenimis sudėtinga, nes Dexia patiriamo poveikio mastas nepanašus į viešai skelbiamų duomenų mastą. Metodas, kurį Dexia taiko tikėtiniems nuostoliams apskaičiuoti, grindžiamas vidaus reitingais, į kuriuos įeina vidutiniai, ilgalaikiai, konservatyvūs ir ekonominio ciklo (angl. through-the-cycle) įsipareigojimų neįvykdymo ir (arba) nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo tikimybės parametrai, pritaikyti atspindėti tam tikrų duomenų netikrumą bei nepastovumą. Šiuos parametrus nagrinėja ir tvirtina Bankų, finansų ir draudimo komisija (pranc. CBFA), Prancūzijos bankų komisija ir Liuksemburgo finansinių paslaugų priežiūros komisija (pranc. CSSF). Pasak suinteresuotųjų valstybių narių, Dexia taikomų rizikos parametrų konservatyvumo lygis 10–30 % viršija mažiausius reikalavimus, išdėstytus Bazelio II rizikos ribojimo taisyklėse. |
| --- | --- |

(187)

Tačiau svarbu pabrėžti, kad tyrimo rezultatus lyginti su viešai skelbiamais duomenimis sudėtinga, nes Dexia patiriamo poveikio mastas nepanašus į viešai skelbiamų duomenų mastą. Metodas, kurį Dexia taiko tikėtiniems nuostoliams apskaičiuoti, grindžiamas vidaus reitingais, į kuriuos įeina vidutiniai, ilgalaikiai, konservatyvūs ir ekonominio ciklo (angl. through-the-cycle) įsipareigojimų neįvykdymo ir (arba) nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo tikimybės parametrai, pritaikyti atspindėti tam tikrų duomenų netikrumą bei nepastovumą. Šiuos parametrus nagrinėja ir tvirtina Bankų, finansų ir draudimo komisija (pranc. CBFA), Prancūzijos bankų komisija ir Liuksemburgo finansinių paslaugų priežiūros komisija (pranc. CSSF). Pasak suinteresuotųjų valstybių narių, Dexia taikomų rizikos parametrų konservatyvumo lygis 10–30 % viršija mažiausius reikalavimus, išdėstytus Bazelio II rizikos ribojimo taisyklėse.

| (188) | Antra, Komisija pažymi, kad ir absoliučiu, ir santykiniu požiūriu įmonei labai didelį poveikį daro tam tikrų šalių skola ir tam tikros finansų institucijos. Konkrečiai dėl paskolų valdžios įstaigoms poveikio Komisija nurodo, kad 2008 m. pabaigoje jis siekė [...] [...]. |
| --- | --- |

(188)

Antra, Komisija pažymi, kad ir absoliučiu, ir santykiniu požiūriu įmonei labai didelį poveikį daro tam tikrų šalių skola ir tam tikros finansų institucijos. Konkrečiai dėl paskolų valdžios įstaigoms poveikio Komisija nurodo, kad 2008 m. pabaigoje jis siekė [...] [...].

| (189) | Vis dėlto reikia pabrėžti, kad:






  — | toks poveikis a priori neturėtų daryti faktinės įtakos grupės veiklos rezultatui, ypač jei grupė neketina parduoti šio turto prieš pasibaigiant terminui (dėl šio poveikio galėtų padidėti į balansą įtraukto AFS rezervo nepastovumas), |
| --- | --- | --- |

(189)

Vis dėlto reikia pabrėžti, kad:

—

toks poveikis a priori neturėtų daryti faktinės įtakos grupės veiklos rezultatui, ypač jei grupė neketina parduoti šio turto prieš pasibaigiant terminui (dėl šio poveikio galėtų padidėti į balansą įtraukto AFS rezervo nepastovumas),

| — | pagal Dexia restruktūrizavimo planą šis poveikis galėtų sumažėti, nes numatoma, kad labai sumažės obligacijų portfelis. |
| --- | --- |

—

pagal Dexia restruktūrizavimo planą šis poveikis galėtų sumažėti, nes numatoma, kad labai sumažės obligacijų portfelis.

| (190) | Trečia, Komisija palankiai vertina grupės trumpalaikio finansavimo poreikio raidą. Vis dėlto Komisija pabrėžia, kad grupė iš esmės sumažino savo 0–1 mėn. trukmės finansavimo poreikį. Sprendžiant iš 7 lentelėje nurodytos bendro finansavimo procentinės dalies, atrodo, kad nuo 2008 m. gruodžio 31 d. iki 2009 m. rugsėjo 30 d. 0–1 mėn. trukmės finansavimas sumažėjo nuo [...] % iki [...] %. Tačiau 1–3 mėn. ir 6–12 mėn. trukmės finansavimo proporcijos padidėjo atitinkamai nuo [...] % iki [...] % ir nuo [...] % iki [...] %. 1–5 metų trukmės finansavimas išaugo nuo [...] % iki [...] %. Bet daugiausia paskolų šiuo laikotarpiu išduodama 1–2 metams. [...].

  7 lentelė


  Įvairių finansavimo šaltinių dalys, sudarančios bendrą Dexia finansavimo sumą

  (...) |
| --- | --- |

(190)

Trečia, Komisija palankiai vertina grupės trumpalaikio finansavimo poreikio raidą. Vis dėlto Komisija pabrėžia, kad grupė iš esmės sumažino savo 0–1 mėn. trukmės finansavimo poreikį. Sprendžiant iš 7 lentelėje nurodytos bendro finansavimo procentinės dalies, atrodo, kad nuo 2008 m. gruodžio 31 d. iki 2009 m. rugsėjo 30 d. 0–1 mėn. trukmės finansavimas sumažėjo nuo [...] % iki [...] %. Tačiau 1–3 mėn. ir 6–12 mėn. trukmės finansavimo proporcijos padidėjo atitinkamai nuo [...] % iki [...] % ir nuo [...] % iki [...] %. 1–5 metų trukmės finansavimas išaugo nuo [...] % iki [...] %. Bet daugiausia paskolų šiuo laikotarpiu išduodama 1–2 metams. [...].

7 lentelė

Įvairių finansavimo šaltinių dalys, sudarančios bendrą Dexia finansavimo sumą

(...)

| (191) | Šiuo požiūriu Komisijai pateiktame restruktūrizavimo plane numatoma i) LPMD obligacijų portfelį sumažinti 83 mlrd. EUR; ii) nuo 36 % iki 58 % padidinti stabilesnių finansavimo šaltinių dalį (kaip antai komerciniai indėliai ir hipotekos lakštai); iii) laipsniškai pailginti vidutinę turto gyvavimo trukmę. Dėl šių elementų gali būti sumažinta Dexia refinansavimo problemų rizika. Be to, svarbu pabrėžti, kad su šiuo finansavimo politikos pasikeitimu susijęs finansavimo sąnaudų augimas įtrauktas į preliminarius grupės rezultatus ir patvirtina, kad įmonė Dexia restruktūrizavimo laikotarpiu dirbs pelningai. |
| --- | --- |

(191)

Šiuo požiūriu Komisijai pateiktame restruktūrizavimo plane numatoma i) LPMD obligacijų portfelį sumažinti 83 mlrd. EUR; ii) nuo 36 % iki 58 % padidinti stabilesnių finansavimo šaltinių dalį (kaip antai komerciniai indėliai ir hipotekos lakštai); iii) laipsniškai pailginti vidutinę turto gyvavimo trukmę. Dėl šių elementų gali būti sumažinta Dexia refinansavimo problemų rizika. Be to, svarbu pabrėžti, kad su šiuo finansavimo politikos pasikeitimu susijęs finansavimo sąnaudų augimas įtrauktas į preliminarius grupės rezultatus ir patvirtina, kad įmonė Dexia restruktūrizavimo laikotarpiu dirbs pelningai.

| (192) | Ketvirta, nepaisant rinkos sąlygų pagerėjimo, Dexia finansavimo sąnaudos tebėra santykinai didelės, palyginti su kitais bankais. 5 metų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių (CDS) lygis vienas aukščiausių Europoje – maždaug 180 bazinių punktų; Dexia negarantuotos emisijos kredito pajamingumų skirtumų antriniai lygiai ir „etaloninis“ dydis tebėra aukšti ir, jei finansavimo terminas yra 4–5 metai, siekia maždaug 140–150 bazinių punktų; garantuotų obligacijų finansavimo sąnaudos irgi tebėra didelės ir per panašų laikotarpį sudaro 50–60 bazinių punktų, panašiai kaip finansuojamo turto. |
| --- | --- |

(192)

Ketvirta, nepaisant rinkos sąlygų pagerėjimo, Dexia finansavimo sąnaudos tebėra santykinai didelės, palyginti su kitais bankais. 5 metų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių (CDS) lygis vienas aukščiausių Europoje – maždaug 180 bazinių punktų; Dexia negarantuotos emisijos kredito pajamingumų skirtumų antriniai lygiai ir „etaloninis“ dydis tebėra aukšti ir, jei finansavimo terminas yra 4–5 metai, siekia maždaug 140–150 bazinių punktų; garantuotų obligacijų finansavimo sąnaudos irgi tebėra didelės ir per panašų laikotarpį sudaro 50–60 bazinių punktų, panašiai kaip finansuojamo turto.

| (193) | Penkta, siekdama įvertinti Dexia pažeidžiamumą palūkanų normų pokyčiams, Dexia pateikė lentelę, kurioje vaizduojamas kiekvieno paskolos termino jautrumas 1 % palūkanų normos pokyčiui. Atrodo, kad tolygaus palūkanų normų kreivės augimo atveju Dexia planuoja prarasti ne daugiau kaip [...] mln. EUR (49). Šis jautrumo lygis atrodo visai pagrįstas ir iš dalies paaiškinamas Dexia [...] politika, kuria siekiama sumažinti jautrumą palūkanų normoms. Vis dėlto Komisija nurodo, kad apskaičiuojant jautrumą neatsižvelgta į [...] mlrd. EUR grupės trumpalaikį finansavimą, ir tai skatina manyti, kad Dexia palyginti jautriai reaguoja į trumpesnių nei vienų metų normų kreivės pokyčius. Dexia tai patvirtino, nes grupė mano 2009 m. gavusi [...] mln. EUR pelną vien dėl trumpesnio nei vienerių metų laikotarpio tarpbankinių palūkanų normų kreivės kilimo. Vis dėlto savo prognozėse Dexia atsižvelgė į transformacijos pajamų sumažėjimo poveikį ir nurodo, kad kelerius ateinančius metus grupė dirbs pelningai. |
| --- | --- |

(193)

Penkta, siekdama įvertinti Dexia pažeidžiamumą palūkanų normų pokyčiams, Dexia pateikė lentelę, kurioje vaizduojamas kiekvieno paskolos termino jautrumas 1 % palūkanų normos pokyčiui. Atrodo, kad tolygaus palūkanų normų kreivės augimo atveju Dexia planuoja prarasti ne daugiau kaip [...] mln. EUR (49). Šis jautrumo lygis atrodo visai pagrįstas ir iš dalies paaiškinamas Dexia [...] politika, kuria siekiama sumažinti jautrumą palūkanų normoms. Vis dėlto Komisija nurodo, kad apskaičiuojant jautrumą neatsižvelgta į [...] mlrd. EUR grupės trumpalaikį finansavimą, ir tai skatina manyti, kad Dexia palyginti jautriai reaguoja į trumpesnių nei vienų metų normų kreivės pokyčius. Dexia tai patvirtino, nes grupė mano 2009 m. gavusi [...] mln. EUR pelną vien dėl trumpesnio nei vienerių metų laikotarpio tarpbankinių palūkanų normų kreivės kilimo. Vis dėlto savo prognozėse Dexia atsižvelgė į transformacijos pajamų sumažėjimo poveikį ir nurodo, kad kelerius ateinančius metus grupė dirbs pelningai.

| (194) | Šešta, ir absoliutusis, ir santykinis Dexia neigiamo rezervo lygis tebėra labai aukštas, nepaisant per 2009 metus stebėto pagerėjimo. AFS neigiamo rezervo suma nuo 12,7 mlrd. EUR 2009 m. kovo 31 d. sumažėjo iki 7,2 mlrd. EUR 2009 m. rugsėjo 30 d. Turint omenyje i) Dexia kapitalo dydį (17,1 mlrd. EUR pirmojo lygio nuosavų lėšų ir 19,6 mlrd. EUR viso reguliuojamo kapitalo 2009 m. rugsėjo 30 d.) ir ii) tai, kad dabar AFS rezervas neįtraukiamas apskaičiuojant reguliuojamą kapitalą, Komisija nuogąstauja, kad šio AFS rezervo įtraukimas į reguliuojamo kapitalo koeficientą, šiuo metu vykstant diskusijoms Bazelio komitete, Dexia bus nenaudingas. Šiuo klausimu Komisija nurodo tokius dalykus:






  — | net jeigu neigiamas AFS rezervas visas būtų įtrauktas apskaičiuojant reguliuojamą kapitalą, 2009 m. rugsėjo 30 d.Dexia vis dar būtų atitikusi reguliuojamo kapitalo reikalavimus. Pirmojo lygio nuosavų lėšų koeficientas būtų pasiekęs [...], o viso kapitalo koeficientas būtų pasiekęs [...], |
| --- | --- | --- |

(194)

Šešta, ir absoliutusis, ir santykinis Dexia neigiamo rezervo lygis tebėra labai aukštas, nepaisant per 2009 metus stebėto pagerėjimo. AFS neigiamo rezervo suma nuo 12,7 mlrd. EUR 2009 m. kovo 31 d. sumažėjo iki 7,2 mlrd. EUR 2009 m. rugsėjo 30 d. Turint omenyje i) Dexia kapitalo dydį (17,1 mlrd. EUR pirmojo lygio nuosavų lėšų ir 19,6 mlrd. EUR viso reguliuojamo kapitalo 2009 m. rugsėjo 30 d.) ir ii) tai, kad dabar AFS rezervas neįtraukiamas apskaičiuojant reguliuojamą kapitalą, Komisija nuogąstauja, kad šio AFS rezervo įtraukimas į reguliuojamo kapitalo koeficientą, šiuo metu vykstant diskusijoms Bazelio komitete, Dexia bus nenaudingas. Šiuo klausimu Komisija nurodo tokius dalykus:

—

net jeigu neigiamas AFS rezervas visas būtų įtrauktas apskaičiuojant reguliuojamą kapitalą, 2009 m. rugsėjo 30 d.Dexia vis dar būtų atitikusi reguliuojamo kapitalo reikalavimus. Pirmojo lygio nuosavų lėšų koeficientas būtų pasiekęs [...], o viso kapitalo koeficientas būtų pasiekęs [...],

| — | toks reguliavimo pokytis paveiktų daugelį kitų bankų, |
| --- | --- |

—

toks reguliavimo pokytis paveiktų daugelį kitų bankų,

| — | toks reguliavimo pokytis, pasak suinteresuotųjų valstybių narių, nebūtų taikomas anksčiau kaip 2012 m. Restruktūrizavimo plane numatoma, kad iki to laiko LPMD skyriaus (iš esmės atsakingo už šio neigiamo AFS rezervo sudarymą) portfelis sumažės 30–40 %, todėl, visoms kitoms aplinkybėms esant vienodoms, turėtų sumažėti neigiamo AFS rezervo suma. |
| --- | --- |

—

toks reguliavimo pokytis, pasak suinteresuotųjų valstybių narių, nebūtų taikomas anksčiau kaip 2012 m. Restruktūrizavimo plane numatoma, kad iki to laiko LPMD skyriaus (iš esmės atsakingo už šio neigiamo AFS rezervo sudarymą) portfelis sumažės 30–40 %, todėl, visoms kitoms aplinkybėms esant vienodoms, turėtų sumažėti neigiamo AFS rezervo suma.

| (195) | Septinta, nepaisant sumažėjimo per 2009 metus, Dexia vis dar turi palyginti didelių į balansą neįtrauktų įsipareigojimų. Tačiau, Dexia teigimu, į juos atsižvelgta atliekant tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(195)

Septinta, nepaisant sumažėjimo per 2009 metus, Dexia vis dar turi palyginti didelių į balansą neįtrauktų įsipareigojimų. Tačiau, Dexia teigimu, į juos atsižvelgta atliekant tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis.

c)   Išvestinės priemonės

| (196) | Analizuojant 2008 m. pabaigos Dexia balansą aiškėja, kad su turtu susijusių išvestinių finansinių priemonių rinkos vertė yra 55 mlrd. EUR, o prie įsipareigojimų priskirtų išvestinių finansinių priemonių rinkos vertė – 75 mlrd. EUR, todėl susidaro nemažas 20 mlrd. EUR neigiamas skirtumas, kurį iš esmės sudaro palūkanų normų išvestinės finansinės priemonės. Šį skirtumą Komisija palygino su kitų finansų įstaigų skelbiamu skirtumu. Šis skirtumas, reiškiamas balanso dydžio ir nuosavų lėšų procentinėmis dalimis, yra ne tik neigiamas, bet ir itin didelis, įmonę Dexia lyginant su tomis kitomis įstaigomis. |
| --- | --- |

(196)

Analizuojant 2008 m. pabaigos Dexia balansą aiškėja, kad su turtu susijusių išvestinių finansinių priemonių rinkos vertė yra 55 mlrd. EUR, o prie įsipareigojimų priskirtų išvestinių finansinių priemonių rinkos vertė – 75 mlrd. EUR, todėl susidaro nemažas 20 mlrd. EUR neigiamas skirtumas, kurį iš esmės sudaro palūkanų normų išvestinės finansinės priemonės. Šį skirtumą Komisija palygino su kitų finansų įstaigų skelbiamu skirtumu. Šis skirtumas, reiškiamas balanso dydžio ir nuosavų lėšų procentinėmis dalimis, yra ne tik neigiamas, bet ir itin didelis, įmonę Dexia lyginant su tomis kitomis įstaigomis.

| (197) | Dexia tai pagrindžia i) beveik sistemine [...] politika, ii) palūkanų normų kritimu, iii) dideliu vidutinės turto ir įsipareigojimų įvykdymo trukmės skirtumu, iv) [...]. Komisija pritaria šiems paaiškinimams, tačiau nurodo, kad i) šis neigiamas skirtumas iš tiesų didelis, ir ii) yra tikimybė, kad dėl jo įmonei Dexia bus reikalingas didelis įkeičiamas turtas, todėl galėtų sumažėti įmonės pagindinis įkeičiamas turtas, kurį centriniai bankai arba tarpbankinė atpirkimo sandorių rinka vertina suteikdami finansavimą. Tačiau į šiame punkte nurodytus poreikius atsižvelgta atliekant tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(197)

Dexia tai pagrindžia i) beveik sistemine [...] politika, ii) palūkanų normų kritimu, iii) dideliu vidutinės turto ir įsipareigojimų įvykdymo trukmės skirtumu, iv) [...]. Komisija pritaria šiems paaiškinimams, tačiau nurodo, kad i) šis neigiamas skirtumas iš tiesų didelis, ir ii) yra tikimybė, kad dėl jo įmonei Dexia bus reikalingas didelis įkeičiamas turtas, todėl galėtų sumažėti įmonės pagindinis įkeičiamas turtas, kurį centriniai bankai arba tarpbankinė atpirkimo sandorių rinka vertina suteikdami finansavimą. Tačiau į šiame punkte nurodytus poreikius atsižvelgta atliekant tyrimą nepalankiausiomis sąlygomis.

d)   Išvada dėl gyvybingumo

| (198) | Vertindama atliktos analizės rezultatus, Komisija daro išvadą, kad pagal restruktūrizavimo planą bus galima atkurti Dexia ilgalaikį gyvybingumą. Šiuo klausimu Komisija dar nurodo, kad restruktūrizavimo planas padės Dexia atitikti numatomas griežtinti rizikos ribojimo taisykles. Viena vertus, finansinio įsiskolinimo sumažinimas po restruktūrizavimo sutampa su galimu didžiausio finansinio sverto koeficiento (angl. leverage ratio) nustatymu. Kita vertus, Dexia finansavimo šaltinių gerinimas ir diversifikavimas sutampa su kredito įstaigoms taikomų naujų likvidumo rizikos apskaičiavimo ir priežiūros standartų įdiegimu (50). |
| --- | --- |

(198)

Vertindama atliktos analizės rezultatus, Komisija daro išvadą, kad pagal restruktūrizavimo planą bus galima atkurti Dexia ilgalaikį gyvybingumą. Šiuo klausimu Komisija dar nurodo, kad restruktūrizavimo planas padės Dexia atitikti numatomas griežtinti rizikos ribojimo taisykles. Viena vertus, finansinio įsiskolinimo sumažinimas po restruktūrizavimo sutampa su galimu didžiausio finansinio sverto koeficiento (angl. leverage ratio) nustatymu. Kita vertus, Dexia finansavimo šaltinių gerinimas ir diversifikavimas sutampa su kredito įstaigoms taikomų naujų likvidumo rizikos apskaičiavimo ir priežiūros standartų įdiegimu (50).

8.3.3.3.   
  Pačios įstaigos indėlis

| (199) | Pagal komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 3 dalį restruktūrizavimo planu turi būti užtikrintas tinkamas restruktūrizavimo sąnaudų paskirstymas suinteresuotosioms valstybėms narėms ir bankui, t. y. restruktūrizavimo plane turi būti numatytas kuo didesnis banko ir jo akcininkų nuosavų lėšų indėlis. Toks indėlis iš tiesų reikalingas norint paskatinti bankus, kuriems taikomos paramos turtui priemonės, būti atsakingus už ankstesnio jų elgesio padarinius ir sukurti tinkamų paskatų jų elgsenai ateityje. |
| --- | --- |

(199)

Pagal komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 3 dalį restruktūrizavimo planu turi būti užtikrintas tinkamas restruktūrizavimo sąnaudų paskirstymas suinteresuotosioms valstybėms narėms ir bankui, t. y. restruktūrizavimo plane turi būti numatytas kuo didesnis banko ir jo akcininkų nuosavų lėšų indėlis. Toks indėlis iš tiesų reikalingas norint paskatinti bankus, kuriems taikomos paramos turtui priemonės, būti atsakingus už ankstesnio jų elgesio padarinius ir sukurti tinkamų paskatų jų elgsenai ateityje.

| (200) | Dexia, jos akcininkai ir suinteresuotosios valstybės narės savo pastangomis jau prisidėjo prie restruktūrizavimo, visų pirma prie akcininkų, kuriems Dexia akcijos priklausė iki banko kapitalo padidinimo, valdomos akcinio kapitalo dalies sumažinimo (Prancūzijos ir Belgijos valdžios institucijos tiesiogiai pasirašė akcijų už 3 mlrd. EUR iš 2008 m. rugsėjo mėn. paskelbtos 6,4 mlrd. EUR kapitalo didinimo sumos). |
| --- | --- |

(200)

Dexia, jos akcininkai ir suinteresuotosios valstybės narės savo pastangomis jau prisidėjo prie restruktūrizavimo, visų pirma prie akcininkų, kuriems Dexia akcijos priklausė iki banko kapitalo padidinimo, valdomos akcinio kapitalo dalies sumažinimo (Prancūzijos ir Belgijos valdžios institucijos tiesiogiai pasirašė akcijų už 3 mlrd. EUR iš 2008 m. rugsėjo mėn. paskelbtos 6,4 mlrd. EUR kapitalo didinimo sumos).

| (201) | Be to, Komisija nurodo, kad sustabdžius dividendų paskirstymą, numatytą restruktūrizavimo plane, išlieka tam tikras skaičius nepalankių elementų:






  — | patronuojamosioms bendrovėms, kurių 50 % kapitalo priklauso Dexia, dividendų paskirstymas nestabdomas, nes ši priemonė taikoma išimtinai įmonės Dexia SA tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuojamiems subjektams (51), ir |
| --- | --- | --- |

(201)

Be to, Komisija nurodo, kad sustabdžius dividendų paskirstymą, numatytą restruktūrizavimo plane, išlieka tam tikras skaičius nepalankių elementų:

—

patronuojamosioms bendrovėms, kurių 50 % kapitalo priklauso Dexia, dividendų paskirstymas nestabdomas, nes ši priemonė taikoma išimtinai įmonės Dexia SA tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuojamiems subjektams (51), ir

| — | pagal restruktūrizavimo planą sustabdžius iš pirmojo lygio nuosavų lėšų mišrių priemonių arba antrojo lygio nuosavų lėšų gautų dividendų paskirstymą (iki 2011 metų pabaigos) nepažeidžiamos operacijos, kurias Dexia privalo atlikti pagal sutartis, sudarytas iki 2010 m. vasario 1 d. |
| --- | --- |

—

pagal restruktūrizavimo planą sustabdžius iš pirmojo lygio nuosavų lėšų mišrių priemonių arba antrojo lygio nuosavų lėšų gautų dividendų paskirstymą (iki 2011 metų pabaigos) nepažeidžiamos operacijos, kurias Dexia privalo atlikti pagal sutartis, sudarytas iki 2010 m. vasario 1 d.

| (202) | Komisija taip pat pažymi, kad mišrių pirmojo lygio nuosavų lėšų arba antrojo lygio nuosavų lėšų priemonių dividendų arba jų dalies mokėjimo sustabdymas taikomas sutartims, sudarytoms iki 2010 m. vasario 1 d., nes pagal 2009 m. spalio 30 d. sprendimą (52)
  Dexia privalėjo keturis mėnesius nemokėti šių pirmojo lygio ir aukštesnės pakopos antrojo lygio nuosavų lėšų mišrių priemonių dalių ir nesinaudoti išankstinio atlygio už jas pasirinkimo teise. Komisija pažymi, kad 2008 m. gruodžio 31 d.Dexia mišrių priemonių vertė buvo 1,4 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(202)

Komisija taip pat pažymi, kad mišrių pirmojo lygio nuosavų lėšų arba antrojo lygio nuosavų lėšų priemonių dividendų arba jų dalies mokėjimo sustabdymas taikomas sutartims, sudarytoms iki 2010 m. vasario 1 d., nes pagal 2009 m. spalio 30 d. sprendimą (52)
  Dexia privalėjo keturis mėnesius nemokėti šių pirmojo lygio ir aukštesnės pakopos antrojo lygio nuosavų lėšų mišrių priemonių dalių ir nesinaudoti išankstinio atlygio už jas pasirinkimo teise. Komisija pažymi, kad 2008 m. gruodžio 31 d.Dexia mišrių priemonių vertė buvo 1,4 mlrd. EUR.

| (203) | Todėl, siekdama užtikrinti, kad Dexia neapmokėtų jokios (pirmojo lygio ir aukštesnės pakopos antrojo lygio) mišrių vertybinių popierių dalies ir nepažeistų komunikato dėl bankų restruktūrizavimo principų, šį sprendimą Komisija grindžia sąlyga, kad, prieš apmokėdama bet kokią mišrių pirmojo lygio ir aukštesnės pakopos antrojo lygio priemonių dalį, išleistą iki 2010 m. vasario 1 d., ne vėliau kaip likus dviem savaitėms iki pranešimo investuotojams apie dalies apmokėjimą, iki 2011 m. gruodžio 31 d.Dexia praneš Komisijai apie savo ketinimą apmokėti tokią dalį ir įrodys, kad jos apmokėjimas i) privalomas, ii) negali būti atidėtas, iii) nepriklauso nuo Dexia valios ir iv) savaime nepradedamas bet kokia forma išmokant Dexia S.A. arba jos patronuojamosios bendrovės dividendus, išskyrus DFL atliekamą pirmojo lygio nuosavų lėšų emisiją. Komisija pasilieka teisę neleisti atlikti tokio apmokėjimo, jeigu neįvykdoma viena iš keturių išdėstytų kumuliacinių sąlygų. |
| --- | --- |

(203)

Todėl, siekdama užtikrinti, kad Dexia neapmokėtų jokios (pirmojo lygio ir aukštesnės pakopos antrojo lygio) mišrių vertybinių popierių dalies ir nepažeistų komunikato dėl bankų restruktūrizavimo principų, šį sprendimą Komisija grindžia sąlyga, kad, prieš apmokėdama bet kokią mišrių pirmojo lygio ir aukštesnės pakopos antrojo lygio priemonių dalį, išleistą iki 2010 m. vasario 1 d., ne vėliau kaip likus dviem savaitėms iki pranešimo investuotojams apie dalies apmokėjimą, iki 2011 m. gruodžio 31 d.Dexia praneš Komisijai apie savo ketinimą apmokėti tokią dalį ir įrodys, kad jos apmokėjimas i) privalomas, ii) negali būti atidėtas, iii) nepriklauso nuo Dexia valios ir iv) savaime nepradedamas bet kokia forma išmokant Dexia S.A. arba jos patronuojamosios bendrovės dividendus, išskyrus DFL atliekamą pirmojo lygio nuosavų lėšų emisiją. Komisija pasilieka teisę neleisti atlikti tokio apmokėjimo, jeigu neįvykdoma viena iš keturių išdėstytų kumuliacinių sąlygų.

| (204) | Be to, Komisija taip pat pažymi, kad dividendų mokėjimo sustabdymas netaikomas dividendų skirstymui, atliekamam vien priskiriant naujas akcijas. Vis dėlto reikėtų nurodyti, kad dividendų išmokėjimas priskiriant naujas akcijas, kuris tapo galimas realizavus paskirstytinąjį pelną, neprieštarauja komunikato dėl bankų restruktūrizavimo nuostatoms, nes toks apmokėjimas Dexia apskaitoje būtų išreiškiamas rezervų įtraukimu į kapitalą ir iš pastarųjų pasibaigusių finansinių metų pelno atimtų ir akcininkų į Dexia kapitalą įneštų dividendų paskirstymu. Taigi akcijų paskirstymas neturėtų poveikio Dexia nuosavoms lėšoms. |
| --- | --- |

(204)

Be to, Komisija taip pat pažymi, kad dividendų mokėjimo sustabdymas netaikomas dividendų skirstymui, atliekamam vien priskiriant naujas akcijas. Vis dėlto reikėtų nurodyti, kad dividendų išmokėjimas priskiriant naujas akcijas, kuris tapo galimas realizavus paskirstytinąjį pelną, neprieštarauja komunikato dėl bankų restruktūrizavimo nuostatoms, nes toks apmokėjimas Dexia apskaitoje būtų išreiškiamas rezervų įtraukimu į kapitalą ir iš pastarųjų pasibaigusių finansinių metų pelno atimtų ir akcininkų į Dexia kapitalą įneštų dividendų paskirstymu. Taigi akcijų paskirstymas neturėtų poveikio Dexia nuosavoms lėšoms.

| (205) | Komisija taip pat pažymi, kad Dexia dividendus išmokant akcijomis nebūtina apmokėti jokios Dexia mišrios pirmojo ir (arba) antrojo lygio priemonės dalies; vienintelė išimtis – Dexia Funding Luxembourg SA (toliau – DFL) 2006 m. akcijų emisija. Tačiau reikėtų pabrėžti, kad ši išimtis patvirtinta svarstant bendrąjį restruktūrizavimo planą. Apskritai, kaip nurodyta 204 konstatuojamojoje dalyje, Komisija neprieštarauja dividendų skirstymui išimtinai akcijų forma, jeigu dėl to neatsiranda pareiga išmokėti kitų kategorijų vertybinių popierių, sudarančių nuosavas lėšas, dividendus ar apmokėti jų dalį. Šiuo atveju Dexia pareiga apmokėti DFL emisijos dalį negali pakeisti Komisijos požiūrio, kadangi restruktūrizavimo plane numatyta išimtis taikoma vien emisijai, lemiančiai ribotos dalies apmokėjimą, ir kadangi Dexia restruktūrizavimo laikotarpiu numato gauti pelno. |
| --- | --- |

(205)

Komisija taip pat pažymi, kad Dexia dividendus išmokant akcijomis nebūtina apmokėti jokios Dexia mišrios pirmojo ir (arba) antrojo lygio priemonės dalies; vienintelė išimtis – Dexia Funding Luxembourg SA (toliau – DFL) 2006 m. akcijų emisija. Tačiau reikėtų pabrėžti, kad ši išimtis patvirtinta svarstant bendrąjį restruktūrizavimo planą. Apskritai, kaip nurodyta 204 konstatuojamojoje dalyje, Komisija neprieštarauja dividendų skirstymui išimtinai akcijų forma, jeigu dėl to neatsiranda pareiga išmokėti kitų kategorijų vertybinių popierių, sudarančių nuosavas lėšas, dividendus ar apmokėti jų dalį. Šiuo atveju Dexia pareiga apmokėti DFL emisijos dalį negali pakeisti Komisijos požiūrio, kadangi restruktūrizavimo plane numatyta išimtis taikoma vien emisijai, lemiančiai ribotos dalies apmokėjimą, ir kadangi Dexia restruktūrizavimo laikotarpiu numato gauti pelno.

| (206) | Galų gale Komisija pabrėžia, kad pagalba yra mažiausio reikalingo dydžio, nes ji ribojama:






  a) | perleidžiant turtą ir patronuojamąsias bendroves, įskaitant gana pelningas patronuojamąsias bendroves Dexia Sabadell, Dexia Banka Slovensko (DBS) ir Deniz Emeklilik (patronuojamosios bendrovės Deniz Bank patronuojamoji draudimo įmonė, veikianti daugiausia Turkijos RCB rinkoje); ir |
| --- | --- | --- |

(206)

Galų gale Komisija pabrėžia, kad pagalba yra mažiausio reikalingo dydžio, nes ji ribojama:

a)

perleidžiant turtą ir patronuojamąsias bendroves, įskaitant gana pelningas patronuojamąsias bendroves Dexia Sabadell, Dexia Banka Slovensko (DBS) ir Deniz Emeklilik (patronuojamosios bendrovės Deniz Bank patronuojamoji draudimo įmonė, veikianti daugiausia Turkijos RCB rinkoje); ir

| b) | tinkamai atlyginant už pagalbą, suinteresuotųjų valstybių narių suteiktą Dexia įsipareigojimų ir nuvertėjusio turto garantijos forma (žr. 158–159 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

b)

tinkamai atlyginant už pagalbą, suinteresuotųjų valstybių narių suteiktą Dexia įsipareigojimų ir nuvertėjusio turto garantijos forma (žr. 158–159 konstatuojamąsias dalis).

| (207) | Nurodytų priemonių poveikis didesnis nei būtina, kad būtų kompensuojamos Komisijos nepalankiai įvertintos gausios sąlygos ir išlygos, nustatytos po to, kai buvo sustabdytas restruktūrizavimo plane numatytas dividendų paskirstymas. Todėl Komisija mano, kad Dexia ir jos akcininkai pakankamai prisideda prie nuosavo kapitalo restruktūrizavimo. |
| --- | --- |

(207)

Nurodytų priemonių poveikis didesnis nei būtina, kad būtų kompensuojamos Komisijos nepalankiai įvertintos gausios sąlygos ir išlygos, nustatytos po to, kai buvo sustabdytas restruktūrizavimo plane numatytas dividendų paskirstymas. Todėl Komisija mano, kad Dexia ir jos akcininkai pakankamai prisideda prie nuosavo kapitalo restruktūrizavimo.

8.3.3.4.   
  Konkurencijos iškraipymo ištaisomosios priemonės

| (208) | Kaip nurodyta komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 4 skirsnyje, restruktūrizavimo planas turi padėti apriboti pagalbos sukeliamus pernelyg didelius konkurencijos iškraipymus, t. y. restruktūrizavimo plane turi būti numatomos struktūrinės priemonės (veiklos perleidimas ir (arba) jos masto sumažinimas) bei elgsenai taikomos apsaugos priemonės. Reikia imtis tinkamų priemonių, kad konkurencijos iškraipymas būtų kuo labiau sumažintas ir kad dėl įmonei Dexia suteikiamos valstybės pagalbos neužsitęstų iškraipymas, sukeltas praeityje prisiimant pernelyg didelę riziką ir taikant neveiksmingą prekybos modelį. |
| --- | --- |

(208)

Kaip nurodyta komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 4 skirsnyje, restruktūrizavimo planas turi padėti apriboti pagalbos sukeliamus pernelyg didelius konkurencijos iškraipymus, t. y. restruktūrizavimo plane turi būti numatomos struktūrinės priemonės (veiklos perleidimas ir (arba) jos masto sumažinimas) bei elgsenai taikomos apsaugos priemonės. Reikia imtis tinkamų priemonių, kad konkurencijos iškraipymas būtų kuo labiau sumažintas ir kad dėl įmonei Dexia suteikiamos valstybės pagalbos neužsitęstų iškraipymas, sukeltas praeityje prisiimant pernelyg didelę riziką ir taikant neveiksmingą prekybos modelį.

| (209) | Pagal komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 30 punktą konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių. |
| --- | --- |

(209)

Pagal komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 30 punktą konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių.

| (210) | Vertindama pastarąjį kriterijų Komisija nurodo, kad Dexia yra viena svarbiausių vietos savivaldos institucijų finansavimo rinkos (angl. PWB) veikėjų, ypač Prancūzijoje, Belgijoje ir Italijoje, bet pakankamai aktyviai veikianti ir Ispanijoje. PWB rinka labai koncentruota Belgijoje (53), Prancūzijoje (54) ir Italijoje (55); patekti į šią rinką nustatytos didelės kliūtys (56). |
| --- | --- |

(210)

Vertindama pastarąjį kriterijų Komisija nurodo, kad Dexia yra viena svarbiausių vietos savivaldos institucijų finansavimo rinkos (angl. PWB) veikėjų, ypač Prancūzijoje, Belgijoje ir Italijoje, bet pakankamai aktyviai veikianti ir Ispanijoje. PWB rinka labai koncentruota Belgijoje (53), Prancūzijoje (54) ir Italijoje (55); patekti į šią rinką nustatytos didelės kliūtys (56).

| (211) | Be to, Komisija nurodo, kad restruktūrizavimo plane užtikrinta, jog Dexia imtųsi reikalingų priemonių vietos savivaldos institucijų finansavimo rinkai atverti ir konkurencijos iškraipymams, sukeltiems gautos pagalbos, šioje rinkoje apriboti:






  — | visų pirma PWB veiklos masto mažinimas pagrindinėse Dexia rinkose, apribojant PWB International veiklą ar net jos atsisakant, padės padidinti konkurenciją tam tikrose rinkose. Šiuo požiūriu Dexia įsipareigojo perleisti Crediop, vieną svarbiausių vietos savivaldos institucijų finansuotoją Italijoje, ir Ispanijos rinkoje veikiančią bendrovę Dexia Sabadell, |
| --- | --- | --- |

(211)

Be to, Komisija nurodo, kad restruktūrizavimo plane užtikrinta, jog Dexia imtųsi reikalingų priemonių vietos savivaldos institucijų finansavimo rinkai atverti ir konkurencijos iškraipymams, sukeltiems gautos pagalbos, šioje rinkoje apriboti:

—

visų pirma PWB veiklos masto mažinimas pagrindinėse Dexia rinkose, apribojant PWB International veiklą ar net jos atsisakant, padės padidinti konkurenciją tam tikrose rinkose. Šiuo požiūriu Dexia įsipareigojo perleisti Crediop, vieną svarbiausių vietos savivaldos institucijų finansuotoją Italijoje, ir Ispanijos rinkoje veikiančią bendrovę Dexia Sabadell,

| — | be to, pagrindinėse rinkose, kuriose Dexia tebevykdo veiklą, ribojant naujos veiklos apyvartą, į šias rinkas taip pat galės patekti nauji veikėjai ir bus sudarytos palankios sąlygos konkurencijai šiose rinkose (Dexia naujos metinės PWB veiklos apyvarta ribojama: 2009 m. ji siekė 12 mlrd. EUR, 2010 m. numatyta 15 mlrd. EUR, 2011–2014 m. – 18 mlrd. EUR; šie skaičiai daug mažesni, palyginti su 2008 m. pasiektu 34 mlrd. lygiu), |
| --- | --- |

—

be to, pagrindinėse rinkose, kuriose Dexia tebevykdo veiklą, ribojant naujos veiklos apyvartą, į šias rinkas taip pat galės patekti nauji veikėjai ir bus sudarytos palankios sąlygos konkurencijai šiose rinkose (Dexia naujos metinės PWB veiklos apyvarta ribojama: 2009 m. ji siekė 12 mlrd. EUR, 2010 m. numatyta 15 mlrd. EUR, 2011–2014 m. – 18 mlrd. EUR; šie skaičiai daug mažesni, palyginti su 2008 m. pasiektu 34 mlrd. lygiu),

| — | galų gale Dexia įsipareigojo atsisakyti jai priklausančios didžiosios patronuojamosios bendrovės AdInfo, teikiančios IT paslaugas Belgijos vietos savivaldos institucijoms, kapitalo dalies. Ši patronuojamoji bendrovė, suteikianti Dexia galimybę dirbti su daugeliu valstybinių klientų visoje Belgijos teritorijoje, padėjo jai sustiprinti savo, kaip vietinių Belgijos subjektų banko, padėtį ir plėtoti technologinius sprendimus, suderinamus su vietos savivaldos institucijoms teikiamomis finansų paslaugomis. Šiuo klausimu Komisija mano, kad šios patronuojamosios bendrovės perleidimas padės padidinti konkurenciją Belgijos PWB rinkoje. |
| --- | --- |

—

galų gale Dexia įsipareigojo atsisakyti jai priklausančios didžiosios patronuojamosios bendrovės AdInfo, teikiančios IT paslaugas Belgijos vietos savivaldos institucijoms, kapitalo dalies. Ši patronuojamoji bendrovė, suteikianti Dexia galimybę dirbti su daugeliu valstybinių klientų visoje Belgijos teritorijoje, padėjo jai sustiprinti savo, kaip vietinių Belgijos subjektų banko, padėtį ir plėtoti technologinius sprendimus, suderinamus su vietos savivaldos institucijoms teikiamomis finansų paslaugomis. Šiuo klausimu Komisija mano, kad šios patronuojamosios bendrovės perleidimas padės padidinti konkurenciją Belgijos PWB rinkoje.

| (212) | Be to, Dexia įsipareigojo, kad pagal riziką pakoreguota kapitalo grąža nuo kiekvienos PWB klientams suteiktos paskolos liks didesnė negu 10 %, o tai padeda užtikrinti, kad Dexia klientams taikomi tarifai atitiktų rinkos sąlygas ir kad ateityje Dexia netaptų rinkoje dominuojančia veikėja, taikydama žemesnius nei įprasta rinkoje tarifus. |
| --- | --- |

(212)

Be to, Dexia įsipareigojo, kad pagal riziką pakoreguota kapitalo grąža nuo kiekvienos PWB klientams suteiktos paskolos liks didesnė negu 10 %, o tai padeda užtikrinti, kad Dexia klientams taikomi tarifai atitiktų rinkos sąlygas ir kad ateityje Dexia netaptų rinkoje dominuojančia veikėja, taikydama žemesnius nei įprasta rinkoje tarifus.

| (213) | Mažmeninėje bankų rinkoje Dexia veikia ne taip aktyviai, kaip vietos savivaldos institucijų finansavimo rinkoje. Mažmeninę banko veiklą grupė vykdo per savo patronuojamąsias bendroves keturiose pagrindinėse šalyse: Belgijoje per DBB, Liuksemburge per Dexia BIL, Slovakijoje per Dexia Banka Slovensko (DBS) ir Turkijoje per DenizBank. Indėlių srityje įmonei Dexia priklauso maždaug [10–15] % Belgijos rinkos dalis, [10–15] % Liuksemburgo rinkos dalis, [0–5] % Slovakijos ir [0–5] % Turkijos rinkos dalys. |
| --- | --- |

(213)

Mažmeninėje bankų rinkoje Dexia veikia ne taip aktyviai, kaip vietos savivaldos institucijų finansavimo rinkoje. Mažmeninę banko veiklą grupė vykdo per savo patronuojamąsias bendroves keturiose pagrindinėse šalyse: Belgijoje per DBB, Liuksemburge per Dexia BIL, Slovakijoje per Dexia Banka Slovensko (DBS) ir Turkijoje per DenizBank. Indėlių srityje įmonei Dexia priklauso maždaug [10–15] % Belgijos rinkos dalis, [10–15] % Liuksemburgo rinkos dalis, [0–5] % Slovakijos ir [0–5] % Turkijos rinkos dalys.

| (214) | Kadangi mažmeninė bankų rinka nėra tokia koncentruota kaip Prancūzijos, Belgijos, Italijos ir Ispanijos vietos savivaldos institucijų finansavimo rinka, ten konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių poreikis mažesnis. Konkrečiai Belgijoje, kurioje įmonei Dexia priklauso didžiausia turima rinkos dalis, ji užima tik trečią poziciją. |
| --- | --- |

(214)

Kadangi mažmeninė bankų rinka nėra tokia koncentruota kaip Prancūzijos, Belgijos, Italijos ir Ispanijos vietos savivaldos institucijų finansavimo rinka, ten konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių poreikis mažesnis. Konkrečiai Belgijoje, kurioje įmonei Dexia priklauso didžiausia turima rinkos dalis, ji užima tik trečią poziciją.

| (215) | Bet kokiu atveju Komisija palankiai vertina toliau išvardytas priemones, kurias Dexia pradėjo taikyti mažmeninėje banko veikloje:






  — | Dexia Banka Slovensko perleidimą, |
| --- | --- | --- |

(215)

Bet kokiu atveju Komisija palankiai vertina toliau išvardytas priemones, kurias Dexia pradėjo taikyti mažmeninėje banko veikloje:

—

Dexia Banka Slovensko perleidimą,

| — | atsisakymą skirti grupės vidaus finansavimą įmonei Deniz Bank iki 2014 m. pabaigos, |
| --- | --- |

—

atsisakymą skirti grupės vidaus finansavimą įmonei Deniz Bank iki 2014 m. pabaigos,

| — | inžinerijos ir gyvybės draudimo srityje Prancūzijoje veikiančios įmonės Dexia Epargne Pension perleidimą, |
| --- | --- |

—

inžinerijos ir gyvybės draudimo srityje Prancūzijoje veikiančios įmonės Dexia Epargne Pension perleidimą,

| — | Prancūzijos mažmeninėje rinkoje veikiančios įmonės Crédit du Nord perleidimą, ir |
| --- | --- |

—

Prancūzijos mažmeninėje rinkoje veikiančios įmonės Crédit du Nord perleidimą, ir

| — | draudimo veiklos Turkijoje perleidimą. |
| --- | --- |

—

draudimo veiklos Turkijoje perleidimą.

| (216) | Pagal restruktūrizavimo planą skatinama iki 2014 m. 35 % sumažinti visą Dexia balanso dydį, palyginti su 2008 m. dydžiu. Balanso mažinimas taip pat susijęs su tuo, kad LPMD veikla valdoma laipsniškai ją mažinant, Dexia veikla perorientuojama į jos tradicinę rinką, veikla yra perleidžiama, o nauja PWB apyvarta ribojama. |
| --- | --- |

(216)

Pagal restruktūrizavimo planą skatinama iki 2014 m. 35 % sumažinti visą Dexia balanso dydį, palyginti su 2008 m. dydžiu. Balanso mažinimas taip pat susijęs su tuo, kad LPMD veikla valdoma laipsniškai ją mažinant, Dexia veikla perorientuojama į jos tradicinę rinką, veikla yra perleidžiama, o nauja PWB apyvarta ribojama.

| (217) | Dexia veiksmams taikomos tam tikros apsaugos priemonės, kaip antai neįsigyti (iki 2011 m. gruodžio 30 d.) daugiau kaip 5 % kitų kredito įstaigų arba investicinių įmonių akcinio kapitalo (57). Tokia apsaugos priemonė padeda užtikrinti, kad iš esmės Dexia neįsigytų kitos kredito įstaigos ar investicinės įmonės siekdama ją kontroliuoti pagal koncentracijos taisykles. Šis principas visų pirma atitinka komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 40 punktą. |
| --- | --- |

(217)

Dexia veiksmams taikomos tam tikros apsaugos priemonės, kaip antai neįsigyti (iki 2011 m. gruodžio 30 d.) daugiau kaip 5 % kitų kredito įstaigų arba investicinių įmonių akcinio kapitalo (57). Tokia apsaugos priemonė padeda užtikrinti, kad iš esmės Dexia neįsigytų kitos kredito įstaigos ar investicinės įmonės siekdama ją kontroliuoti pagal koncentracijos taisykles. Šis principas visų pirma atitinka komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 40 punktą.

| (218) | Vertindama Dexia nuosavą indėlį ir pagrindinėse rinkose taikomas priemones, Komisija daro išvadą, kad visų restruktūrizavimo plane numatytų struktūrinių priemonių pakanka per dideliems konkurencijos iškraipymams, kurių atsiranda dėl aptariamos pagalbos, apriboti. |
| --- | --- |

(218)

Vertindama Dexia nuosavą indėlį ir pagrindinėse rinkose taikomas priemones, Komisija daro išvadą, kad visų restruktūrizavimo plane numatytų struktūrinių priemonių pakanka per dideliems konkurencijos iškraipymams, kurių atsiranda dėl aptariamos pagalbos, apriboti.

| (219) | Galų gale Dexia laikosi atlygio principų, nustatytų Didžiojo dvidešimtuko šalių (G20) ir atitinkamų nacionalinių institucijų susitikimuose, kuriuose aptartas Dexia ir pagrindinių jos veiklos subjektų valdybų narių bei vadovų darbo užmokestis. |
| --- | --- |

(219)

Galų gale Dexia laikosi atlygio principų, nustatytų Didžiojo dvidešimtuko šalių (G20) ir atitinkamų nacionalinių institucijų susitikimuose, kuriuose aptartas Dexia ir pagrindinių jos veiklos subjektų valdybų narių bei vadovų darbo užmokestis.

8.3.4.   PRIEMONIŲ STEBĖJIMAS

| (220) | Komisija nurodo, kad komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 46 punkte rekomenduojama suinteresuotosioms valstybėms narėms reguliariai teikti Komisijai išsamią ataskaitą, kad ji galėtų įsitikinti, jog restruktūrizavimo planas taikomas laikantis įsipareigojimų, apie kuriuos pranešta. Šiuo požiūriu už restruktūrizavimo plano įgyvendinimo priežiūrą atsakingas nepriklausomas ekspertas iki kiekvienų metų spalio 1 d. ir balandžio 30 d. Komisijai teikia pusmečio ataskaitas. |
| --- | --- |

(220)

Komisija nurodo, kad komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 46 punkte rekomenduojama suinteresuotosioms valstybėms narėms reguliariai teikti Komisijai išsamią ataskaitą, kad ji galėtų įsitikinti, jog restruktūrizavimo planas taikomas laikantis įsipareigojimų, apie kuriuos pranešta. Šiuo požiūriu už restruktūrizavimo plano įgyvendinimo priežiūrą atsakingas nepriklausomas ekspertas iki kiekvienų metų spalio 1 d. ir balandžio 30 d. Komisijai teikia pusmečio ataskaitas.

IX.   IŠVADOS

| (221) | Komisija konstatuoja, kad Belgija, Prancūzija ir Liuksemburgas neteisėtai teikė pagalbą kapitalo didinimo, garantijos ir garantuotų likvidumo palaikymo operacijų forma, pažeisdamos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(221)

Komisija konstatuoja, kad Belgija, Prancūzija ir Liuksemburgas neteisėtai teikė pagalbą kapitalo didinimo, garantijos ir garantuotų likvidumo palaikymo operacijų forma, pažeisdamos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį.

| (222) | Remdamasi informacija bei įsipareigojimais, kuriuos Komisijai pateikė suinteresuotosios valstybės narės, Komisija leidžia 2 straipsnyje nurodytomis sąlygomis taikyti Dexia restruktūrizavimo planą ir skubios pagalbos priemones paversti restruktūrizavimo pagalba. Komisija taip pat mano, kad restruktūrizavimo plane yra pateikiamas atsakymas į jai perduotame skunde išdėstytus teiginius, nepažeidžiant galimybės skundo pateikėjui ginti savo teises, jei jos buvo pažeistos per laikotarpį, kai aptariama pagalba buvo teikiama be leidimo, |
| --- | --- |

(222)

Remdamasi informacija bei įsipareigojimais, kuriuos Komisijai pateikė suinteresuotosios valstybės narės, Komisija leidžia 2 straipsnyje nurodytomis sąlygomis taikyti Dexia restruktūrizavimo planą ir skubios pagalbos priemones paversti restruktūrizavimo pagalba. Komisija taip pat mano, kad restruktūrizavimo plane yra pateikiamas atsakymas į jai perduotame skunde išdėstytus teiginius, nepažeidžiant galimybės skundo pateikėjui ginti savo teises, jei jos buvo pažeistos per laikotarpį, kai aptariama pagalba buvo teikiama be leidimo,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo įmonei Dexia taikytos priemonės – kapitalo didinimas ir pagalba sumažėjusios vertės turtui tvarkyti, kurių bendra suma 8,4 mlrd. EUR, bei garantija ir garantuota likvidumo palaikymo (LP) operacija, kurių bendra suma [95–135] mlrd. EUR, yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

2.   Minėta pagalba yra suderinama su vidaus rinkai 2 straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2 straipsnis

1.   Belgija, Prancūzija ir Liuksemburgas nustatytą laikotarpį laikosi visų įsipareigojimų ir sąlygų, išvardytų šio sprendimo I priede.

2.   Prieš bet kokį pirmojo lygio nuosavų lėšų ir antrojo lygio nuosavų lėšų mišrių priemonių dalies, išleistos iki 2010 m. vasario 1 d., apmokėjimą, ne vėliau kaip likus dviem savaitėms iki pranešimo investuotojams apie dalies apmokėjimą, iki 2011 m. gruodžio 31 d.Dexia praneša Komisijai apie savo ketinimą apmokėti šią dalį ir įrodo, kad minėtas apmokėjimas:

| i) | privalomas; |
| --- | --- |

i)

privalomas;

| ii) | negali būti atidėtas; |
| --- | --- |

ii)

negali būti atidėtas;

| iii) | nepriklauso nuo Dexia valios; ir |
| --- | --- |

iii)

nepriklauso nuo Dexia valios; ir

| iv) | savaime nepradedamas bet kokia forma išmokant Dexia S.A. arba kokios nors jos patronuojamosios bendrovės dividendus, išskyrus DFL atliekamą pirmojo lygio nuosavų lėšų emisiją (ISIN kodas XS0273230572). |
| --- | --- |

iv)

savaime nepradedamas bet kokia forma išmokant Dexia S.A. arba kokios nors jos patronuojamosios bendrovės dividendus, išskyrus DFL atliekamą pirmojo lygio nuosavų lėšų emisiją (ISIN kodas XS0273230572).

Komisija pasilieka teisę neleisti atlikti tokio apmokėjimo, jei neįvykdyta viena iš keturių išdėstytų kumuliacinių sąlygų.

3 straipsnis

Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Belgija, Prancūzija ir Liuksemburgas praneša Komisijai apie priemones, kurių ėmėsi šiam sprendimui įgyvendinti.

Visą restruktūrizavimo plano įgyvendinimo laikotarpį Belgija, Prancūzija ir Liuksemburgas kas pusmetį teikia Komisijai išsamią savo įsipareigojimuose, apie kuriuos Komisijai pranešta 2010 m. vasario 9 d. (šio sprendimo I priedas), numatytų restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimo ataskaitą. Pirmoji ataskaita pateikiama per šešis mėnesius nuo šio sprendimo priėmimo dienos.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei, Prancūzijos Respublikai ir Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei.

Priimta Briuselyje 2010 m. vasario 26 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL C 181, 2009 8 4, p. 42.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  OL C 115, 2008 5 9, p. 91.

3

(4)  Žr. 1 išnašą.

4

(5)  Žr. 1 išnašą.

5

(6)  OL C 305, 2009 12 16, p. 3.

6

(7)  Konfidenciali informacija [...].

7

(8)  2009 m. kovo 13 d. sprendime Komisija pateikė išsamesnę informaciją apie FSA veiklą ir pardavimą.

8

(9)  Toks didžiausias galutinio termino atidėjimas taikytas tik obligacijoms, pradėtoms leisti 2009 m. spalio 30 d., Komisijos sprendimo priėmimo dieną.

9

(10)  Žr. http://www.nbb.be/DOC/DQ/warandia/index.htm

10

(11)  Moniteur belge, 2008 m. spalio 17 d., 2 leid., p. 55634 ir vėlesni.

11

Moniteur belge

(12)  CES (angl. Closed -end second mortgages – uždaro tipo antrinis įkeitimas); HELOC (angl. Home equity line of credit – nuosavo akcinio kapitalo kreditavimas; RMBS – būsto hipoteka užtikrinti vertybiniai popieriai (su „wrap“)

12

Closed -end second mortgages

Home equity line of credit

(13)  CES (angl. Closed -end second mortgages – uždaro tipo antrinis įkeitimas); HELOC (angl. Home equity line of credit – nuosavo akcinio kapitalo kreditavimas; RMBS – būsto hipoteka užtikrinti vertybiniai popieriai (su „wrap“)

13

Closed -end second mortgages

Home equity line of credit

(14)  [...]

14

(15)  Trumpalaikį finansavimą sudaro: bet kokio pobūdžio atpirkimo sandoriai (su centriniais bankais, dvišaliai arba trišaliai), indėlių sertifikatai ir komerciniai popieriai, tarpbankiniai indėliai, per patikėtinius įdėti indėliai, centrinių bankų indėliai bei kitoks didmeninis finansavimas.

15

(16)  Skaičiuojant šį koeficientą, atsižvelgta į grupės įsipareigojimus, kuriuos sudaro i) ilgalaikiai vertybiniai popieriai, t. y. visi grupės išleisti hipotekos lakštai ir Europos vidutinės trukmės skolos vertybinių popierių (angl. European Medium-Term Note, EMTN) formato emisija (garantuota, negarantuota, platinta tarpbankinėje rinkoje arba per mažmeninės prekybos banko tinklą); ir ii) trumpalaikiai vertybiniai popieriai, t. y. visas grupės balanse nurodytas trumpalaikis finansavimas.

16

European Medium-Term Note

(17)  Ekonominis kapitalas apskaičiuojamas pagal Bazelio bankų priežiūros komiteto metodiką (žr. „Convergence internationale de la mesure et des normes de fonds propres – Dispositif révisé“, 2006 m. birželis).

17

(18)  Suinteresuotosios valstybės narės Komisijai perdavė 2010 m. vasario 12 d.Dexia raštą, kuriame patvirtinama, kad nėra jokių mišrios subordinuotosios skolos vertybinių popierių, kurie būtų išleisti grupės subjektų ir kurių sąlygose būtų nustatyta prievolė apmokėti už dalį (angl. coupon pusher) tuo atveju, jeigu Dexia SA išmokėtų dividendus akcijomis; vienintelė išimtis – 500 mln. EUR emisija, 2006 m. atlikta Dexia Funding Luxembourg SA, (ISIN (angl. international securities identifying number) kodas XS0273230572).

18

Dexia

coupon pusher

Dexia SA

Dexia Funding Luxembourg SA

international securities identifying number

(19)  Dexia neprivalės jai priklausančių Crediop akcijų perduoti už pernelyg žemą kainą (daugiau negu [...] kartų mažesnę už buhalterinę vertę 2010 m. ir 2011 m. ir daugiau negu [...] kartų mažesnę už buhalterinę vertę 2012 m.).

19

Dexia

Crediop

(20)  Dexia neprivalės jai DBS parduoti už pernelyg žemą kainą (daugiau nei [...] kartų mažesnę už buhalterinę vertę 2010 m. ir daugiau nei [...] kartų mažesnę už buhalterinę vertę 2011 m.).

20

Dexia

(21)  RAROC atspindi PWB veiklos sąnaudas; RAROC koeficiento ir jo sudedamųjų dalių metodika ir apskaičiavimas tiksliai nustatyti.

21

(22)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

22

(23)  OL C 195, 2009 8 19, p. 9.

23

(24)  2007 m. gruodžio 5 d. Komisijos sprendimas Northern Rock, byla NN 70/07 (OL C 43, 2008 2 16) ir 2008 m. vasario 16 d. pranešimas spaudai IP/08/1557.

24

Northern Rock

(25)  Komisijos komunikatas dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (OL C 14, 2008 1 19, p. 6).

25

(26)  OL C 72, 2009 3 26, p. 1.

26

(27)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

27

(28)  Šiuo klausimu žr. 2002 m. gegužės 16 d. sprendimo Prancūzija prieš Komisiją (vadinamojo sprendimo Stardust), C-482/99, Rink. p. I-4397, 52 ir 58 punktus.

28

Prancūzija prieš Komisiją

Stardust

(29)  Minėto Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją 52, 55 ir 56 punktai.

29

Prancūzija prieš Komisiją

(30)  Cituoto sprendimo Stardust 56 ir 57 punktai:

30

Stardust

| „(56) | Konkrečiu atveju darant išvadą, kad valstybinės įmonės taikoma pagalbos priemonė priskirtina valstybei, galėtų būti taikomi kiti rodikliai, kaip antai įmonės integravimas į valstybės administracijos struktūras, jos veiklos pobūdis ir tos veiklos vykdymas rinkoje įprastomis sąlygomis konkuruojant su privačiais ūkio subjektais, įmonės teisinis statusas, tai, ar jai taikoma viešoji teisė, ar bendroji įmonių teisė, valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo kontrolės intensyvumas arba bet koks kitas rodiklis, konkrečiu atveju rodantis, kad valdžios institucijos dalyvauja priimant priemonę arba kad neįmanoma, kad jos nesikištų priimant priemonę, turint omenyje ir tos priemonės mastą, turinį arba nustatomas sąlygas. |
| --- | --- |

„(56)

Konkrečiu atveju darant išvadą, kad valstybinės įmonės taikoma pagalbos priemonė priskirtina valstybei, galėtų būti taikomi kiti rodikliai, kaip antai įmonės integravimas į valstybės administracijos struktūras, jos veiklos pobūdis ir tos veiklos vykdymas rinkoje įprastomis sąlygomis konkuruojant su privačiais ūkio subjektais, įmonės teisinis statusas, tai, ar jai taikoma viešoji teisė, ar bendroji įmonių teisė, valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo kontrolės intensyvumas arba bet koks kitas rodiklis, konkrečiu atveju rodantis, kad valdžios institucijos dalyvauja priimant priemonę arba kad neįmanoma, kad jos nesikištų priimant priemonę, turint omenyje ir tos priemonės mastą, turinį arba nustatomas sąlygas.

| (57) | Vien aplinkybė, kad valstybinė įmonė įsteigta pagal bendrąją teisę kaip kapitalo bendrovė, atsižvelgiant į šio teisinio statuso savarankiškumą, negalėtų būti laikoma pakankamu pagrindu atmesti galimybę tokią bendrovės priimtą pagalbos priemonę priskirti valstybei (šiuo klausimu žr. cituoto 1991 m. kovo 21 d. sprendimo Italija prieš Komisiją, C-305/89, 13 punktą). Iš tiesų tai, kad padėtis kontroliuojama ir yra faktinė galimybė, jog turima dominuojančia įtaka bus iš tiesų pasinaudota, praktiškai neleidžia iškart atmesti bet kokios galimybės tokios bendrovės priimtą priemonę priskirti valstybei ir pavojaus, kad valstybės pagalbai taikomos Sutarties taisyklės bus apeitos, nors pats valstybinės įmonės teisinis statusas yra vienas rodiklių, konkrečiu atveju padedančių nustatyti, ar valstybė įsikišo, ar ne.“ |
| --- | --- |

(57)

Vien aplinkybė, kad valstybinė įmonė įsteigta pagal bendrąją teisę kaip kapitalo bendrovė, atsižvelgiant į šio teisinio statuso savarankiškumą, negalėtų būti laikoma pakankamu pagrindu atmesti galimybę tokią bendrovės priimtą pagalbos priemonę priskirti valstybei (šiuo klausimu žr. cituoto 1991 m. kovo 21 d. sprendimo Italija prieš Komisiją, C-305/89, 13 punktą). Iš tiesų tai, kad padėtis kontroliuojama ir yra faktinė galimybė, jog turima dominuojančia įtaka bus iš tiesų pasinaudota, praktiškai neleidžia iškart atmesti bet kokios galimybės tokios bendrovės priimtą priemonę priskirti valstybei ir pavojaus, kad valstybės pagalbai taikomos Sutarties taisyklės bus apeitos, nors pats valstybinės įmonės teisinis statusas yra vienas rodiklių, konkrečiu atveju padedančių nustatyti, ar valstybė įsikišo, ar ne.“

(31)  Vadinamajame sprendime Air France šių duomenų pakako pateisinti tai, kad CDC būtų laikoma viešojo sektoriaus įmone, už kurios veiksmus atsakomybė priskiriama valstybei (visų pirma žr. 1996 m. gruodžio 12 d. sprendimo Air France prieš Komisiją, T-358/94, Rink. p. II-2019, 58–61 punktus).

31

Air France

Air France prieš Komisiją

(32)  Žr. visų pirma 1988 m. vasario 2 d. Teisingumo Teismo sprendimo Van der Kooy ir kiti prieš Komisiją, 67, 68 ir 90/85, Rink. p. 219, 36 punktą.

32

Van der Kooy ir kiti prieš Komisiją

(33)  1984 m. rugsėjo 17 d. rašte valstybėms narėms (SG(84) D/11853) dėl EEB sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo valdžios institucijoms priklausančiam įmonių akciniam kapitalui Komisija nurodė, kad privataus investuotojo rinkos ekonomikos sąlygomis principas taikomas tik įprastomis rinkos sąlygomis. Teisingumo Teismas šį punktą patvirtino savo 2003 m. kovo 6 d. sprendimo WestLB, Westdeutsche Landesbank Girozentrale prieš Komisiją, T-228/99 ir T-233/99, 2003 m. Rink. p. II-435, 267 punkte.

33

WestLB

Westdeutsche Landesbank Girozentrale prieš Komisiją

(34)  Žr. 1986 m. liepos 10 d. sprendimo Meura, Belgija prieš Komisiją, 1986 m. Rink. p. 2263, 14 punktą.

34

Meura

Belgija prieš Komisiją

(35)  Žr. Oficialiajame leidinyje neskelbtus 2005 m. Komisijos sprendimus, susijusius su Vokietijos Landesbanken kapitalo restruktūrizavimu, kaip antai NN 71/2005, HSH Nordbank, ir NN 72/2005, Bayern LB. Taip pat žr. sprendimą, Komisijos priimtą byloje Shetland Shellfish (Sprendimas 2005/336/EB (OL L 81, 2006 3 18, p. 36)); Komisija atmetė dvi Šetlando salų valdžios institucijos ataskaitas, pateiktas siekiant investavimo, kuriose pateikta preliminari pelno (nuostolio) ataskaita, preliminarus balansas ir preliminari 2000, 2001 ir 2002 m. pinigų srautų lentelė. Jungtinė Karalystė nurodė, kad atlikti tyrimai yra ex-ante pobūdžio, o prielaidos, kuriomis remiamasi, „konservatyvios ir atsargios“, tačiau Komisija padarė išvadą, kad rinkos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas jas būtų įvertinęs kaip nepakankamas, nepaisant to, kad buvo aptariamos palyginti kuklios sumos.

35

Landesbanken

HSH Nordbank

Bayern LB

Shetland Shellfish

ex-ante

(36)  Minėto sprendimo West LB 255 punktas.

36

West LB

(37)  OL C 270, 2008 10 25, p. 8.

37

(38)  Taip pat žr. Sprendimą Northern Rock ir pranešimą spaudai IP/08/1557.

38

Northern Rock

(39)  6,376 – (0,150 + 0,350 + 0,288 + 0,376) = 5,212 mlrd. EUR.

39

(40)  OL C 14, 2008 1 19, p. 6.

40

(41)  Didžiausia Dexia įsipareigojimų, kuriems taikoma garantija, suma niekuomet nebuvo didesnė negu 100 mlrd. EUR, net 2008 m. spalio 9 d.–2009 m. lapkričio 1 d., kai garantijos susitarime nustatyta didžiausia suma buvo 150 mlrd. EUR. Didžiausia Dexia panaudotų garantijų suma, įregistruota 2009 m. gegužės 27 d., yra 95,6 mlrd. EUR.

41

Dexia

Dexia

(42)  Žr. 20 punktą.

42

(43)  Žr. visų pirma (dar nepaskelbtas) 2009 m. gruodžio 15 d. Komisijos sprendimą LBBW, byla C 17/09, ir 2009 m. gruodžio 15 d. pranešimą spaudai IP/09/1927.

43

LBBW

(44)  2009 m. sausio 30 d. taikytas valiutos keitimo kursas: 1 EUR = 1,2816 USD.

44

(45)  Žr. visų pirma Komisijos sprendimus bylose dėl valstybės pagalbos: N 574/08, Garantijos Fortis Bank (OL C 38, 2009 2 17, p. 2); NN 42/08, Fortis (OL C 80, 2009 4 3, p. 7); NN 57/09, dėl skubios pagalbos įmonei Ethias (OL C 176, 2009 7 29, p. 1); C 18/09 KBC (OL C 216, 2009 9 10, p. 10); dar nepaskelbtą 2009 m. lapkričio 18 sprendimą C 18/09 KBC; N 548/08 dėl finansų institucijų refinansavimo priemonių – Prancūzija (OL C 123, 2009 6 3, p. 1); N 251/09 dėl finansų institucijų refinansavimo priemonės galiojimo pratęsimo – Prancūzija (OL C 174, 2009 7 28, p. 2); N 613/08, dėl nuosavų lėšų didinimo priemonės – Prancūzija (OL C 106, 2009 5 8, p. 15); N 29/09, dėl nuosavų lėšų didinimo schemos pakeitimo – Prancūzija (OL C 116, 2009 5 21, p. 5); C 123/09, dėl nuosavų lėšų didinimo priemonės pakeitimo – Prancūzija (OL C 123, 2009 6 3, p. 3); N 23/09, dėl pagalbos garantijų forma laikinos tvarkos – Prancūzija (OL C 62, 2009 3 17, p. 11); N 128/09, dėl ekonomikos atgaivinimo garantijos laikinos tvarkos – Liuksemburgas (OL C 106, 2009 5 8, p. 9).

45

Garantijos Fortis Bank

Fortis

Ethias

(46)  Žr. visų pirma komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 31 punktą.

46

(47)  Žr. 64 konstatuojamąją dalį.

47

(48)  Pvz., 97 % 161,7 mlrd. EUR turto, 2009 m. gruodžio 31 d. sudariusio LPMD dalį, turi investicinio lygmens (angl. investment grade) reitingą (32 % – AAA, 28 % – AA, 25 % – A, 12 % – BBB).

48

investment grade

(49)  2009 m. rugsėjo 30 d.

49

(50)  Žr. visų pirma: International framework for liquidity risk measurement, standards and monitoring (Consultative Document), Bazelio bankų priežiūros komitetas, 2009 m. gruodžio mėn.

50

International framework for liquidity risk measurement, standards and monitoring (Consultative Document)

(51)  Žr. šio sprendimo I priedo 9 punktą.

51

(52)  Žr. State aid: Commission recalls rules concerning Tier 1 and Tier 2 capital transactions for banks subject to a restructuring aid investigation, MEMO/09/441. 2009 m. spalio 8 d., pateikta Komisijos interneto svetainėje http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/09/441&format=HTML&aged=0&language=FR&guiLanguage=fr

52

State aid: Commission recalls rules concerning Tier 1 and Tier 2 capital transactions for banks subject to a restructuring aid investigation

(53)  Žr. visų pirma Komisijos sprendimą dėl koncentracijos byloje M. 2400 (Dexia/Artesia). Šiame sprendime Komisija nurodė, kad Dexia yra aktyvi, dominuojanti Belgijos rinkos veikėja, užimanti 80–85 % nacionalinės vietos savivaldos institucijų finansavimo rinkos ir 65–70 % rinkos, jeigu turimos omenyje ir ne vietos savivaldos institucijos, kaip antai regionai ir bendrijos.

53

Dexia/Artesia

Dexia

(54)  Komisijos turimais duomenimis, Prancūzijoje įmonei Dexia Crédit Local priklauso didžioji dalis, t. y. [40–45] % ilgalaikių paskolų vietos savivaldos institucijoms, o pagrindiniai įmonės konkurentai yra taupomosios kasos (pranc. Caisses d’épargne) (apie 20 %), bankas Crédit Agricole (apie 15 %), Société Générale bei BNP Paribas.

54

Dexia Crédit Local

Caisses d’épargne

Crédit Agricole

Société Générale

BNP Paribas

(55)  Komisijos turimais duomenimis, Italijoje keturios bankų grupės pasidalijusios 80 % rinkos, ir Dexia užima antrąją vietą (apie [20–30] %) po Cassa Depositi et Prestiti (CDP). Kiti du veikėjai yra Intesa SanPaolo (14 %) ir BNL (10 %).

55

Dexia

Cassa Depositi et Prestiti

Intesa SanPaolo

(56)  Iš tam tikrų rodiklių matyti, be kita ko, kad konkursai ne visuomet rengiami skaidriai ir atvirai ir kad pardavimo sąnaudos gana didelės vietos savivaldos institucijoms (visų pirma dėl to, kad įsitvirtinę bankai vietos savivaldos institucijoms siūlo platų paslaugų spektrą, pvz., iždo valdymo paslaugas, o finansavimas tėra viena jų).

56

(57)  Žr. šio sprendimo I priedo 2 punktą.

57

---

I PRIEDAS

SUINTERESUOTŲJŲ VALSTYBIŲ NARIŲ ĮSIPAREIGOJIMAI, APIE KURIUOS KOMISIJAI PRANEŠTA 2010 M. VASARIO 9 D.

Elgsenos įsipareigojimai

| 1. | Jeigu nenustatyta kitaip, toliau išdėstyti įsipareigojimai, išskyrus nurodytąjį 7 dalyje, galioja iki 2014 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

1.

Jeigu nenustatyta kitaip, toliau išdėstyti įsipareigojimai, išskyrus nurodytąjį 7 dalyje, galioja iki 2014 m. gruodžio 31 d.

| 2. | Iki 2011 m. gruodžio 31 d.Dexia SA ir jos išimtinai ar bendrai kontroliuojamos patronuojamosios bendrovės (toliau – Dexia) be Komisijos leidimo neįsigyja daugiau kaip 5 % kitų kredito įstaigų, investicinių įmonių (kaip apibrėžta 2004 m. balandžio 21 d. Direktyvoje 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų) arba draudimo įmonių akcinio kapitalo.
  Jeigu iš anksto gaunamas Komisijos leidimas, įmonei Dexia dėl šio įsipareigojimo netrukdoma įsigyti kapitalo dalių už kapitalo arba veiklos įnašą, padarytą atliekant turto ar veiklos perleidimo arba kolektyvinio naudojimo (sujungiant arba atliekant įnašus) operaciją, jeigu panašiomis aplinkybėmis įsigytos minėtos kapitalo dalys įmonei Dexia nesuteikia teisės vienai arba su kitu subjektu kontroliuoti įnašą gavusio arba po sujungimo įsteigto subjekto.

  Dexia iš anksto informuoja Komisiją apie bet kokį įsigijimo projektą, įskaitant bet kokį įmonės Dexia bendrai kontroliuojamų įmonių numatomą projektą. |
| --- | --- |

2.

Iki 2011 m. gruodžio 31 d.Dexia SA ir jos išimtinai ar bendrai kontroliuojamos patronuojamosios bendrovės (toliau – Dexia) be Komisijos leidimo neįsigyja daugiau kaip 5 % kitų kredito įstaigų, investicinių įmonių (kaip apibrėžta 2004 m. balandžio 21 d. Direktyvoje 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų) arba draudimo įmonių akcinio kapitalo.

Jeigu iš anksto gaunamas Komisijos leidimas, įmonei Dexia dėl šio įsipareigojimo netrukdoma įsigyti kapitalo dalių už kapitalo arba veiklos įnašą, padarytą atliekant turto ar veiklos perleidimo arba kolektyvinio naudojimo (sujungiant arba atliekant įnašus) operaciją, jeigu panašiomis aplinkybėmis įsigytos minėtos kapitalo dalys įmonei Dexia nesuteikia teisės vienai arba su kitu subjektu kontroliuoti įnašą gavusio arba po sujungimo įsteigto subjekto.

Dexia iš anksto informuoja Komisiją apie bet kokį įsigijimo projektą, įskaitant bet kokį įmonės Dexia bendrai kontroliuojamų įmonių numatomą projektą.

| 3. | a) | Dexia įsipareigoja neskolinti savo PWB klientams už žemesnį negu 10 % pagal riziką pakoreguotos kapitalo grąžos (RAROC) koeficientą. Skaičiuojant RAROC, nustatoma grynoji marža atskaičiavus mokesčius nuo ekonominio kapitalo. Šiame įsipareigojimų rašte:






  i) | bendroji marža yra į klientui išrašytos sąskaitos sumą įskaičiuotos maržos (reiškiamos baziniais punktais, viršijančiais tarpbankinę palūkanų normą (IBOR)) ir Dexia finansavimo sąnaudų (reiškiamų baziniais punktais, viršijančiais tarpbankinę palūkanų normą (IBOR)) skirtumas, sudarantis vidaus sandorio kainą; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

Dexia įsipareigoja neskolinti savo PWB klientams už žemesnį negu 10 % pagal riziką pakoreguotos kapitalo grąžos (RAROC) koeficientą. Skaičiuojant RAROC, nustatoma grynoji marža atskaičiavus mokesčius nuo ekonominio kapitalo. Šiame įsipareigojimų rašte:

i)

bendroji marža yra į klientui išrašytos sąskaitos sumą įskaičiuotos maržos (reiškiamos baziniais punktais, viršijančiais tarpbankinę palūkanų normą (IBOR)) ir Dexia finansavimo sąnaudų (reiškiamų baziniais punktais, viršijančiais tarpbankinę palūkanų normą (IBOR)) skirtumas, sudarantis vidaus sandorio kainą;

| ii) | vidaus sandorio kaina atspindi numanomas naujo Dexia finansavimo sąnaudas, atsižvelgiant į PWB klientams suteikiamų paskolų ypatybes (grąžinimo terminą, galimybę pasirinkti refinansavimą užtikrintomis obligacijomis ir pan.); |
| --- | --- |

ii)

vidaus sandorio kaina atspindi numanomas naujo Dexia finansavimo sąnaudas, atsižvelgiant į PWB klientams suteikiamų paskolų ypatybes (grąžinimo terminą, galimybę pasirinkti refinansavimą užtikrintomis obligacijomis ir pan.);

| iii) | grynoji marža apskaičiuojama iš bendrosios maržos atėmus i) bet kokio pobūdžio išlaidas (bendrąsias, darbo užmokesčiui, veiklos, amortizacijos ir pan.), kurios įvertinamos stebint paskolų teikimo PWB klientams veiklos išlaidas, ii) kiekvieno sandorio vidutines rizikos išlaidas, apskaičiuojamas vadovaujantis Bazelio II metodika (vidutinės rizikos išlaidos per ilgą laikotarpį) ir iii) mokesčių sumą. Ekonominis kapitalas apskaičiuojamas pagal Bazelio II metodiką. |
| --- | --- |

iii)

grynoji marža apskaičiuojama iš bendrosios maržos atėmus i) bet kokio pobūdžio išlaidas (bendrąsias, darbo užmokesčiui, veiklos, amortizacijos ir pan.), kurios įvertinamos stebint paskolų teikimo PWB klientams veiklos išlaidas, ii) kiekvieno sandorio vidutines rizikos išlaidas, apskaičiuojamas vadovaujantis Bazelio II metodika (vidutinės rizikos išlaidos per ilgą laikotarpį) ir iii) mokesčių sumą. Ekonominis kapitalas apskaičiuojamas pagal Bazelio II metodiką.

| b) | 17 dalyje išdėstytomis sąlygomis paskiriamas nepriklausomas ekspertas, kuris kas šešis mėnesius tikrina, ar:






  i) | pagal riziką pakoreguota kapitalo grąža pagal šį įsipareigojimų raštą ir jos sudedamosios dalys (naujo finansavimo sąnaudos, bendrosios išlaidos, darbo užmokesčių, veiklos, amortizacijos išlaidos, rizikos sąnaudos, mokesčiai ir pan. išlaidos) atspindi skolinimo PWB klientams veiklos indėlį į grupės pelningumą; |
| --- | --- | --- |

b)

17 dalyje išdėstytomis sąlygomis paskiriamas nepriklausomas ekspertas, kuris kas šešis mėnesius tikrina, ar:

i)

pagal riziką pakoreguota kapitalo grąža pagal šį įsipareigojimų raštą ir jos sudedamosios dalys (naujo finansavimo sąnaudos, bendrosios išlaidos, darbo užmokesčių, veiklos, amortizacijos išlaidos, rizikos sąnaudos, mokesčiai ir pan. išlaidos) atspindi skolinimo PWB klientams veiklos indėlį į grupės pelningumą;

| ii) | RAROC apskaičiuojama tiksliai; ir ar |
| --- | --- |

ii)

RAROC apskaičiuojama tiksliai; ir ar

| iii) | laikomasi metodikos. |
| --- | --- |

iii)

laikomasi metodikos.

| c) | Nepriklausomas ekspertas kas šešis mėnesius tikrina, ar vykdomas šio rašto 3 dalies a punkte nurodytas įsipareigojimas. |
| --- | --- |

c)

Nepriklausomas ekspertas kas šešis mėnesius tikrina, ar vykdomas šio rašto 3 dalies a punkte nurodytas įsipareigojimas.

| d) | Nepriklausomas ekspertas gali susipažinti su Dexia vidaus procedūriniais reikalavimais, kuriuose tiksliai ir apibendrintai nurodomas RAROC taikymas (pagal šį įsipareigojimų raštą), ir su PWB klientams įmonės Dexia suteiktų paskolų sąrašu bei kiekvienos paskolos sąlygomis. |
| --- | --- |

d)

Nepriklausomas ekspertas gali susipažinti su Dexia vidaus procedūriniais reikalavimais, kuriuose tiksliai ir apibendrintai nurodomas RAROC taikymas (pagal šį įsipareigojimų raštą), ir su PWB klientams įmonės Dexia suteiktų paskolų sąrašu bei kiekvienos paskolos sąlygomis.

| 4. | Ne vėliau kaip 2011 m. birželio 30 d.Dexia iki nulio sumažina finansavimą, šiuo metu teikiamą jos patronuojamajai Turkijos bendrovei DenizBank, ir įsipareigoja iki 2014 m. gruodžio 31 d. jai neteikti jokio naujo grupės vidaus finansavimo. |
| --- | --- |

4.

Ne vėliau kaip 2011 m. birželio 30 d.Dexia iki nulio sumažina finansavimą, šiuo metu teikiamą jos patronuojamajai Turkijos bendrovei DenizBank, ir įsipareigoja iki 2014 m. gruodžio 31 d. jai neteikti jokio naujo grupės vidaus finansavimo.

| 5. | Dexia sumažina trumpalaikių paskolų dalį savo balanse ir pailgina vidutinę ilgalaikio finansavimo trukmę. Šio įsipareigojimo laikymasis vertinamas bendrai, remiantis trimis kiekybiniais rodikliais. Šiomis aplinkybėmis:






  a) | šio sprendimo II priede apibrėžtą trumpalaikio finansavimo ir (arba) viso balanso koeficientą, kuris 2009 m. gruodžio 31 d. buvo lygus 30 %, 2010 m. gruodžio 31 d.Dexia išlaiko ne aukštesnį kaip 23 %, 2011 m. gruodžio 31 d. – ne aukštesnį kaip 20 %, 2012 m. gruodžio 31 d. – ne aukštesnį kaip 14 %, 2013 m. gruodžio 31 d. – ne aukštesnį kaip 13 %, o 2014 m. gruodžio 31 d. – ne aukštesnį kaip 11 %. Šiam įsipareigojimui įvykdyti visą ataskaitinį laikotarpį taip pat stebimas metinis koeficiento vidurkis; |
| --- | --- | --- |

5.

Dexia sumažina trumpalaikių paskolų dalį savo balanse ir pailgina vidutinę ilgalaikio finansavimo trukmę. Šio įsipareigojimo laikymasis vertinamas bendrai, remiantis trimis kiekybiniais rodikliais. Šiomis aplinkybėmis:

a)

šio sprendimo II priede apibrėžtą trumpalaikio finansavimo ir (arba) viso balanso koeficientą, kuris 2009 m. gruodžio 31 d. buvo lygus 30 %, 2010 m. gruodžio 31 d.Dexia išlaiko ne aukštesnį kaip 23 %, 2011 m. gruodžio 31 d. – ne aukštesnį kaip 20 %, 2012 m. gruodžio 31 d. – ne aukštesnį kaip 14 %, 2013 m. gruodžio 31 d. – ne aukštesnį kaip 13 %, o 2014 m. gruodžio 31 d. – ne aukštesnį kaip 11 %. Šiam įsipareigojimui įvykdyti visą ataskaitinį laikotarpį taip pat stebimas metinis koeficiento vidurkis;

| b) | Dexia pailgina teikiamo finansavimo trukmę ir sumažina jos atotrūkį, išlaikydama vidutinį šio sprendimo II priede apibrėžtų grupės įsipareigojimų laikotarpį ne trumpesnį, negu nurodyta toliau:










  (metai) |
| --- | --- |
| 2009 12 31 | 2010 12 31 | 2011 12 31 | 2012 12 31 | 2013 12 31 | 2014 12 31 |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

b)

Dexia pailgina teikiamo finansavimo trukmę ir sumažina jos atotrūkį, išlaikydama vidutinį šio sprendimo II priede apibrėžtų grupės įsipareigojimų laikotarpį ne trumpesnį, negu nurodyta toliau:

(metai)

2009 12 31

2010 12 31

2011 12 31

2012 12 31

2013 12 31

2014 12 31

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | Dexia padidina savo stabilaus finansavimo šaltinius. Apskaičiuojamas koeficientas, kurio skaitiklis lygus finansavimo padengtų obligacijų forma ir finansavimo RCB ir PWB komercinių indėlių forma sumai, o vardiklis – viso Dexia grupės turto sumai. Šis koeficientas, kuris 2009 m. gruodžio 31 d. buvo lygus 36 %, 2010 m. gruodžio 31 d. turi būti ne žemesnis kaip 40 %, 2011 m. gruodžio 31 d. – ne žemesnis kaip 45 %, 2012 m. gruodžio 31 d. – ne žemesnis kaip 53 %, 2013 m. gruodžio 31 d. – ne žemesnis kaip 55 %, o 2014 m. gruodžio 31 d. – ne žemesnis kaip 58 %. |
| --- | --- |

c)

Dexia padidina savo stabilaus finansavimo šaltinius. Apskaičiuojamas koeficientas, kurio skaitiklis lygus finansavimo padengtų obligacijų forma ir finansavimo RCB ir PWB komercinių indėlių forma sumai, o vardiklis – viso Dexia grupės turto sumai. Šis koeficientas, kuris 2009 m. gruodžio 31 d. buvo lygus 36 %, 2010 m. gruodžio 31 d. turi būti ne žemesnis kaip 40 %, 2011 m. gruodžio 31 d. – ne žemesnis kaip 45 %, 2012 m. gruodžio 31 d. – ne žemesnis kaip 53 %, 2013 m. gruodžio 31 d. – ne žemesnis kaip 55 %, o 2014 m. gruodžio 31 d. – ne žemesnis kaip 58 %.

| 6. | Iki 2014 m. spalio 31 d.Dexia:






  i) | nesinaudos savo, kaip suinteresuotųjų valstybių narių garantiją turinčio banko, statusu komercinės reklamos tikslais trečiųjų asmenų, išskyrus trečiuosius gavėjus, atžvilgiu; ir |
| --- | --- | --- |

6.

Iki 2014 m. spalio 31 d.Dexia:

i)

nesinaudos savo, kaip suinteresuotųjų valstybių narių garantiją turinčio banko, statusu komercinės reklamos tikslais trečiųjų asmenų, išskyrus trečiuosius gavėjus, atžvilgiu; ir

| ii) | garantijos nenaudos grynai arbitražo operacijoms. |
| --- | --- |

ii)

garantijos nenaudos grynai arbitražo operacijoms.

| 7. | Iki 2010 m. birželio 30 d.Dexia sukuria perduoto turto portfelio valdymo veiklos (LPMD) atskaitomybės grandį. Šiai grandžiai skirtas turtas valdomas laipsniškai jį mažinant arba perleidžiamas vykdant 13 dalies n punkte nurodytą įsipareigojimą. Šį turtą sudaro: i) kredito kainų skirtumo portfelis (angl. credit spread portfolio, CSP) ir viešojo sektoriaus portfelis (angl. public sector portfolio, PSP) (jų suma 2009 m. gruodžio 31 d. buvo vertinama apie 134 mlrd. EUR); ii) finansinių priemonių (FP) portfelis (jo suma 2009 m. gruodžio 31 d. buvo vertinama apie 10,7 mlrd. EUR); ir iii) nepagrindinių paskolų viešajam ir pusiau viešajam sektoriui portfelis (jo suma 2009 m. gruodžio 31 d. buvo vertinama apie 17 mlrd. EUR). Šiai grandžiai priskiriamas visas Dexia gautas finansavimas, kuriam suteikiama finansavimo garantija. |
| --- | --- |

7.

Iki 2010 m. birželio 30 d.Dexia sukuria perduoto turto portfelio valdymo veiklos (LPMD) atskaitomybės grandį. Šiai grandžiai skirtas turtas valdomas laipsniškai jį mažinant arba perleidžiamas vykdant 13 dalies n punkte nurodytą įsipareigojimą. Šį turtą sudaro: i) kredito kainų skirtumo portfelis (angl. credit spread portfolio, CSP) ir viešojo sektoriaus portfelis (angl. public sector portfolio, PSP) (jų suma 2009 m. gruodžio 31 d. buvo vertinama apie 134 mlrd. EUR); ii) finansinių priemonių (FP) portfelis (jo suma 2009 m. gruodžio 31 d. buvo vertinama apie 10,7 mlrd. EUR); ir iii) nepagrindinių paskolų viešajam ir pusiau viešajam sektoriui portfelis (jo suma 2009 m. gruodžio 31 d. buvo vertinama apie 17 mlrd. EUR). Šiai grandžiai priskiriamas visas Dexia gautas finansavimas, kuriam suteikiama finansavimo garantija.

| 8. | Dexia riboja toliau išvardytas sumas:






  a) | bet kokių dividendų, Dexia SA paskirstomų parduodant savo paprastąsias akcijas; ir |
| --- | --- | --- |

8.

Dexia riboja toliau išvardytas sumas:

a)

bet kokių dividendų, Dexia SA paskirstomų parduodant savo paprastąsias akcijas; ir

| b) | bet kokio savo nuožiūra iš anksto mokamo atlygio arba pirmojo lygio lėšų mišrių priemonių, arba antrojo lygio lėšų priemonių dalies apmokėjimo, kai šias priemones i) leidžia subjektai, kontroliuojami išimtinai įmonės Dexia; ii) valdo asmenys arba subjektai, kurie yra ne Dexia SA ir jos patronuojamosios bendrovės; ir iii) kai mokėjimai atliekami arba priemonės taikomos savo nuožiūra, taikant su šiomis priemonėmis susijusias sutarčių nuostatas,
  kad po numatomo išplatinimo arba apmokėjimo (ir atsižvelgiant į galimus mokėjimus, privalomus dėl to, kad mokami dividendai už paprastąsias akcijas), Dexia grupės pirmojo lygio nuosavos lėšos (apskaičiuojamos remiantis paskutinėmis metinėmis konsoliduotomis ataskaitomis, parengtomis pagal tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS),






  i) | viršytų arba atitiktų toliau nurodytą lygį;










  2009 12 31 | 2010 12 31 | 2011 12 31 | 2012 12 31 | 2013 12 31 | 2014 12 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10,7 % | 10,6 % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |

b)

bet kokio savo nuožiūra iš anksto mokamo atlygio arba pirmojo lygio lėšų mišrių priemonių, arba antrojo lygio lėšų priemonių dalies apmokėjimo, kai šias priemones i) leidžia subjektai, kontroliuojami išimtinai įmonės Dexia; ii) valdo asmenys arba subjektai, kurie yra ne Dexia SA ir jos patronuojamosios bendrovės; ir iii) kai mokėjimai atliekami arba priemonės taikomos savo nuožiūra, taikant su šiomis priemonėmis susijusias sutarčių nuostatas,

kad po numatomo išplatinimo arba apmokėjimo (ir atsižvelgiant į galimus mokėjimus, privalomus dėl to, kad mokami dividendai už paprastąsias akcijas), Dexia grupės pirmojo lygio nuosavos lėšos (apskaičiuojamos remiantis paskutinėmis metinėmis konsoliduotomis ataskaitomis, parengtomis pagal tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS),

i)

viršytų arba atitiktų toliau nurodytą lygį;

2009 12 31

2010 12 31

2011 12 31

2012 12 31

2013 12 31

2014 12 31

10,7 %

10,6 %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

| ii) | viršytų arba atitiktų toliau nurodytą sumą:






  i) | 12,5 % perduoto turto portfelio valdymo (LPMD) pagal riziką įvertinto turto, kaip nustatyta šio priedo 7 dalyje; ir |
| --- | --- | --- |

ii)

viršytų arba atitiktų toliau nurodytą sumą:

i)

12,5 % perduoto turto portfelio valdymo (LPMD) pagal riziką įvertinto turto, kaip nustatyta šio priedo 7 dalyje; ir

| ii) | 9,5 % kitos pagrindinės grupės veiklos pagal riziką įvertinto turto. |
| --- | --- |

ii)

9,5 % kitos pagrindinės grupės veiklos pagal riziką įvertinto turto.

Išdėstytu įsipareigojimu:

| i) | nepažeidžiamas Dexia pelno paskirstymo reikalavimas (pagal Belgijos įmonių kodekso 617 straipsnį); |
| --- | --- |

i)

nepažeidžiamas Dexia pelno paskirstymo reikalavimas (pagal Belgijos įmonių kodekso 617 straipsnį);

| ii) | nepažeidžiamos operacijos, kurias Dexia privalės teisėtai vykdyti su mišriomis pirmojo lygio arba antrojo lygio lėšų priemonėmis, arba operacijos, kurias Dexia privalės su šiomis priemonėmis atlikti pagal iki 2010 m. vasario 1 d. sudarytas sutartis; |
| --- | --- |

ii)

nepažeidžiamos operacijos, kurias Dexia privalės teisėtai vykdyti su mišriomis pirmojo lygio arba antrojo lygio lėšų priemonėmis, arba operacijos, kurias Dexia privalės su šiomis priemonėmis atlikti pagal iki 2010 m. vasario 1 d. sudarytas sutartis;

| iii) | įsipareigojimas galės būti persvarstytas, jeigu labai pasikeis rizikos ribojimu pagrįstų lėšų ir Dexia taikomų buhalterijos standartų apibrėžtis; ir |
| --- | --- |

iii)

įsipareigojimas galės būti persvarstytas, jeigu labai pasikeis rizikos ribojimu pagrįstų lėšų ir Dexia taikomų buhalterijos standartų apibrėžtis; ir

| iv) | įsipareigojimas taikomas bet kokiam platinimui, vykdomam iki 2014 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

iv)

įsipareigojimas taikomas bet kokiam platinimui, vykdomam iki 2014 m. gruodžio 31 d.

| 9. | Be to, nepažeisdama operacijų, kurias Dexia privalo teisėtai vykdyti su mišriomis pirmojo lygio arba antrojo lygio lėšų priemonėmis, arba operacijų, kurias Dexia privalo su šiomis priemonėmis atlikti pagal sutartis, sudarytas iki 2010 m. vasario 1 d., Dexia iki 2011 m. gruodžio 31 d. susilaiko nuo šių veiksmų:






  a) | neapmoka ne Dexia SA ir jos patronuojamųjų bendrovių, o kitų asmenų arba subjektų valdomų pirmojo lygio lėšų mišrių priemonių arba antrojo lygio lėšų priemonių, kurių apmokėjimas vykdomas savo nuožiūra taikant su šiomis priemonėmis susijusias sutarčių nuostatas, dalies; |
| --- | --- | --- |

9.

Be to, nepažeisdama operacijų, kurias Dexia privalo teisėtai vykdyti su mišriomis pirmojo lygio arba antrojo lygio lėšų priemonėmis, arba operacijų, kurias Dexia privalo su šiomis priemonėmis atlikti pagal sutartis, sudarytas iki 2010 m. vasario 1 d., Dexia iki 2011 m. gruodžio 31 d. susilaiko nuo šių veiksmų:

a)

neapmoka ne Dexia SA ir jos patronuojamųjų bendrovių, o kitų asmenų arba subjektų valdomų pirmojo lygio lėšų mišrių priemonių arba antrojo lygio lėšų priemonių, kurių apmokėjimas vykdomas savo nuožiūra taikant su šiomis priemonėmis susijusias sutarčių nuostatas, dalies;

| b) | nepatvirtina arba nebalsuoja už bet kokio Dexia SA išimties tvarka tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamo subjekto dividendų išmokėjimą bet kokia forma (įskaitant visiškai jai priklausančius subjektus), jeigu dėl išmokėjimo atsirastų prievolė apmokėti ne Dexia SA ir jos patronuojamųjų bendrovių, o kitų asmenų arba subjektų valdomų pirmojo lygio lėšų mišrių priemonių arba antrojo lygio lėšų priemonių dalis; ir |
| --- | --- |

b)

nepatvirtina arba nebalsuoja už bet kokio Dexia SA išimties tvarka tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamo subjekto dividendų išmokėjimą bet kokia forma (įskaitant visiškai jai priklausančius subjektus), jeigu dėl išmokėjimo atsirastų prievolė apmokėti ne Dexia SA ir jos patronuojamųjų bendrovių, o kitų asmenų arba subjektų valdomų pirmojo lygio lėšų mišrių priemonių arba antrojo lygio lėšų priemonių dalis; ir

| c) | nesinaudoja veiksmų laisve iš anksto atsilyginti už šios dalies a punkte nurodytas pirmojo lygio lėšų mišrias priemones arba antrojo lygio lėšų priemones. |
| --- | --- |

c)

nesinaudoja veiksmų laisve iš anksto atsilyginti už šios dalies a punkte nurodytas pirmojo lygio lėšų mišrias priemones arba antrojo lygio lėšų priemones.

Dexia SA iki 2011 m. gruodžio 31 d. neišmoka savo paprastųjų akcijų dividendų. Šis draudimas netaikomas dividendų išmokėjimui, atliekamam vien priskiriant naujas akcijas, jeigu tokio platinimo suma i) atitiks 8 dalį; ir ii) 2010 m. išplatintų akcijų suma sudarys ne daugiau kaip 40 % Dexia SA 2009 finansinių metų grynojo pelno, o 2011 m. išplatintų akcijų suma sudarys ne daugiau kaip 40 % Dexia SA 2010 finansinių metų grynojo pelno.

| 10. | Dexia ir toliau laikosi atlygio principų, nustatytų Didžiojo dvidešimtuko šalių (G20) ir atitinkamų nacionalinių institucijų susitikimuose, kuriuose aptartas Dexia SA ir pagrindinių Dexia grupės veiklos subjektų valdybų narių bei vadovų darbo užmokestis. |
| --- | --- |

10.

Dexia ir toliau laikosi atlygio principų, nustatytų Didžiojo dvidešimtuko šalių (G20) ir atitinkamų nacionalinių institucijų susitikimuose, kuriuose aptartas Dexia SA ir pagrindinių Dexia grupės veiklos subjektų valdybų narių bei vadovų darbo užmokestis.

| 11. | Vadovaudamasi 2009 m. gruodžio 17 d. pateiktu restruktūrizavimo planu, Dexia:






  a) | įgyvendindama naujos apyvartos politiką, 2009 m. naujosios PWB veiklos apyvartą sumažina iki 12 mlrd. EUR, 2010 m. – iki 15 mlrd. EUR, o 2011–2014 m. iki 18 mlrd. EUR; |
| --- | --- | --- |

11.

Vadovaudamasi 2009 m. gruodžio 17 d. pateiktu restruktūrizavimo planu, Dexia:

a)

įgyvendindama naujos apyvartos politiką, 2009 m. naujosios PWB veiklos apyvartą sumažina iki 12 mlrd. EUR, 2010 m. – iki 15 mlrd. EUR, o 2011–2014 m. iki 18 mlrd. EUR;

| b) | iki 2012 m. gruodžio 31 d. 15 % sumažina savo veiklos sąnaudas; |
| --- | --- |

b)

iki 2012 m. gruodžio 31 d. 15 % sumažina savo veiklos sąnaudas;

| c) | vykdydama prekybos veiklą, stengiasi neprisiimti rizikos, kuri neatitiktų tikslo apdairiu valdymu atstatyti gyvybingumą. Todėl Dexia sumažina savo prekybos veiklą (44 % sumažina vidutinę metinę rizikos vertę, kuri 2008 m. buvo 126 mlrd. EUR) ir nuo šio Komisijos sprendimo priėmimo dienos nutraukia prekybą savo sąskaita; |
| --- | --- |

c)

vykdydama prekybos veiklą, stengiasi neprisiimti rizikos, kuri neatitiktų tikslo apdairiu valdymu atstatyti gyvybingumą. Todėl Dexia sumažina savo prekybos veiklą (44 % sumažina vidutinę metinę rizikos vertę, kuri 2008 m. buvo 126 mlrd. EUR) ir nuo šio Komisijos sprendimo priėmimo dienos nutraukia prekybą savo sąskaita;

| d) | nuo šio Komisijos sprendimo priėmimo dienos Dexia nedelsdama galutinai atsisako teisės pasinaudoti pelnu iš 376 mln. EUR vertės Dexia BIL konvertuojamųjų obligacijų, kurias Liuksemburgas buvo įsipareigojęs pasirašyti 2008 m. rugsėjo mėn. |
| --- | --- |

d)

nuo šio Komisijos sprendimo priėmimo dienos Dexia nedelsdama galutinai atsisako teisės pasinaudoti pelnu iš 376 mln. EUR vertės Dexia BIL konvertuojamųjų obligacijų, kurias Liuksemburgas buvo įsipareigojęs pasirašyti 2008 m. rugsėjo mėn.

Finansavimo garantija

| 12. | Dexia galimybės pasinaudoti finansavimo garantija, kurios galiojimas pratęstas priėmus 2009 m. spalio 14 d. papildomą sąlygą (toliau – Garantija), ribojamos tokiomis sąlygomis:






  a) | Garantija nebegalioja visoms indėlių sutartims, Dexia sudarytoms nuo 2010 m. kovo 31 d.; |
| --- | --- | --- |

12.

Dexia galimybės pasinaudoti finansavimo garantija, kurios galiojimas pratęstas priėmus 2009 m. spalio 14 d. papildomą sąlygą (toliau – Garantija), ribojamos tokiomis sąlygomis:

a)

Garantija nebegalioja visoms indėlių sutartims, Dexia sudarytoms nuo 2010 m. kovo 31 d.;

| b) | finansavimo Garantija įmonei Dexia nebegalioja visoms nuo 2010 m. gegužės 31 d. vykdomoms trumpalaikėms (mažiau nei vienų metų) emisijoms; |
| --- | --- |

b)

finansavimo Garantija įmonei Dexia nebegalioja visoms nuo 2010 m. gegužės 31 d. vykdomoms trumpalaikėms (mažiau nei vienų metų) emisijoms;

| c) | finansavimo Garantija įmonei Dexia nebetaikoma visoms nuo 2010 m. birželio 30 d. išleistoms emisijoms ar sudarytoms sutartims; |
| --- | --- |

c)

finansavimo Garantija įmonei Dexia nebetaikoma visoms nuo 2010 m. birželio 30 d. išleistoms emisijoms ar sudarytoms sutartims;

| d) | garantuojamų paskolų bendra suma jokiu būdu negali viršyti 100 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

d)

garantuojamų paskolų bendra suma jokiu būdu negali viršyti 100 mlrd. EUR;

| e) | Garantijos taikymo laikotarpiu Dexia suinteresuotosioms valstybėms narėms moka papildomą atlygį už viršijimą, jeigu viršijamos toliau nurodytos garantuojamų paskolų sumų viršutinės ribos:








  Viršutinė riba/dalis (garantuojama paskola mlrd. EUR) | [60–70] | [70–80] | [80–100] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Papildomas atlygis už viršijimą (baziniais punktais) | + 50 | + 65 | + 80 |

e)

Garantijos taikymo laikotarpiu Dexia suinteresuotosioms valstybėms narėms moka papildomą atlygį už viršijimą, jeigu viršijamos toliau nurodytos garantuojamų paskolų sumų viršutinės ribos:

Viršutinė riba/dalis (garantuojama paskola mlrd. EUR)

[60–70]

[70–80]

[80–100]

Papildomas atlygis už viršijimą (baziniais punktais)

+ 50

+ 65

+ 80

Turto perleidimas ir valdymas laipsniškai jį mažinant

| 13. | Per toliau nurodytą laiką Dexia perleidžia toliau išvardytą turtą:






  a) | iki 2012 m. spalio 31 d. perleidžia arba kotiruoja biržoje 70 % jai priklausančio patronuojamosios įmonės Italijoje Crediop akcijų. Pagal komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 15 punktą Dexia neprivalo jai priklausančių Crediop akcijų perleisti už pernelyg žemą kainą ([...] kartų mažesnę už buhalterinę vertę 2010 ir 2011 m. ar [...] kartų mažesnę už buhalterinę vertę 2012 m.); |
| --- | --- | --- |

13.

Per toliau nurodytą laiką Dexia perleidžia toliau išvardytą turtą:

a)

iki 2012 m. spalio 31 d. perleidžia arba kotiruoja biržoje 70 % jai priklausančio patronuojamosios įmonės Italijoje Crediop akcijų. Pagal komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 15 punktą Dexia neprivalo jai priklausančių Crediop akcijų perleisti už pernelyg žemą kainą ([...] kartų mažesnę už buhalterinę vertę 2010 ir 2011 m. ar [...] kartų mažesnę už buhalterinę vertę 2012 m.);

| b) | iki 2010 m. birželio 30 d. perleidžia Dexia Epargne-Pension (DEP), įmonės Dexia Insurance Belgium (DIB) patronuojamąją įmonę Prancūzijoje, veikiančią gyvybės draudimo ir socialinės inžinerijos srityse. Perleidimo susitarimas pasirašytas 2009 m. gruodžio 9 d., o pardavimas turėtų įvykti 2010 m. pirmąjį pusmetį; |
| --- | --- |

b)

iki 2010 m. birželio 30 d. perleidžia Dexia Epargne-Pension (DEP), įmonės Dexia Insurance Belgium (DIB) patronuojamąją įmonę Prancūzijoje, veikiančią gyvybės draudimo ir socialinės inžinerijos srityse. Perleidimo susitarimas pasirašytas 2009 m. gruodžio 9 d., o pardavimas turėtų įvykti 2010 m. pirmąjį pusmetį;

| c) | iki 2010 m. gruodžio 31 d. perleidžia arba kotiruoja biržoje 51 % Dexia priklausančių patronuojamosios bendrovės AdInfo, teikiančios IT paslaugas Belgijos vietos savivaldos institucijoms, akcijų; |
| --- | --- |

c)

iki 2010 m. gruodžio 31 d. perleidžia arba kotiruoja biržoje 51 % Dexia priklausančių patronuojamosios bendrovės AdInfo, teikiančios IT paslaugas Belgijos vietos savivaldos institucijoms, akcijų;

| d) | iki 2010 m. gruodžio 31 d. perleidžia Dexia priklausančias SPE akcijas; |
| --- | --- |

d)

iki 2010 m. gruodžio 31 d. perleidžia Dexia priklausančias SPE akcijas;

| e) | perleidžia 20 % Dexia priklausančių įmonės Crédit du Nord akcijų. Šis perleidimas įvyko 2009 m. gruodžio 11 d. (perduoti vertybiniai popieriai ir grynieji pinigai); |
| --- | --- |

e)

perleidžia 20 % Dexia priklausančių įmonės Crédit du Nord akcijų. Šis perleidimas įvyko 2009 m. gruodžio 11 d. (perduoti vertybiniai popieriai ir grynieji pinigai);

| f) | grupei suformavus naują platinimo modelį, iki 2010 m. pabaigos uždaroma apie 80 skyrių Belgijoje; |
| --- | --- |

f)

grupei suformavus naują platinimo modelį, iki 2010 m. pabaigos uždaroma apie 80 skyrių Belgijoje;

| g) | sustabdo toliau išvardytą RCB International veiklą:






  i) | 2009 m. ir 2010 m. pradžioje buvo perleista įmonė Experta Jersey, laipsniškai panaikinta (angl. run-off) Dexia privačios bankininkystės (PB) veikla Džersyje, sustabdyta PB veikla Montevidėjuje, sustabdytas PB plėtros projektas Singapūre, sustabdytas vartotojų finansavimo projektas Rusijoje ir Dexia Asset Management (toliau – DAM) veikla Vidurio ir Rytų Europos šalyse, perleista Experta patikos veikla Šveicarijoje; |
| --- | --- | --- |

g)

sustabdo toliau išvardytą RCB International veiklą:

i)

2009 m. ir 2010 m. pradžioje buvo perleista įmonė Experta Jersey, laipsniškai panaikinta (angl. run-off) Dexia privačios bankininkystės (PB) veikla Džersyje, sustabdyta PB veikla Montevidėjuje, sustabdytas PB plėtros projektas Singapūre, sustabdytas vartotojų finansavimo projektas Rusijoje ir Dexia Asset Management (toliau – DAM) veikla Vidurio ir Rytų Europos šalyse, perleista Experta patikos veikla Šveicarijoje;

| ii) | iki 2011 m. gruodžio 31 d. perleidžia Experta patikos veiklą Bahamuose bei patronuojamąją bendrovę Danijoje Dexia BIL, veikiančią turto valdymo, privačios bankininkystės ir rinkos struktūrizavimo srityse; |
| --- | --- |

ii)

iki 2011 m. gruodžio 31 d. perleidžia Experta patikos veiklą Bahamuose bei patronuojamąją bendrovę Danijoje Dexia BIL, veikiančią turto valdymo, privačios bankininkystės ir rinkos struktūrizavimo srityse;

| h) | iki 2012 m. spalio 31 d. perleidžia arba kotiruoja biržoje Dexia priklausančias jos patronuojamosios bendrovės Slovakijoje Dexia Banka Slovensko (DBS) akcijas. Taikydama komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 15 punktą Dexia neprivalo parduoti DBS už pernelyg žemą kainą (daugiau negu [...] kartų mažesnę už buhalterinę vertę 2010 m. ir daugiau negu [...] kartų mažesnę už buhalterinę vertę 2011 m.); |
| --- | --- |

h)

iki 2012 m. spalio 31 d. perleidžia arba kotiruoja biržoje Dexia priklausančias jos patronuojamosios bendrovės Slovakijoje Dexia Banka Slovensko (DBS) akcijas. Taikydama komunikato dėl bankų restruktūrizavimo 15 punktą Dexia neprivalo parduoti DBS už pernelyg žemą kainą (daugiau negu [...] kartų mažesnę už buhalterinę vertę 2010 m. ir daugiau negu [...] kartų mažesnę už buhalterinę vertę 2011 m.);

| i) | sustabdo ir perduoda valdyti, laipsniškai mažinant, šią tarptautinę finansinių paslaugų viešajam ir pusiau viešajam sektoriui (PWB) veiklą:






  1. | Indijoje esantis subjektas perleistas 2009 m.; |
| --- | --- | --- |

i)

sustabdo ir perduoda valdyti, laipsniškai mažinant, šią tarptautinę finansinių paslaugų viešajam ir pusiau viešajam sektoriui (PWB) veiklą:

1.

Indijoje esantis subjektas perleistas 2009 m.;

| 2. | Šveicarijoje (Dexia Public Finance Switzerland) ir Švedijoje (Dexia Norden) veikla bus baigta ir įmonės likviduotos iki 2010 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

2.

Šveicarijoje (Dexia Public Finance Switzerland) ir Švedijoje (Dexia Norden) veikla bus baigta ir įmonės likviduotos iki 2010 m. gruodžio 31 d.;

| 3. | Meksikoje, Australijoje ir Japonijoje balansas valdomas laipsniškai jį mažinant, bus mažinamas darbuotojų skaičius. Subjektas Meksikoje uždarytas 2009 m., jo turtas perduotas DCL New York ir valdomas laipsniškai jį mažinant, darbuotojų skaičius Japonijoje ir Australijoje 2009 m. sumažintas perpus, su tuo susijusi veikla valdoma laipsniškai ją mažinant; |
| --- | --- |

3.

Meksikoje, Australijoje ir Japonijoje balansas valdomas laipsniškai jį mažinant, bus mažinamas darbuotojų skaičius. Subjektas Meksikoje uždarytas 2009 m., jo turtas perduotas DCL New York ir valdomas laipsniškai jį mažinant, darbuotojų skaičius Japonijoje ir Australijoje 2009 m. sumažintas perpus, su tuo susijusi veikla valdoma laipsniškai ją mažinant;

| j) | perleidžia FSA (ji perleista 2009 m. liepos 1 d.), paskui iki 2011 m. gruodžio 31 d. perleidžia Dexia priklausančias įmonės Assured Guaranty akcijas; |
| --- | --- |

j)

perleidžia FSA (ji perleista 2009 m. liepos 1 d.), paskui iki 2011 m. gruodžio 31 d. perleidžia Dexia priklausančias įmonės Assured Guaranty akcijas;

| k) | 2008 m. ketvirtąjį ketvirtį perleista 49 % grupei priklausančių Kommunalkredit Austria (KA) akcijų; |
| --- | --- |

k)

2008 m. ketvirtąjį ketvirtį perleista 49 % grupei priklausančių Kommunalkredit Austria (KA) akcijų;

| l) | iki 2012 m. spalio 31 d. perleidžia arba kotiruoja biržoje įmonės Deniz Emeklilik – DenizBank patronuojamosios draudimo įmonės – akcijas; |
| --- | --- |

l)

iki 2012 m. spalio 31 d. perleidžia arba kotiruoja biržoje įmonės Deniz Emeklilik – DenizBank patronuojamosios draudimo įmonės – akcijas;

| m) | iki 2013 m. gruodžio 31 d. perleidžia 60 % grupei priklausančių Dexia Sabadell akcijų; |
| --- | --- |

m)

iki 2013 m. gruodžio 31 d. perleidžia 60 % grupei priklausančių Dexia Sabadell akcijų;

| n) | paspartinta tvarka perleidžia Dexia obligacijų portfelį: už [10–20] mlrd. EUR per metus 2010 ir 2011 m., už [5–15]–[10–20] mlrd. EUR 2012 m., už [0–10]–[5–15] mlrd. EUR per metus 2013 ir 2014 m.; |
| --- | --- |

n)

paspartinta tvarka perleidžia Dexia obligacijų portfelį: už [10–20] mlrd. EUR per metus 2010 ir 2011 m., už [5–15]–[10–20] mlrd. EUR 2012 m., už [0–10]–[5–15] mlrd. EUR per metus 2013 ir 2014 m.;

| o) | pagal 2009 m. gruodžio 17 d. pateiktą restruktūrizavimo planą laipsniškai mažindama valdo obligacijų įsigijimo atsarginių susitarimų ir obligacijų su teise parduoti (TOB) veiklą (JAV ir (arba) Kanadoje). |
| --- | --- |

o)

pagal 2009 m. gruodžio 17 d. pateiktą restruktūrizavimo planą laipsniškai mažindama valdo obligacijų įsigijimo atsarginių susitarimų ir obligacijų su teise parduoti (TOB) veiklą (JAV ir (arba) Kanadoje).

Šio dalies a–n punktuose nurodyti perleidimo įsipareigojimai laikomi įvykdytais, kai Dexia ir pirkėjas sudaro įpareigojančią galutinę sutartį (t. y. susitarimą, kurio Dexia negali vienašališkai nutraukti nesumokėdama baudos) dėl visos Dexia priklausančios atitinkamo subjekto akcijų ar atitinkamo turto dalies, net jei pasirašant susitarimą dar nėra gauti kompetentingų priežiūros institucijų leidimai ar neprieštaravimo pareiškimai.

| 14. | 13 dalyje aprašyto turto perleidimo bei Dexia turto ir įsipareigojimų amortizavimo rezultatai turėtų būti tokie:






  a) | kaip numatyta 2009 m. gruodžio 17 d. Komisijai pateikto Dexia restruktūrizavimo plano papildomose priemonėse aprašytose sąlygose ir apskaitos susitarimuose, viso Dexia balanso dydis 2014 m. gruodžio 31 d. būtų 35 % mažesnis, palyginti su 2008 m. gruodžio 31 d. Vertinant absoliučiąją vertę, bendra balanso suma sumažės nuo 651 mlrd. EUR 2008 m. gruodžio 31 d. iki 580 mlrd. EUR 2009 m. gruodžio 31 d., [510–550] mlrd. EUR 2010 m. gruodžio 31 d., [485–545] mlrd. EUR 2011 m. gruodžio 31 d., [425–490] mlrd. EUR 2012 m. gruodžio 31 d., [405–465] mlrd. EUR 2013 m. gruodžio 31 d. ir 427 mlrd. EUR 2014 m. gruodžio 31 d., todėl iš viso sumažėtų 224 mlrd. EUR. Šias sumas reikia koreguoti atsižvelgiant į išvestinių finansinių priemonių, įtrauktų į Dexia balansą, rinkos vertės pokyčius, jeigu jie skiriasi nuo Dexia restruktūrizavimo plane aprašytų pokyčių ir jeigu toks skirtumas atsiranda dėl labai padidėjusios sąlyginės šių išvestinių finansinių priemonių sumos; |
| --- | --- | --- |

14.

13 dalyje aprašyto turto perleidimo bei Dexia turto ir įsipareigojimų amortizavimo rezultatai turėtų būti tokie:

a)

kaip numatyta 2009 m. gruodžio 17 d. Komisijai pateikto Dexia restruktūrizavimo plano papildomose priemonėse aprašytose sąlygose ir apskaitos susitarimuose, viso Dexia balanso dydis 2014 m. gruodžio 31 d. būtų 35 % mažesnis, palyginti su 2008 m. gruodžio 31 d. Vertinant absoliučiąją vertę, bendra balanso suma sumažės nuo 651 mlrd. EUR 2008 m. gruodžio 31 d. iki 580 mlrd. EUR 2009 m. gruodžio 31 d., [510–550] mlrd. EUR 2010 m. gruodžio 31 d., [485–545] mlrd. EUR 2011 m. gruodžio 31 d., [425–490] mlrd. EUR 2012 m. gruodžio 31 d., [405–465] mlrd. EUR 2013 m. gruodžio 31 d. ir 427 mlrd. EUR 2014 m. gruodžio 31 d., todėl iš viso sumažėtų 224 mlrd. EUR. Šias sumas reikia koreguoti atsižvelgiant į išvestinių finansinių priemonių, įtrauktų į Dexia balansą, rinkos vertės pokyčius, jeigu jie skiriasi nuo Dexia restruktūrizavimo plane aprašytų pokyčių ir jeigu toks skirtumas atsiranda dėl labai padidėjusios sąlyginės šių išvestinių finansinių priemonių sumos;

| b) | visa pagrindinės veiklos balanso suma 2010 m. gruodžio 31 d. sudarys [390–410] mlrd. EUR, 2011 m. gruodžio 31 d. – [385–415] mlrd. EUR, 2012 m. gruodžio 31 d. – [345–380] mlrd. EUR, 2013 m. gruodžio 31 d. – [335–365] mlrd. EUR, o 2014 m. gruodžio 31 d. – 353 mlrd. EUR, t. y. 45 % mažiau, palyginti su visa grupės balanso suma 2008 m. gruodžio 31 d. Pagrindinės veiklos ir perduoto turto portfelio valdymo veiklos dydžio metinė raida atitiks šio sprendimo II priede pateikiamą aprašymą. |
| --- | --- |

b)

visa pagrindinės veiklos balanso suma 2010 m. gruodžio 31 d. sudarys [390–410] mlrd. EUR, 2011 m. gruodžio 31 d. – [385–415] mlrd. EUR, 2012 m. gruodžio 31 d. – [345–380] mlrd. EUR, 2013 m. gruodžio 31 d. – [335–365] mlrd. EUR, o 2014 m. gruodžio 31 d. – 353 mlrd. EUR, t. y. 45 % mažiau, palyginti su visa grupės balanso suma 2008 m. gruodžio 31 d. Pagrindinės veiklos ir perduoto turto portfelio valdymo veiklos dydžio metinė raida atitiks šio sprendimo II priede pateikiamą aprašymą.

Už perleidimą atsakingas įgaliotinis

| 15. | a) | Jeigu vienas iš įsipareigojimų perleisti turtą, nurodytą 13 dalies a, c, d, h, l ar m punktuose, nebūtų įgyvendintas per pirmiau nurodytą laiką ir jeigu Komisija nepatvirtintų alternatyvaus įsipareigojimo, Prancūzijos, Belgijos ir Liuksemburgo valdžios institucijos iš anksto, ne vėliau kaip per vieną mėnesį po nustatytos galutinės perleidimo datos, pateiks Komisijai tvirtinti vieno–trijų kartu su Dexia pasirinktų asmenų sąrašą, kad būtų paskirtas (-i) už minėtų perleidimų įgyvendinimą atsakingas (-i) įgaliotinis (-iai). |
| --- | --- | --- |

15.

a)

Jeigu vienas iš įsipareigojimų perleisti turtą, nurodytą 13 dalies a, c, d, h, l ar m punktuose, nebūtų įgyvendintas per pirmiau nurodytą laiką ir jeigu Komisija nepatvirtintų alternatyvaus įsipareigojimo, Prancūzijos, Belgijos ir Liuksemburgo valdžios institucijos iš anksto, ne vėliau kaip per vieną mėnesį po nustatytos galutinės perleidimo datos, pateiks Komisijai tvirtinti vieno–trijų kartu su Dexia pasirinktų asmenų sąrašą, kad būtų paskirtas (-i) už minėtų perleidimų įgyvendinimą atsakingas (-i) įgaliotinis (-iai).

| b) | Už perleidimą atsakingas įgaliotinis turi būti nepriklausomas, turėti reikalingą kompetenciją; jam vykdant įgaliojimus negalimas interesų konfliktas. |
| --- | --- |

b)

Už perleidimą atsakingas įgaliotinis turi būti nepriklausomas, turėti reikalingą kompetenciją; jam vykdant įgaliojimus negalimas interesų konfliktas.

| c) | Komisija galės arba pritarti siūlomo (-ų) įgaliotinio (-ių) kandidatūrai (-oms), arba ją (jas) atmesti. Jeigu Komisija atmestų siūlomą (-as) už perleidimą atsakingo (-ų) įgaliotinio (-ių) kandidatūrą (-as), Dexia ir Prancūzijos, Belgijos bei Liuksemburgo valdžios institucijos per vieną mėnesį po pranešimo apie atmetimą pasiūlys vieną–tris naujus kandidatus, kurie irgi turės būti patvirtinti arba atmesti Komisijos. Jeigu Komisija galų gale atmestų visus pasiūlytus kandidatus, ji nurodys įgaliotinį, kurį Dexia paskirs arba prisidės prie jo paskyrimo remdamasi Komisijos patvirtintu įgaliojimu. |
| --- | --- |

c)

Komisija galės arba pritarti siūlomo (-ų) įgaliotinio (-ių) kandidatūrai (-oms), arba ją (jas) atmesti. Jeigu Komisija atmestų siūlomą (-as) už perleidimą atsakingo (-ų) įgaliotinio (-ių) kandidatūrą (-as), Dexia ir Prancūzijos, Belgijos bei Liuksemburgo valdžios institucijos per vieną mėnesį po pranešimo apie atmetimą pasiūlys vieną–tris naujus kandidatus, kurie irgi turės būti patvirtinti arba atmesti Komisijos. Jeigu Komisija galų gale atmestų visus pasiūlytus kandidatus, ji nurodys įgaliotinį, kurį Dexia paskirs arba prisidės prie jo paskyrimo remdamasi Komisijos patvirtintu įgaliojimu.

| d) | Prancūzijos, Belgijos bei Liuksemburgo valdžios institucijos įsipareigoja užtikrinti, kad Dexia suteiktų už perleidimą atsakingam įgaliotiniui reikalingus ir tinkamus atstovavimo įgaliojimus:






  i) | atlikti a punkte nurodyto turto perleidimui (įskaitant visus įgaliojimus, reikalingus tinkamai įgyvendinti dokumentų nuostatas, kad perleidimas būtų atliktas); ir |
| --- | --- | --- |

d)

Prancūzijos, Belgijos bei Liuksemburgo valdžios institucijos įsipareigoja užtikrinti, kad Dexia suteiktų už perleidimą atsakingam įgaliotiniui reikalingus ir tinkamus atstovavimo įgaliojimus:

i)

atlikti a punkte nurodyto turto perleidimui (įskaitant visus įgaliojimus, reikalingus tinkamai įgyvendinti dokumentų nuostatas, kad perleidimas būtų atliktas); ir

| ii) | atlikti visus veiksmus arba pateikti visus pranešimus, reikalingus ar tinkamus perleidimui atlikti, įskaitant perleidimo proceso metu dirbsiančių patarėjų paskyrimą. |
| --- | --- |

ii)

atlikti visus veiksmus arba pateikti visus pranešimus, reikalingus ar tinkamus perleidimui atlikti, įskaitant perleidimo proceso metu dirbsiančių patarėjų paskyrimą.

| e) | Už perleidimą atsakingas įgaliotinis į pirkimo ir pardavimo sutartį (-is) įtrauks įprastus ir pagrįstus terminus bei sąlygas, kuriuos laikys tinkamais pardavimui įvykdyti per vienus metus po įgaliotinio paskyrimo. Už perleidimą atsakingas įgaliotinis organizuos pardavimo procesą, kad perleidimas būtų užtikrintas [...]. |
| --- | --- |

e)

Už perleidimą atsakingas įgaliotinis į pirkimo ir pardavimo sutartį (-is) įtrauks įprastus ir pagrįstus terminus bei sąlygas, kuriuos laikys tinkamais pardavimui įvykdyti per vienus metus po įgaliotinio paskyrimo. Už perleidimą atsakingas įgaliotinis organizuos pardavimo procesą, kad perleidimas būtų užtikrintas [...].

| f) | Už perleidimą atsakingo įgaliotinio paslaugų išlaidas apmokės Dexia. |
| --- | --- |

f)

Už perleidimą atsakingo įgaliotinio paslaugų išlaidas apmokės Dexia.

Įgyvendinimas

| 16. | Jeigu pasikeičia Dexia valdymas, Komisija gali nuspręsti, kad nurodyti įsipareigojimai arba dalis jų nebegalioja. Ji atsižvelgia į numatomos ilgalaikio gyvybingumo raidos poveikį bei konkurenciją ir konkrečiai taiko principą, jog pagalbos gavėjo pardavimas konkurentui savaime yra galimų konkurencijos iškraipymų kompensavimo forma. |
| --- | --- |

16.

Jeigu pasikeičia Dexia valdymas, Komisija gali nuspręsti, kad nurodyti įsipareigojimai arba dalis jų nebegalioja. Ji atsižvelgia į numatomos ilgalaikio gyvybingumo raidos poveikį bei konkurenciją ir konkrečiai taiko principą, jog pagalbos gavėjo pardavimas konkurentui savaime yra galimų konkurencijos iškraipymų kompensavimo forma.

| 17. | a) | Ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo šio sprendimo priėmimo Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo valdžios institucijos iš anksto pateikia Komisijai tvirtinti pagal susitarimą su Dexia pasirinktų vieno–trijų asmenų sąrašą, kad vienas jų būtų paskirtas nepriklausomu ekspertu, atsakingu už išdėstytų įsipareigojimų vykdymą (toliau – nepriklausomas ekspertas). |
| --- | --- | --- |

17.

a)

Ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo šio sprendimo priėmimo Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo valdžios institucijos iš anksto pateikia Komisijai tvirtinti pagal susitarimą su Dexia pasirinktų vieno–trijų asmenų sąrašą, kad vienas jų būtų paskirtas nepriklausomu ekspertu, atsakingu už išdėstytų įsipareigojimų vykdymą (toliau – nepriklausomas ekspertas).

| b) | Nepriklausomas ekspertas turi turėti reikalingą kompetenciją; jam vykdant įgaliojimus negalimas interesų konfliktas. |
| --- | --- |

b)

Nepriklausomas ekspertas turi turėti reikalingą kompetenciją; jam vykdant įgaliojimus negalimas interesų konfliktas.

| c) | Komisija gali arba pritarti siūlomo (-ų) nepriklausomo (-ų) eksperto (-ų) kandidatūrai (-oms), arba ją (jas) atmesti. Jeigu Komisija atmeta siūlomą (-as) nepriklausomo (-ų) eksperto (-ų) kandidatūrą (-as), Dexia ir Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo valdžios institucijos per vieną mėnesį nuo pranešimo apie atmetimą pasiūlo vieną–tris naujas kandidatūras, kurios irgi turi būti patvirtintos arba atmestos Komisijos. |
| --- | --- |

c)

Komisija gali arba pritarti siūlomo (-ų) nepriklausomo (-ų) eksperto (-ų) kandidatūrai (-oms), arba ją (jas) atmesti. Jeigu Komisija atmeta siūlomą (-as) nepriklausomo (-ų) eksperto (-ų) kandidatūrą (-as), Dexia ir Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo valdžios institucijos per vieną mėnesį nuo pranešimo apie atmetimą pasiūlo vieną–tris naujas kandidatūras, kurios irgi turi būti patvirtintos arba atmestos Komisijos.

| d) | Jeigu Komisija galų gale atmeta visus kandidatus, nepriklausomą ekspertą skiria ji pati. |
| --- | --- |

d)

Jeigu Komisija galų gale atmeta visus kandidatus, nepriklausomą ekspertą skiria ji pati.

| e) | Nepriklausomo eksperto paslaugų išlaidas apmoka Dexia. |
| --- | --- |

e)

Nepriklausomo eksperto paslaugų išlaidas apmoka Dexia.

| 18. | a) | Visą restruktūrizavimo plano įgyvendinimo laikotarpį Komisija turi galimybę be apribojimų gauti informaciją, reikalingą jos sprendimui, kuriuo patvirtintas restruktūrizavimo planas, įgyvendinti. Ji gali, gavusi Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo valdžios institucijų pritarimą, tiesiogiai kreiptis į Dexia, kad gautų reikalingus paaiškinimus ir patikslinimus. Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo valdžios institucijos ir Dexia aktyviai bendradarbiauja atlikdamos visus patikrinimus, kurių gali paprašyti Komisija, arba, esant reikalui, nepriklausomas ekspertas. |
| --- | --- | --- |

18.

a)

Visą restruktūrizavimo plano įgyvendinimo laikotarpį Komisija turi galimybę be apribojimų gauti informaciją, reikalingą jos sprendimui, kuriuo patvirtintas restruktūrizavimo planas, įgyvendinti. Ji gali, gavusi Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo valdžios institucijų pritarimą, tiesiogiai kreiptis į Dexia, kad gautų reikalingus paaiškinimus ir patikslinimus. Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo valdžios institucijos ir Dexia aktyviai bendradarbiauja atlikdamos visus patikrinimus, kurių gali paprašyti Komisija, arba, esant reikalui, nepriklausomas ekspertas.

| b) | Nepriklausomas ekspertas, bendradarbiaudamas su Dexia, kiekvieną pusmetį pateikia Komisijai restruktūrizavimo plane nustatytų įsipareigojimų vykdymo ataskaitą. Šioje ataskaitoje išsamiai aprašoma pažanga, pasiekta įgyvendinant restruktūrizavimo planą: i) mažinant balanso dydį, kaip numatyta 14 dalyje; ii) siekiant 5 dalyje nustatytų likvidumo ir finansavimo koeficientų; iii) vykdant 3 dalyje nustatytą įsipareigojimą pusmetį išlaikyti atitinkamo dydžio RAROC; iv) atlikti perleidimus ir nutraukti veiklą, kaip numatyta 13 dalyje, nurodant perleidimo ar veiklos nutraukimo datą, turto buhalterinę vertę 2008 m. gruodžio 31 d., perleidimo vertę, pridėtinę vertę ar vertės praradimą ir išsamiai aprašant, kokias priemones dar reikia įgyvendinti pagal restruktūrizavimo planą. Be to, šioje ataskaitoje reikės nurodyti išlaidų dalis ir apskaičiuoti RAROC (kaip nurodyta 3 dalyje), kuri bus taikoma pusmetį po ataskaitos pateikimo. Ši ataskaita bus perduodama ne vėliau kaip praėjus vienam mėnesiui po pusmečio ataskaitų pateikimo ir metinės atskaitomybės patvirtinimo, bet kokiu atveju iki kiekvienų metų spalio 1 d. ir balandžio 30 d. |
| --- | --- |

b)

Nepriklausomas ekspertas, bendradarbiaudamas su Dexia, kiekvieną pusmetį pateikia Komisijai restruktūrizavimo plane nustatytų įsipareigojimų vykdymo ataskaitą. Šioje ataskaitoje išsamiai aprašoma pažanga, pasiekta įgyvendinant restruktūrizavimo planą: i) mažinant balanso dydį, kaip numatyta 14 dalyje; ii) siekiant 5 dalyje nustatytų likvidumo ir finansavimo koeficientų; iii) vykdant 3 dalyje nustatytą įsipareigojimą pusmetį išlaikyti atitinkamo dydžio RAROC; iv) atlikti perleidimus ir nutraukti veiklą, kaip numatyta 13 dalyje, nurodant perleidimo ar veiklos nutraukimo datą, turto buhalterinę vertę 2008 m. gruodžio 31 d., perleidimo vertę, pridėtinę vertę ar vertės praradimą ir išsamiai aprašant, kokias priemones dar reikia įgyvendinti pagal restruktūrizavimo planą. Be to, šioje ataskaitoje reikės nurodyti išlaidų dalis ir apskaičiuoti RAROC (kaip nurodyta 3 dalyje), kuri bus taikoma pusmetį po ataskaitos pateikimo. Ši ataskaita bus perduodama ne vėliau kaip praėjus vienam mėnesiui po pusmečio ataskaitų pateikimo ir metinės atskaitomybės patvirtinimo, bet kokiu atveju iki kiekvienų metų spalio 1 d. ir balandžio 30 d.

| c) | Jeigu iki kiekvienų metų spalio 1 d. teikiamoje ataskaitoje nepriklausomas ekspertas nurodo, kad restruktūrizavimo plane nustatyti metiniai tikslai iki einamųjų metų pabaigos gali likti neįgyvendinti, Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo valdžios institucijos per kitą mėnesį po ataskaitos pateikimo pristato Komisijai kartu su Dexia numatytas priemones, kurios gali padėti tinkamomis priemonėmis įgyvendinti šiuos tikslus iki metų pabaigos. |
| --- | --- |

c)

Jeigu iki kiekvienų metų spalio 1 d. teikiamoje ataskaitoje nepriklausomas ekspertas nurodo, kad restruktūrizavimo plane nustatyti metiniai tikslai iki einamųjų metų pabaigos gali likti neįgyvendinti, Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo valdžios institucijos per kitą mėnesį po ataskaitos pateikimo pristato Komisijai kartu su Dexia numatytas priemones, kurios gali padėti tinkamomis priemonėmis įgyvendinti šiuos tikslus iki metų pabaigos.

| d) | Jeigu iki kiekvienų metų balandžio 30 d. teikiamoje ataskaitoje nepriklausomas ekspertas konstatuoja, kad restruktūrizavimo plane nustatyti metiniai tikslai neįgyvendinti, Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo valdžios institucijos per kitą mėnesį po ataskaitos pateikimo Komisijai pristato kartu su Dexia numatytas priemones, kurios padėtų tinkamomis priemonėmis įgyvendinti šiuos tikslus iki einamųjų metų birželio 30 d. |
| --- | --- |

d)

Jeigu iki kiekvienų metų balandžio 30 d. teikiamoje ataskaitoje nepriklausomas ekspertas konstatuoja, kad restruktūrizavimo plane nustatyti metiniai tikslai neįgyvendinti, Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo valdžios institucijos per kitą mėnesį po ataskaitos pateikimo Komisijai pristato kartu su Dexia numatytas priemones, kurios padėtų tinkamomis priemonėmis įgyvendinti šiuos tikslus iki einamųjų metų birželio 30 d.

| 19. | Jeigu 18 dalies c ir d punktuose numatomos priemonės nebus pristatytos per nustatytą laikotarpį arba jeigu tikslai nebus įgyvendinti iki birželio 30 d. (jeigu turėjo būti įgyvendintos po balandžio 30 d. teikiamoje ataskaitoje nustatytos priemonės), Komisija gali, taikydama Reglamentą (EB) Nr. 659/1999, vėl pradėti oficialią tyrimo procedūrą. [...] |
| --- | --- |

19.

Jeigu 18 dalies c ir d punktuose numatomos priemonės nebus pristatytos per nustatytą laikotarpį arba jeigu tikslai nebus įgyvendinti iki birželio 30 d. (jeigu turėjo būti įgyvendintos po balandžio 30 d. teikiamoje ataskaitoje nustatytos priemonės), Komisija gali, taikydama Reglamentą (EB) Nr. 659/1999, vėl pradėti oficialią tyrimo procedūrą. [...]

Įsipareigojimų persvarstymas

| 20. | Remdamasi pakankamai pagrįstu Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo prašymu, Komisija galės:






  a) | leisti Dexia, atidėti 13 dalyje nurodyto turto perleidimą; arba |
| --- | --- | --- |

20.

Remdamasi pakankamai pagrįstu Belgijos, Prancūzijos ir Liuksemburgo prašymu, Komisija galės:

a)

leisti Dexia, atidėti 13 dalyje nurodyto turto perleidimą; arba

| b) | leisti Dexia, užuot perleidus 13 dalyje nurodytą turtą, perleisti tokią pat Dexia balanso dalį sudarantį kitą turtą; arba |
| --- | --- |

b)

leisti Dexia, užuot perleidus 13 dalyje nurodytą turtą, perleisti tokią pat Dexia balanso dalį sudarantį kitą turtą; arba

| c) | nuspręsti, kad nurodytas (-i) įsipareigojimas (-ai) nebegalioja; |
| --- | --- |

c)

nuspręsti, kad nurodytas (-i) įsipareigojimas (-ai) nebegalioja;

| d) | atsižvelgti į Dexia gebėjimą patenkinti savo trumpalaikio finansavimo poreikius, mobilizuojant savo turto atsargas, kurios gali būti panaudojamos atpirkimo susitarimų operacijoms, jeigu nepasiekiamas kuris nors 5 dalyje nurodytas rodiklis.
  Vieną iš ankstesnėje dalyje nurodytų sprendimų Komisija galės priimti, jeigu manys tai esant reikalinga, pvz., faktinei konkurencijai rinkoje palaikyti arba finansiniam stabilumui atkurti ilgalaikės finansų ar ekonomikos krizės atveju, arba jeigu tai pateisinama atsižvelgiant į ekonominės aplinkos raidą, būtent valiutų keitimo normas arba buhalterines bei rizikos ribojimo taisykles. |
| --- | --- |

d)

atsižvelgti į Dexia gebėjimą patenkinti savo trumpalaikio finansavimo poreikius, mobilizuojant savo turto atsargas, kurios gali būti panaudojamos atpirkimo susitarimų operacijoms, jeigu nepasiekiamas kuris nors 5 dalyje nurodytas rodiklis.

Vieną iš ankstesnėje dalyje nurodytų sprendimų Komisija galės priimti, jeigu manys tai esant reikalinga, pvz., faktinei konkurencijai rinkoje palaikyti arba finansiniam stabilumui atkurti ilgalaikės finansų ar ekonomikos krizės atveju, arba jeigu tai pateisinama atsižvelgiant į ekonominės aplinkos raidą, būtent valiutų keitimo normas arba buhalterines bei rizikos ribojimo taisykles.

Konkurencija ir skaidrumas vietos savivaldos institucijų gaunamų banko paskolų srityje

| 21. | Siekdama, kad vietos savivaldos institucijų skolinimosi iš banko operacijos būtų atliekamos didesnės konkurencijos ir didesnio skaidrumo sąlygomis, Prancūzija įsipareigoja prižiūrėti, kad apsirūpindamos pinigais ar kapitalu, vietos savivaldos institucijos rengtų konkursus.
  Iki 2010 m. pabaigos valstybė specialiai parengs rekomendacijas vietos savivaldos institucijoms banko paskolų ir sudėtingų finansinių priemonių naudojimo klausimais.
  Šiose rekomendacijose bus pabrėžiamas ekonominis suinteresuotumas, šiame sektoriuje susijęs su konkurencinių priemonių taikymu, ir bus nurodomos įvairios praktinės sąlygos, kuriomis šios priemonės gali būti įgyvendinamos. Rekomenduojama geroji patirtis reikš didžiausių paskolų konkurencinės praktikos viešumą.
  Apie šias rekomendacijas konkrečiai bus informuojamos vietos savivaldos institucijų tarnybos, atsakingos už pagalbą ir konsultavimą. Jeigu paaiškėtų, kad šių rekomendacijų nepakanka užtikrinti, kad iki 2013 m. visos vietos savivaldos institucijos parengtų skaidrius ir nediskriminacinius pirkimo konkursus bankų teikiamo finansavimo srityje, Prancūzija įsipareigoja pateikti atitinkamų norminių pasiūlymų. |
| --- | --- |

21.

Siekdama, kad vietos savivaldos institucijų skolinimosi iš banko operacijos būtų atliekamos didesnės konkurencijos ir didesnio skaidrumo sąlygomis, Prancūzija įsipareigoja prižiūrėti, kad apsirūpindamos pinigais ar kapitalu, vietos savivaldos institucijos rengtų konkursus.

Iki 2010 m. pabaigos valstybė specialiai parengs rekomendacijas vietos savivaldos institucijoms banko paskolų ir sudėtingų finansinių priemonių naudojimo klausimais.

Šiose rekomendacijose bus pabrėžiamas ekonominis suinteresuotumas, šiame sektoriuje susijęs su konkurencinių priemonių taikymu, ir bus nurodomos įvairios praktinės sąlygos, kuriomis šios priemonės gali būti įgyvendinamos. Rekomenduojama geroji patirtis reikš didžiausių paskolų konkurencinės praktikos viešumą.

Apie šias rekomendacijas konkrečiai bus informuojamos vietos savivaldos institucijų tarnybos, atsakingos už pagalbą ir konsultavimą. Jeigu paaiškėtų, kad šių rekomendacijų nepakanka užtikrinti, kad iki 2013 m. visos vietos savivaldos institucijos parengtų skaidrius ir nediskriminacinius pirkimo konkursus bankų teikiamo finansavimo srityje, Prancūzija įsipareigoja pateikti atitinkamų norminių pasiūlymų.

| 22. | Kad vietos savivaldos institucijų skolinimasis iš bankų taptų dar konkurencingesnis ir skaidresnis, Belgijos Vyriausybė, susitarusi su regionais, įsipareigoja prižiūrėti, kaip perkančiosios organizacijos publikuoja skelbimus apie pirkimą, susijusius su vietos savivaldos institucijų finansavimu. |
| --- | --- |

22.

Kad vietos savivaldos institucijų skolinimasis iš bankų taptų dar konkurencingesnis ir skaidresnis, Belgijos Vyriausybė, susitarusi su regionais, įsipareigoja prižiūrėti, kaip perkančiosios organizacijos publikuoja skelbimus apie pirkimą, susijusius su vietos savivaldos institucijų finansavimu.

---

II PRIEDAS

1.   Pagrindinės (angl. core division) ir nepagrindinės (angl. non-core) veiklos balanso dydžio pokytis, įskaitant įmonės vidaus finansavimą

| (mlrd. EUR) |
| --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Iš viso pagrindinio turto | 419 | [390–410] | [385–415] | [345–380] | [335–365] | 353 |
| Iš viso nepagrindinio turto | 162 | [120–140] | [100–120] | [80–110] | [70–100] | 79 |

(mlrd. EUR)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Iš viso pagrindinio turto

419

[390–410]

[385–415]

[345–380]

[335–365]

353

Iš viso nepagrindinio turto

162

[120–140]

[100–120]

[80–110]

[70–100]

79

2.   Bendras grupės konsoliduotojo balanso dydis

| (mlrd. EUR) |
| --- |
| 2008 12 31 | 2009 12 31 | 2010 12 31 | 2011 12 31 | 2012 12 31 | 2013 12 31 | 2014 12 31 |
| 651 | 580 | [510–550] | [485–545] | | [405–465] | 427 |

(mlrd. EUR)

2008 12 31

2009 12 31

2010 12 31

2011 12 31

2012 12 31

2013 12 31

2014 12 31

651

580

[510–550]

[485–545]

[405–465]

427

3.   RAROC apibrėžtis, pateikta įsipareigojimų 3 dalies a punkte

RAROC apskaičiuojama pagal tokią formulę:

Formula

Kur:

Revenues= pajamos,

EC= ekonominis kapitalas,

EL= tikėtinas nuostolis,

Costs= šios krypties sandorio sąnaudos,

Taxes= mokesčiai.

4.   Įsipareigojimų 5 dalies a punkte nurodomo grupės trumpalaikio finansavimo apibrėžtis

5 dalies a punkte nurodomą trumpalaikį finansavimą sudaro: bet kokio pobūdžio atpirkimo sandoriai (su centriniais bankais, dvišaliai arba trišaliai), indėlių sertifikatai ir komerciniai popieriai, tarpbankiniai indėliai, per patikėtinius įdėti indėliai, centrinių bankų indėliai bei kitoks didmeninis finansavimas. Šį paketą prižiūri grupės likvidumo centras, o jo sudėtis reglamentuojama pagal taisykles, kurios bus perduotos nepriklausomam ekspertui.

5.   Įsipareigojimų 5 dalies b punkte nurodomo grupės turto apibrėžtis

5 dalies b punkte nurodomą grupės turtą sudaro tokie vertybiniai popieriai:

| i) | ilgalaikiai: visos grupės išleistos padengtos obligacijos ir Europos vidutinės trukmės skolos vertybinių popierių (EMTN) emisija (užtikrinta, neužtikrinta, paskelbta tarpbankinėje rinkoje arba per mažmeninės prekybos banko tinklą); |
| --- | --- |

i)

ilgalaikiai: visos grupės išleistos padengtos obligacijos ir Europos vidutinės trukmės skolos vertybinių popierių (EMTN) emisija (užtikrinta, neužtikrinta, paskelbta tarpbankinėje rinkoje arba per mažmeninės prekybos banko tinklą);

| ii) | trumpalaikiai: visas trumpalaikis finansavimas, įtrauktas į grupės balansą. |
| --- | --- |

ii)

trumpalaikiai: visas trumpalaikis finansavimas, įtrauktas į grupės balansą.

---

| 19.10.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 274/103 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 274/103

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. balandžio 27 d.

dėl Belgijos suteiktos valstybės pagalbos Ostendės žuvų aukcionui restruktūrizuoti

(Valstybės pagalba C 30/08 (ex NN 21/08))

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 2520)

(Tekstas autentiškas tik olandų ir prancūzų kalbomis)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/607/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (1), ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdama į 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 5 dalį ir 14 straipsnį,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas (3) pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV, angl. TFEU) (4) 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2006 m. vasario 16 d. raštu Komisijai buvo pateiktas skundas dėl Belgijos valdžios institucijų pagalbos Ostendės žuvų aukcionui, įregistruotas numeriu CP 40/06. 2007 m. liepos 31 d. buvo gautas dar vienas skundas tuo pačiu reikalu. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. vasario 16 d. raštu Komisijai buvo pateiktas skundas dėl Belgijos valdžios institucijų pagalbos Ostendės žuvų aukcionui, įregistruotas numeriu CP 40/06. 2007 m. liepos 31 d. buvo gautas dar vienas skundas tuo pačiu reikalu.

| (2) | 2006 m. kovo 13 d., 2006 m. birželio 26 d. ir 2007 m. liepos 11 d. raštais Komisija paprašė Belgijos valdžios institucijų pateikti informaciją apie tas priemones, ir jai buvo atsakyta 2006 m. gegužės 11 d., 2006 m. spalio 20 d. ir 2007 m. lapkričio 27 d. raštais. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. kovo 13 d., 2006 m. birželio 26 d. ir 2007 m. liepos 11 d. raštais Komisija paprašė Belgijos valdžios institucijų pateikti informaciją apie tas priemones, ir jai buvo atsakyta 2006 m. gegužės 11 d., 2006 m. spalio 20 d. ir 2007 m. lapkričio 27 d. raštais.

| (3) | Išnagrinėjusi Belgijos valdžios institucijų pateiktą informaciją ir dokumentus Komisija 2008 m. liepos 3 d. pranešė Belgijos valdžios institucijoms apie savo sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6 straipsnyje nustatytą procedūrą. |
| --- | --- |

(3)

Išnagrinėjusi Belgijos valdžios institucijų pateiktą informaciją ir dokumentus Komisija 2008 m. liepos 3 d. pranešė Belgijos valdžios institucijoms apie savo sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6 straipsnyje nustatytą procedūrą.

| (4) | 2008 m. liepos 16 d. raštu Belgijos valdžios institucijos perdavė Komisijai tam tikrus dokumentus, susijusius su Ostendės žuvų aukciono privatizavimu, kurį numatė Ostendės miestas. |
| --- | --- |

(4)

2008 m. liepos 16 d. raštu Belgijos valdžios institucijos perdavė Komisijai tam tikrus dokumentus, susijusius su Ostendės žuvų aukciono privatizavimu, kurį numatė Ostendės miestas.

| (5) | 2008 m. liepos 25 d. raštu Belgijos valdžios institucijos paprašė pratęsti joms skirtą pastabų teikimo terminą iki 2008 m. rugsėjo 8 d. Šis terminas buvo pratęstas 2008 m. rugpjūčio 4 d. |
| --- | --- |

(5)

2008 m. liepos 25 d. raštu Belgijos valdžios institucijos paprašė pratęsti joms skirtą pastabų teikimo terminą iki 2008 m. rugsėjo 8 d. Šis terminas buvo pratęstas 2008 m. rugpjūčio 4 d.

| (6) | 2008 m. rugsėjo 8 d. raštu Belgijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(6)

2008 m. rugsėjo 8 d. raštu Belgijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

| (7) | Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis per mėnesį nuo šio paskelbimo dienos pateikti savo pastabas. |
| --- | --- |

(7)

Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis per mėnesį nuo šio paskelbimo dienos pateikti savo pastabas.

| (8) | 2008 m. spalio 9 d. Komisija susitiko su Belgijos valdžios institucijomis. Per šį susitikimą Belgijos valdžios institucijos suteikė informaciją apie tai, kokiu būdu jos ketino organizuoti žuvų aukciono privatizavimą. |
| --- | --- |

(8)

2008 m. spalio 9 d. Komisija susitiko su Belgijos valdžios institucijomis. Per šį susitikimą Belgijos valdžios institucijos suteikė informaciją apie tai, kokiu būdu jos ketino organizuoti žuvų aukciono privatizavimą.

| (9) | Komisija gavo šių suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabas: EAFPA (Europos žvejybos uostų ir aukcionų asociacijos, angl. European Association of Fishing Ports and Auctions), NOVA (Nationaal Overleg Visafslagen), Flanders Ship Repair (Flandrijos laivų remonto), Zeebrugse Vis Promotie vzw (ZVP), Grimsby Fish Market (Grimsbio žuvų turgaus), Zeebrugse Visveiling (ZV), EFC (Europos žuvų centro, angl. European Fish Centre) ir laivų remonto įmonės Gardec. |
| --- | --- |

(9)

Komisija gavo šių suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabas: EAFPA (Europos žvejybos uostų ir aukcionų asociacijos, angl. European Association of Fishing Ports and Auctions), NOVA (Nationaal Overleg Visafslagen), Flanders Ship Repair (Flandrijos laivų remonto), Zeebrugse Vis Promotie vzw (ZVP), Grimsby Fish Market (Grimsbio žuvų turgaus), Zeebrugse Visveiling (ZV), EFC (Europos žuvų centro, angl. European Fish Centre) ir laivų remonto įmonės Gardec.

| (10) | 2008 m. lapkričio 4 d. raštu šias pastabas Komisija nusiuntė Belgijai, taip suteikdama galimybę reaguoti. Belgija nepateikė jokių komentarų dėl trečiųjų šalių pastabų. |
| --- | --- |

(10)

2008 m. lapkričio 4 d. raštu šias pastabas Komisija nusiuntė Belgijai, taip suteikdama galimybę reaguoti. Belgija nepateikė jokių komentarų dėl trečiųjų šalių pastabų.

| (11) | Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalimi, Komisija 2009 m. rugsėjo 8 d. raštu, kurio numeris C(2009) 6907, įsakė pateikti informaciją, reikalaudama išsamaus atsakymo į jos 2006 m. kovo 13 d., 2006 m. birželio 26 d. ir 2007 m. liepos 11 d. raštuose bei sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą pateiktus klausimus. |
| --- | --- |

(11)

Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalimi, Komisija 2009 m. rugsėjo 8 d. raštu, kurio numeris C(2009) 6907, įsakė pateikti informaciją, reikalaudama išsamaus atsakymo į jos 2006 m. kovo 13 d., 2006 m. birželio 26 d. ir 2007 m. liepos 11 d. raštuose bei sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą pateiktus klausimus.

| (12) | 2009 m. spalio 7 d. raštu Belgijos valdžios institucijos paprašė informacijos teikimo terminą pratęsti iki 2009 m. lapkričio 9 d. Šis terminas buvo pratęstas 2009 m. spalio 9 d. Belgijos valdžios institucijos savo rašte dar paprašė, kad Komisija joms perduotų trečiųjų šalių pateiktas pastabas. Suteikdama leidimą vėluoti, Komisija dar kartą perdavė trečiųjų šalių pastabas ir savo 2008 m. lapkričio 4 d. rašto kopiją. |
| --- | --- |

(12)

2009 m. spalio 7 d. raštu Belgijos valdžios institucijos paprašė informacijos teikimo terminą pratęsti iki 2009 m. lapkričio 9 d. Šis terminas buvo pratęstas 2009 m. spalio 9 d. Belgijos valdžios institucijos savo rašte dar paprašė, kad Komisija joms perduotų trečiųjų šalių pateiktas pastabas. Suteikdama leidimą vėluoti, Komisija dar kartą perdavė trečiųjų šalių pastabas ir savo 2008 m. lapkričio 4 d. rašto kopiją.

| (13) | 2009 m. spalio 22 d. raštu Belgijos valdžios institucijos pranešė Komisijai niekada negavusios Komisijos 2008 m. lapkričio 4 d. rašto. Dėl šios priežasties jos paprašė dar vienu mėnesiu pratęsti minėtą terminą, kad galėtų atsakyti į trečiųjų šalių pateiktas pastabas. |
| --- | --- |

(13)

2009 m. spalio 22 d. raštu Belgijos valdžios institucijos pranešė Komisijai niekada negavusios Komisijos 2008 m. lapkričio 4 d. rašto. Dėl šios priežasties jos paprašė dar vienu mėnesiu pratęsti minėtą terminą, kad galėtų atsakyti į trečiųjų šalių pateiktas pastabas.

| (14) | 2009 m. lapkričio 5 d. raštu Komisija pratęsė terminą iki 2009 m. lapkričio 27 d., suteikdama Belgijos valdžios institucijoms galimybę atsakyti į trečiųjų šalių pastabas. |
| --- | --- |

(14)

2009 m. lapkričio 5 d. raštu Komisija pratęsė terminą iki 2009 m. lapkričio 27 d., suteikdama Belgijos valdžios institucijoms galimybę atsakyti į trečiųjų šalių pastabas.

| (15) | Belgijos valdžios institucijos, gavusios Komisijos įsakymą pateikti informaciją, pateikė atsakymus ir papildomą informaciją apie žuvų aukciono privatizavimą. |
| --- | --- |

(15)

Belgijos valdžios institucijos, gavusios Komisijos įsakymą pateikti informaciją, pateikė atsakymus ir papildomą informaciją apie žuvų aukciono privatizavimą.

| (16) | 2009 m. lapkričio 30 d. raštu Belgija perdavė savo pastabas apie trečiųjų šalių pateiktus komentarus. |
| --- | --- |

(16)

2009 m. lapkričio 30 d. raštu Belgija perdavė savo pastabas apie trečiųjų šalių pateiktus komentarus.

2.   OSTENDĖS ŽUVŲ AUKCIONO RESTRUKTŪRIZAVIMAS 2001 M.

| (17) | Ostendės žuvų aukcionas, anksčiau priklausęs valstybei, buvo labai suskaidytas ir, pasak Belgijos valdžios institucijų, daugelį metų blogai valdomas. Jo veiklos rezultatai buvo prasti. 1991–2001 m. aukciono dalis, turint omenyje į Belgijos uostus atvežamos žuvies kiekį, sumažėjo nuo maždaug 37 % iki 20 % (6) 1997–2001 m. apyvarta nuo 20 550 000 EUR sumažėjo iki 13 440 000 EUR (7), ir daugelį metų (įskaitant 2001 m.) Ostendės miestas (toliau – miestas) užregistruodavo vidutiniškai 1 850 000 EUR metinius aukciono nuostolius. |
| --- | --- |

(17)

Ostendės žuvų aukcionas, anksčiau priklausęs valstybei, buvo labai suskaidytas ir, pasak Belgijos valdžios institucijų, daugelį metų blogai valdomas. Jo veiklos rezultatai buvo prasti. 1991–2001 m. aukciono dalis, turint omenyje į Belgijos uostus atvežamos žuvies kiekį, sumažėjo nuo maždaug 37 % iki 20 % (6) 1997–2001 m. apyvarta nuo 20 550 000 EUR sumažėjo iki 13 440 000 EUR (7), ir daugelį metų (įskaitant 2001 m.) Ostendės miestas (toliau – miestas) užregistruodavo vidutiniškai 1 850 000 EUR metinius aukciono nuostolius.

| (18) | 2001 m. miestui teko rinktis: uždaryti žuvų aukcioną ar jį pertvarkyti. 2001 m. lapkričio 23 d. miestas nutarė pagal Belgijos teisės aktus restruktūrizuoti Ostendės žuvų aukcioną į savarankišką savivaldybės bendrovę, kurios vienintelis akcininkas būtų miestas. |
| --- | --- |

(18)

2001 m. miestui teko rinktis: uždaryti žuvų aukcioną ar jį pertvarkyti. 2001 m. lapkričio 23 d. miestas nutarė pagal Belgijos teisės aktus restruktūrizuoti Ostendės žuvų aukcioną į savarankišką savivaldybės bendrovę, kurios vienintelis akcininkas būtų miestas.

| (19) | Šio sprendimo pertvarkyti aukcioną pagrindas buvo finansinis planas, kuriame pateikta viena hipotezė (laikoma pozityvia), ir dviejų puslapių verslo planas, kuriuos parengė HAMA Consult NV. Šie dokumentai rodo, kad žuvų aukcionas per devynerius metus galėtų tapti pelningu, jei būtų paverstas atskiru juridiniu subjektu suteikiant jam 250 000 000 BEF (maždaug 6,2 mln. EUR) pradinį kapitalą, kurio visa suma sumokėtina per penkerius metus. Ši atskira įmonė buvo pavadinta Gemeentebedrijf Vismijn Oostende (toliau – AGVO). AGVO perėmė finansinį įsipareigojimą apmokėti įvairias bankų paskolas, suteiktas buvusiam Ostendės žuvų aukcionui. |
| --- | --- |

(19)

Šio sprendimo pertvarkyti aukcioną pagrindas buvo finansinis planas, kuriame pateikta viena hipotezė (laikoma pozityvia), ir dviejų puslapių verslo planas, kuriuos parengė HAMA Consult NV. Šie dokumentai rodo, kad žuvų aukcionas per devynerius metus galėtų tapti pelningu, jei būtų paverstas atskiru juridiniu subjektu suteikiant jam 250 000 000 BEF (maždaug 6,2 mln. EUR) pradinį kapitalą, kurio visa suma sumokėtina per penkerius metus. Ši atskira įmonė buvo pavadinta Gemeentebedrijf Vismijn Oostende (toliau – AGVO). AGVO perėmė finansinį įsipareigojimą apmokėti įvairias bankų paskolas, suteiktas buvusiam Ostendės žuvų aukcionui.

2.1.   BENDROVĖS STRUKTŪRA

2.1.1.   BENDROVĖ AGVO

| (20) | Kaip nurodyta 18 punkte, miestas, siekdamas restruktūrizuoti žuvų aukcioną, 2001 m. lapkričio 23 d. (8) įsteigė savarankišką savivaldybės bendrovę AGVO. Savarankiška savivaldybės bendrovė yra atskiras juridinis subjektas, įkurtas pagal naujojo savivaldybių įstatymo 261 straipsnį, skirtą savivaldybių institucijoms ir paslaugoms, kurios nėra įprastos savivaldybių paslaugos, organizuoti, didžiausią dėmesį skiriant komercinio arba gamybinio pobūdžio institucijoms arba paslaugoms, kurios valdomos ir tvarkomos taikant gamybinius arba komercinius metodus. |
| --- | --- |

(20)

Kaip nurodyta 18 punkte, miestas, siekdamas restruktūrizuoti žuvų aukcioną, 2001 m. lapkričio 23 d. (8) įsteigė savarankišką savivaldybės bendrovę AGVO. Savarankiška savivaldybės bendrovė yra atskiras juridinis subjektas, įkurtas pagal naujojo savivaldybių įstatymo 261 straipsnį, skirtą savivaldybių institucijoms ir paslaugoms, kurios nėra įprastos savivaldybių paslaugos, organizuoti, didžiausią dėmesį skiriant komercinio arba gamybinio pobūdžio institucijoms arba paslaugoms, kurios valdomos ir tvarkomos taikant gamybinius arba komercinius metodus.

| (21) | Dėl akcijų turėjimo ir valdymo organų įstatyme reikalaujama, kad miestas, kaip steigiančioji savivaldybė, turėtų balsų daugumą. Iš tikrųjų miestas turi 100 % bendrovės AGVO akcijų ir pagal AGVO įstatus skiria visus direktorių valdybos narius. Dauguma šių direktorių turi būti miesto tarybos nariai. |
| --- | --- |

(21)

Dėl akcijų turėjimo ir valdymo organų įstatyme reikalaujama, kad miestas, kaip steigiančioji savivaldybė, turėtų balsų daugumą. Iš tikrųjų miestas turi 100 % bendrovės AGVO akcijų ir pagal AGVO įstatus skiria visus direktorių valdybos narius. Dauguma šių direktorių turi būti miesto tarybos nariai.

| (22) | AGVO šiuo metu turi ne mažiau kaip dvi visiškai jai priklausančias patronuojamąsias įmones: NV Exploitatie Vismijn Oostende (toliau – EVO) ir NV Pakhuizen (toliau – PAKHUIZEN). |
| --- | --- |

(22)

AGVO šiuo metu turi ne mažiau kaip dvi visiškai jai priklausančias patronuojamąsias įmones: NV Exploitatie Vismijn Oostende (toliau – EVO) ir NV Pakhuizen (toliau – PAKHUIZEN).

2.1.2.   ĮMONĖ EVO

| (23) | Įmonė EVO buvo įsteigta 2002 m. rugpjūčio 8 d. aukcionui ir visai su juo susijusiai veiklai valdyti. EVO suteiktas 371 840 EUR pradinis kapitalas. Nuosavybė padalyta į 15 000 lygiaverčių akcijų be nominalios vertės, 14 999 akcijas suteikiant įmonei AGVO ir vieną akciją – p. Miroir, miesto tarybos nariui. |
| --- | --- |

(23)

Įmonė EVO buvo įsteigta 2002 m. rugpjūčio 8 d. aukcionui ir visai su juo susijusiai veiklai valdyti. EVO suteiktas 371 840 EUR pradinis kapitalas. Nuosavybė padalyta į 15 000 lygiaverčių akcijų be nominalios vertės, 14 999 akcijas suteikiant įmonei AGVO ir vieną akciją – p. Miroir, miesto tarybos nariui.

| (24) | Įmonę EVO valdo direktorių valdyba. Valdybos narius skiria akcininkai šešerių metų laikotarpiui, kuris gali būti pratęstas. Atsižvelgiant į akcijų pasiskirstymą, EVO yra visiškai kontroliuojama AGVO. |
| --- | --- |

(24)

Įmonę EVO valdo direktorių valdyba. Valdybos narius skiria akcininkai šešerių metų laikotarpiui, kuris gali būti pratęstas. Atsižvelgiant į akcijų pasiskirstymą, EVO yra visiškai kontroliuojama AGVO.

2.1.3.   ĮMONĖ PAKHUIZEN

| (25) | Įmonę PAKHUIZEN 1988 m. įsteigė laivų savininkai, kad galėtų tvarkyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą. 2005 m. AGVO perėmė įmonę PAKHUIZEN, už 350 000 EUR sumą įsigydama visas jos akcijas. |
| --- | --- |

(25)

Įmonę PAKHUIZEN 1988 m. įsteigė laivų savininkai, kad galėtų tvarkyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą. 2005 m. AGVO perėmė įmonę PAKHUIZEN, už 350 000 EUR sumą įsigydama visas jos akcijas.

| (26) | Įmonę PAKHUIZEN valdo direktorių valdyba. Valdybos narius skiria akcininkai šešerių metų laikotarpiui, kuris gali būti pratęstas. Nuo 2005 m. įmonė PAKHUIZEN priklauso AGVO ir yra jos kontroliuojama. |
| --- | --- |

(26)

Įmonę PAKHUIZEN valdo direktorių valdyba. Valdybos narius skiria akcininkai šešerių metų laikotarpiui, kuris gali būti pratęstas. Nuo 2005 m. įmonė PAKHUIZEN priklauso AGVO ir yra jos kontroliuojama.

2.2.   UŽDUOTYS

2.2.1.   BENDROVĖ AGVO

| (27) | Pagal AGVO įstatus bendrovei pavedamos užduotys, kurias Belgijos valdžios institucijos apibūdina kaip „viešųjų interesų“ ir „komercines užduotis“. Viešųjų interesų užduotis vykdo pati bendrovė AGVO; komercines užduotis atlieka jai visiškai priklausančios patronuojamosios įmonės: EVO, o nuo 2005 m. ir PAKHUIZEN. |
| --- | --- |

(27)

Pagal AGVO įstatus bendrovei pavedamos užduotys, kurias Belgijos valdžios institucijos apibūdina kaip „viešųjų interesų“ ir „komercines užduotis“. Viešųjų interesų užduotis vykdo pati bendrovė AGVO; komercines užduotis atlieka jai visiškai priklausančios patronuojamosios įmonės: EVO, o nuo 2005 m. ir PAKHUIZEN.

| (28) | Dėl viešųjų interesų užduočių Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad AGVO patikėta valdyti Ostendės žvejybos uostą (tai apima žvejybos uosto ribose esančios valstybinės ir privačios valdos valdymą bei priežiūrą), tikrinti iškrautas vartoti skirtas žuvis, nustatyti muitą aukciono kainoms ir kartu patikrinti, ar iškrautam laimikiui taikomas PVM, prižiūrėti, kad tarp kanalo ir žvejybos doko (kuriuo naudojasi ne tik žvejybos laivai) veiktų šliuzai, vietos valdžios institucijų vardu vykdyti viešųjų ryšių funkciją ir renovuoti pastatus bei aprūpinti jais (išnuomoti) viešąsias arba pusiau viešas institucijas, pavyzdžiui, Flandrijos regionui (angl. Flemish Region) arba Vakarų Flandrijos provincijai (angl. West Flanders Province). |
| --- | --- |

(28)

Dėl viešųjų interesų užduočių Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad AGVO patikėta valdyti Ostendės žvejybos uostą (tai apima žvejybos uosto ribose esančios valstybinės ir privačios valdos valdymą bei priežiūrą), tikrinti iškrautas vartoti skirtas žuvis, nustatyti muitą aukciono kainoms ir kartu patikrinti, ar iškrautam laimikiui taikomas PVM, prižiūrėti, kad tarp kanalo ir žvejybos doko (kuriuo naudojasi ne tik žvejybos laivai) veiktų šliuzai, vietos valdžios institucijų vardu vykdyti viešųjų ryšių funkciją ir renovuoti pastatus bei aprūpinti jais (išnuomoti) viešąsias arba pusiau viešas institucijas, pavyzdžiui, Flandrijos regionui (angl. Flemish Region) arba Vakarų Flandrijos provincijai (angl. West Flanders Province).

2.2.2.   ĮMONĖ EVO

| (29) | EVO valdo Ostendės žuvų aukcioną. Jos veikla iš esmės susijusi su žvejybos aukciono valdymu ir darbo organizavimu, sandėlių nuomojimu bei kitomis pagalbinės veiklos rūšimis. Valdydama aukcioną, EVO renka aukciono mokestį, kuris sudaro 6 % kainos. Perkantieji šiame aukcione moka pirkėjo komisinius, kurie sudaro 1–3 %, ir privalo mokėti žuvų dėžių nuomos mokestį. Šio mokesčio dydis nežinomas. |
| --- | --- |

(29)

EVO valdo Ostendės žuvų aukcioną. Jos veikla iš esmės susijusi su žvejybos aukciono valdymu ir darbo organizavimu, sandėlių nuomojimu bei kitomis pagalbinės veiklos rūšimis. Valdydama aukcioną, EVO renka aukciono mokestį, kuris sudaro 6 % kainos. Perkantieji šiame aukcione moka pirkėjo komisinius, kurie sudaro 1–3 %, ir privalo mokėti žuvų dėžių nuomos mokestį. Šio mokesčio dydis nežinomas.

| (30) | Be to, įmonė EVO suteikia paskolas laivų savininkams, kurie yra jos klientai. Pastaruoju metu kelios paskolos buvo suteiktos taikant Europos tarpbankinės rinkos palūkanų normą (Euribor) + 2 %. Tačiau ne visos paskolos, atrodo, buvo suteiktos šiomis sąlygomis. Mainais už paskolą reikalaujama, kad laivų savininkai parduotų savo žuvis Ostendės aukcione. |
| --- | --- |

(30)

Be to, įmonė EVO suteikia paskolas laivų savininkams, kurie yra jos klientai. Pastaruoju metu kelios paskolos buvo suteiktos taikant Europos tarpbankinės rinkos palūkanų normą (Euribor) + 2 %. Tačiau ne visos paskolos, atrodo, buvo suteiktos šiomis sąlygomis. Mainais už paskolą reikalaujama, kad laivų savininkai parduotų savo žuvis Ostendės aukcione.

| (31) | Be to, įmonė laivų savininkams teikia kai kurias paslaugas, pavyzdžiui, padengia dalį arba visas su transportu, kuriame yra šaldymo įranga, susijusias išlaidas. |
| --- | --- |

(31)

Be to, įmonė laivų savininkams teikia kai kurias paslaugas, pavyzdžiui, padengia dalį arba visas su transportu, kuriame yra šaldymo įranga, susijusias išlaidas.

2.2.3.   ĮMONĖ PAKHUIZEN

| (32) | PAKHUIZEN veikla daugiausia susijusi su nekilnojamojo turto perstatymu, atstatymu, apdaila, statyba (rekonstravimu), nugriovimu, eksploatavimu, administravimu ir išnuomojimu. |
| --- | --- |

(32)

PAKHUIZEN veikla daugiausia susijusi su nekilnojamojo turto perstatymu, atstatymu, apdaila, statyba (rekonstravimu), nugriovimu, eksploatavimu, administravimu ir išnuomojimu.

2.3.   APTARIAMOS PAGALBOS PRIEMONĖS

2.3.1.   PRADINIS KAPITALAS IR KAPITALO DIDINIMAS

| (33) | 2001 m. lapkričio 23 d. miestas, steigdamas bendrovę AGVO, suteikė jai 250 mln. BEF (6 179 338,12 EUR) pradinį kapitalą, išmokėtiną per penkerius metus, kasmet vienodomis dalimis. Nuo 2002 m. išmokėtos šešios pradinio kapitalo metinės dalys, kurių bendra suma 3 596 665,62 EUR: 2002 m. birželio 28 d. įmoka – 619 734 EUR, 2003 m. birželio 26 d. įmoka – 570 155 EUR, 2004 m. birželio 25 d. įmoka – 570 155 EUR ir 2005 m. birželio 26 d. įmoka – 570 155 EUR. Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą, Belgija savo pastabose nurodė, kad 2006 m. ir 2007 m. buvo atliktos dvi 619 734 EUR įmokos. Kiek Komisijai žinoma, bendrovė AGVO dar nepareikalavo 2 582 672,5 EUR pradinio kapitalo likučio. |
| --- | --- |

(33)

2001 m. lapkričio 23 d. miestas, steigdamas bendrovę AGVO, suteikė jai 250 mln. BEF (6 179 338,12 EUR) pradinį kapitalą, išmokėtiną per penkerius metus, kasmet vienodomis dalimis. Nuo 2002 m. išmokėtos šešios pradinio kapitalo metinės dalys, kurių bendra suma 3 596 665,62 EUR: 2002 m. birželio 28 d. įmoka – 619 734 EUR, 2003 m. birželio 26 d. įmoka – 570 155 EUR, 2004 m. birželio 25 d. įmoka – 570 155 EUR ir 2005 m. birželio 26 d. įmoka – 570 155 EUR. Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą, Belgija savo pastabose nurodė, kad 2006 m. ir 2007 m. buvo atliktos dvi 619 734 EUR įmokos. Kiek Komisijai žinoma, bendrovė AGVO dar nepareikalavo 2 582 672,5 EUR pradinio kapitalo likučio.

| (34) | Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad bendrovė AGVO pradinio kapitalo dalį panaudojo „viešiesiems tikslams“ ir einamosioms banko kapitalo paskoloms bei palūkanoms grąžinti. Pradinį kapitalą ji dar panaudojo įmonės PAKHUIZEN akcijoms įsigyti. Galiausiai ji panaudojo jį apmokėti įmonės EVO pradinį kapitalą ir suteikti EVO paskolas, kurios vėliau (2004 m. gruodžio 31 d., 2005 m. gruodžio 31 d. ir 2007 m. gruodžio 21 d.) buvo konvertuotos į kapitalą atleidžiant nuo skolų mokėjimo. |
| --- | --- |

(34)

Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad bendrovė AGVO pradinio kapitalo dalį panaudojo „viešiesiems tikslams“ ir einamosioms banko kapitalo paskoloms bei palūkanoms grąžinti. Pradinį kapitalą ji dar panaudojo įmonės PAKHUIZEN akcijoms įsigyti. Galiausiai ji panaudojo jį apmokėti įmonės EVO pradinį kapitalą ir suteikti EVO paskolas, kurios vėliau (2004 m. gruodžio 31 d., 2005 m. gruodžio 31 d. ir 2007 m. gruodžio 21 d.) buvo konvertuotos į kapitalą atleidžiant nuo skolų mokėjimo.

| (35) | 2002 m. rugpjūčio 8 d., steigiant įmonę EVO, jai buvo suteiktas 371 840,29 EUR pradinis kapitalas. Vėliau bendrovė AGVO padidino įmonės EVO kapitalą atleisdama ją nuo skolų. 2004 m. gruodžio 31 d. šis kapitalas buvo padidintas 1 387 044 EUR, 2005 m. gruodžio 31 d. – 710 000,75 EUR ir 2007 m. gruodžio 21 d. – 1 500 114,96 EUR. Iš viso AGVO suteikė EVO 3 969 000 EUR kapitalą. |
| --- | --- |

(35)

2002 m. rugpjūčio 8 d., steigiant įmonę EVO, jai buvo suteiktas 371 840,29 EUR pradinis kapitalas. Vėliau bendrovė AGVO padidino įmonės EVO kapitalą atleisdama ją nuo skolų. 2004 m. gruodžio 31 d. šis kapitalas buvo padidintas 1 387 044 EUR, 2005 m. gruodžio 31 d. – 710 000,75 EUR ir 2007 m. gruodžio 21 d. – 1 500 114,96 EUR. Iš viso AGVO suteikė EVO 3 969 000 EUR kapitalą.

| (36) | Nors Belgijos valdžios institucijos informavo Komisiją apie tai, kad EVO pradinis kapitalas buvo padidintas ir kad 2006 m. gruodžio 31 d. jis siekė 2 468 885 EUR, jos nepranešė Komisijai apie konkretų kapitalo didinimo būdą. Komisija, gavusi trečiųjų šalių pastabas, atkreipė dėmesį į 2007 m. gruodžio 21 d. padidėjusį kapitalą ir į tai, kad kapitalas buvo padidintas atleidžiant nuo skolų. Belgija šios trečiųjų šalių pastabų dalies nekomentavo. |
| --- | --- |

(36)

Nors Belgijos valdžios institucijos informavo Komisiją apie tai, kad EVO pradinis kapitalas buvo padidintas ir kad 2006 m. gruodžio 31 d. jis siekė 2 468 885 EUR, jos nepranešė Komisijai apie konkretų kapitalo didinimo būdą. Komisija, gavusi trečiųjų šalių pastabas, atkreipė dėmesį į 2007 m. gruodžio 21 d. padidėjusį kapitalą ir į tai, kad kapitalas buvo padidintas atleidžiant nuo skolų. Belgija šios trečiųjų šalių pastabų dalies nekomentavo.

2.3.2.   PASKOLŲ GARANTIJOS

| (37) | Ir bendrovei AGVO, ir įmonei EVO miestas suteikė ne tik pradinį kapitalą, bet ir nemokamas garantijas privačioms paskoloms gauti. |
| --- | --- |

(37)

Ir bendrovei AGVO, ir įmonei EVO miestas suteikė ne tik pradinį kapitalą, bet ir nemokamas garantijas privačioms paskoloms gauti.

| (38) | Bendrovei AGVO suteiktos garantijos dėl trijų paskolų, gautų 2004 m. kovo 26 d. (609 379,40 EUR) ir balandžio 23 d. (2 117 500 EUR) bei 2005 m. balandžio 22 d. (550 000 EUR), iš viso 132 199 987 BEF (3 276 879 EUR). |
| --- | --- |

(38)

Bendrovei AGVO suteiktos garantijos dėl trijų paskolų, gautų 2004 m. kovo 26 d. (609 379,40 EUR) ir balandžio 23 d. (2 117 500 EUR) bei 2005 m. balandžio 22 d. (550 000 EUR), iš viso 132 199 987 BEF (3 276 879 EUR).

| (39) | Įmonei EVO suteiktos garantijos 2002 m. birželio 28 d. ir rugsėjo 27 d. paimtoms paskoloms. Tačiau remiantis Belgijos valdžios institucijų pateikta informacija minėtos paskolos vis tik nebuvo paimtos. 2004 m. balandžio 23 d. ir 2005 m. balandžio 22 d. miestas vėl suteikė nemokamas garantijas įmonės EVO paskoloms. Šios paskolos buvo paimtos ir sudarė 145 505 820 BEF (3 606 995 EUR). Belgijos valdžios institucijos, neužsimindamos apie jokią datą, nurodė, kad miestas suteikė garantiją dar vienai, 78 000 EUR paskolai. Atsižvelgdama į tai, kad ši informacija buvo nurodyta Belgijos valdžios institucijų 2008 m. rugsėjo 4 d. pateiktose pastabose ir kad ankstesnės pastabos buvo pateiktos 2007 m. lapkričio 23 d., Komisija daro prielaidą, kad ši papildoma garantija buvo suteikta būtent per tą laikotarpį. |
| --- | --- |

(39)

Įmonei EVO suteiktos garantijos 2002 m. birželio 28 d. ir rugsėjo 27 d. paimtoms paskoloms. Tačiau remiantis Belgijos valdžios institucijų pateikta informacija minėtos paskolos vis tik nebuvo paimtos. 2004 m. balandžio 23 d. ir 2005 m. balandžio 22 d. miestas vėl suteikė nemokamas garantijas įmonės EVO paskoloms. Šios paskolos buvo paimtos ir sudarė 145 505 820 BEF (3 606 995 EUR). Belgijos valdžios institucijos, neužsimindamos apie jokią datą, nurodė, kad miestas suteikė garantiją dar vienai, 78 000 EUR paskolai. Atsižvelgdama į tai, kad ši informacija buvo nurodyta Belgijos valdžios institucijų 2008 m. rugsėjo 4 d. pateiktose pastabose ir kad ankstesnės pastabos buvo pateiktos 2007 m. lapkričio 23 d., Komisija daro prielaidą, kad ši papildoma garantija buvo suteikta būtent per tą laikotarpį.

| (40) | Bendrovė AGVO suteikė nemokamas garantijas dar dviem įmonės EVO paskoloms, kurių bendra suma 600 000 EUR. Nepateikta informacijos apie sprendimo suteikti nemokamas garantijas priėmimo datą. Tačiau, atsižvelgdama į tai, kad EVO įsteigta 2002 m. rugpjūčio 22 d. ir Belgijos valdžios institucijų pateiktame dokumente, kuriame minimos dvi paskolos, aprašyta 2006 m. rugpjūčio 3 d. padėtis, Komisija daro prielaidą, kad garantija buvo suteikta per tą laikotarpį. |
| --- | --- |

(40)

Bendrovė AGVO suteikė nemokamas garantijas dar dviem įmonės EVO paskoloms, kurių bendra suma 600 000 EUR. Nepateikta informacijos apie sprendimo suteikti nemokamas garantijas priėmimo datą. Tačiau, atsižvelgdama į tai, kad EVO įsteigta 2002 m. rugpjūčio 22 d. ir Belgijos valdžios institucijų pateiktame dokumente, kuriame minimos dvi paskolos, aprašyta 2006 m. rugpjūčio 3 d. padėtis, Komisija daro prielaidą, kad garantija buvo suteikta per tą laikotarpį.

2.3.3.   ŽEMĖ IR PASTATAI

| (41) | Pagal 2001 m. lapkričio 23 d. priimtų įstatų 30 straipsnį AGVO suteikiama išimtinė teisė nemokamai naudotis Ostendės žvejybos uosto žeme ir pastatais (9). |
| --- | --- |

(41)

Pagal 2001 m. lapkričio 23 d. priimtų įstatų 30 straipsnį AGVO suteikiama išimtinė teisė nemokamai naudotis Ostendės žvejybos uosto žeme ir pastatais (9).

| (42) | Be to, įstatų 30 straipsnyje nurodyta, kad vėlesniame etape miestas gali perduoti AGVO tos žemės ir pastatų nuosavybės teisę (ar kitas teises). |
| --- | --- |

(42)

Be to, įstatų 30 straipsnyje nurodyta, kad vėlesniame etape miestas gali perduoti AGVO tos žemės ir pastatų nuosavybės teisę (ar kitas teises).

| (43) | Taip ir atsitiko 2004 m. kovo 26 d., kai miestas suteikė AGVO pagalbą – perdavė nekilnojamąjį turtą įvairiais Ostendės žvejybos uoste esančiais pastatais, kurių plotas 57 500 m2. Šios pagalbos inventorinė vertė – 14 891 524 EUR – nurodyta savivaldybės apskaitoje. Perduoti buvo tik pastatai (žuvų aukcionas, įstaigos ir sandėliai), bet ne žemė, ant kurios jie pastatyti. Pačia žeme pagal neterminuotą koncesijos sutartį su žemės sklypų savininku Flemish Region naudojasi miestas. AGVO pagal jos įstatų 30 straipsnį ir toliau turėjo išimtinę teisę naudotis šia žeme. |
| --- | --- |

(43)

Taip ir atsitiko 2004 m. kovo 26 d., kai miestas suteikė AGVO pagalbą – perdavė nekilnojamąjį turtą įvairiais Ostendės žvejybos uoste esančiais pastatais, kurių plotas 57 500 m2. Šios pagalbos inventorinė vertė – 14 891 524 EUR – nurodyta savivaldybės apskaitoje. Perduoti buvo tik pastatai (žuvų aukcionas, įstaigos ir sandėliai), bet ne žemė, ant kurios jie pastatyti. Pačia žeme pagal neterminuotą koncesijos sutartį su žemės sklypų savininku Flemish Region naudojasi miestas. AGVO pagal jos įstatų 30 straipsnį ir toliau turėjo išimtinę teisę naudotis šia žeme.

| (44) | 2004 m. kovo 26 d. perduotą nekilnojamąjį turtą sudarė 14 754 m2 pastatų, dėl kurių miestas ir PAKHUIZEN dar 1989 m. buvo 45 metams sudarę ilgalaikę nuomos sutartį. Pagal šią sutartį PAKHUIZEN už naudojimąsi pastatais moka simbolinį mokestį – 1 000 BEF (25 EUR) per metus. Mainais PAKHUIZEN sutartimi įpareigota savo lėšomis neatlyginamai renovuoti ilgalaikėje nuomos sutartyje apibūdintus sandėlius taip, kad jie atitiktų būsimus teisės aktus. Kita vertus, po 27 nuomos metų (2016 m.) miestui PAKHUIZEN kasmet skirs išmoką, sudarančią 50 % įmonės metinio grynojo pelno. Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad PAKHUIZEN savo įsipareigojimų nesilaikė ir bent jau iki 2005 m. nurodytų sandėlių nerenovavo, kaip reikalaujama sutartyje. Tačiau Belgijos valdžios institucijos pažymėjo, kad, bendrovei AGVO įsigijus PAKHUIZEN akcijas, renovacijai ir remontui 2005 m. buvo išleisti 257 872 EUR, o 2006 m. – 68 816 EUR. Tiksli su 2007 m. atliktais darbais susijusių išlaidų suma nežinoma. |
| --- | --- |

(44)

2004 m. kovo 26 d. perduotą nekilnojamąjį turtą sudarė 14 754 m2 pastatų, dėl kurių miestas ir PAKHUIZEN dar 1989 m. buvo 45 metams sudarę ilgalaikę nuomos sutartį. Pagal šią sutartį PAKHUIZEN už naudojimąsi pastatais moka simbolinį mokestį – 1 000 BEF (25 EUR) per metus. Mainais PAKHUIZEN sutartimi įpareigota savo lėšomis neatlyginamai renovuoti ilgalaikėje nuomos sutartyje apibūdintus sandėlius taip, kad jie atitiktų būsimus teisės aktus. Kita vertus, po 27 nuomos metų (2016 m.) miestui PAKHUIZEN kasmet skirs išmoką, sudarančią 50 % įmonės metinio grynojo pelno. Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad PAKHUIZEN savo įsipareigojimų nesilaikė ir bent jau iki 2005 m. nurodytų sandėlių nerenovavo, kaip reikalaujama sutartyje. Tačiau Belgijos valdžios institucijos pažymėjo, kad, bendrovei AGVO įsigijus PAKHUIZEN akcijas, renovacijai ir remontui 2005 m. buvo išleisti 257 872 EUR, o 2006 m. – 68 816 EUR. Tiksli su 2007 m. atliktais darbais susijusių išlaidų suma nežinoma.

| (45) | Nuo 2004 m. kovo 26 d., kai miestas perdavė pastatų nuosavybės teisę AGVO, pastaroji ilgalaikėje nuomos sutartyje su PAKHUIZEN pakeitė susitariančiąją šalį miestą. Taip AGVO įgijo teisę kasmet rinkti 25 EUR mokestį ir po 27 nuomos metų gauti išmoką, sudarančią 50 % metinio įmonės PAKHUIZEN grynojo pelno. |
| --- | --- |

(45)

Nuo 2004 m. kovo 26 d., kai miestas perdavė pastatų nuosavybės teisę AGVO, pastaroji ilgalaikėje nuomos sutartyje su PAKHUIZEN pakeitė susitariančiąją šalį miestą. Taip AGVO įgijo teisę kasmet rinkti 25 EUR mokestį ir po 27 nuomos metų gauti išmoką, sudarančią 50 % metinio įmonės PAKHUIZEN grynojo pelno.

| (46) | Belgija nurodė, kad iš bendrovei AGVO atitekusio 57 500 m2 ploto:






  — | 13 600 m2 – žuvų aukciono pastatu, darbo patalpomis/angaru ir administracijai skirtu pastatu – naudojasi patronuojamoji įmonė EVO, |
| --- | --- | --- |

(46)

Belgija nurodė, kad iš bendrovei AGVO atitekusio 57 500 m2 ploto:

—

13 600 m2 – žuvų aukciono pastatu, darbo patalpomis/angaru ir administracijai skirtu pastatu – naudojasi patronuojamoji įmonė EVO,

| — | 14 754 m2 išnuomoti įmonei PAKHUIZEN, kuri 955 m2 to ploto naudoja su uostu susijusiai veiklai, |
| --- | --- |

—

14 754 m2 išnuomoti įmonei PAKHUIZEN, kuri 955 m2 to ploto naudoja su uostu susijusiai veiklai,

| — | 2 700 m2 sandėlių išnuomota pusiau viešoms institucijoms, |
| --- | --- |

—

2 700 m2 sandėlių išnuomota pusiau viešoms institucijoms,

| — | 8 156 m2 naudojami viešiesiems keliams, |
| --- | --- |

—

8 156 m2 naudojami viešiesiems keliams,

| — | 2 488 m2 skirti nemokamoms viešosioms automobilių stovėjimo aikštelėms, |
| --- | --- |

—

2 488 m2 skirti nemokamoms viešosioms automobilių stovėjimo aikštelėms,

| — | 2 400 m2 naudojami su žvejybos veikla susijusiam konteinerių parkui, |
| --- | --- |

—

2 400 m2 naudojami su žvejybos veikla susijusiam konteinerių parkui,

| — | 13 402 m2 skirti dokams. |
| --- | --- |

—

13 402 m2 skirti dokams.

| (47) | EVO nemoka nuomos už naudojimąsi minėtais pastatais. Belgija nurodė, kad mainais ji apmoka visas eksploatacijos ir renovacijos išlaidas. PAKHUIZEN tebemoka 25 EUR per metus. |
| --- | --- |

(47)

EVO nemoka nuomos už naudojimąsi minėtais pastatais. Belgija nurodė, kad mainais ji apmoka visas eksploatacijos ir renovacijos išlaidas. PAKHUIZEN tebemoka 25 EUR per metus.

| (48) | Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad nuo 2002 m. gruodžio 31 d. iki 2007 m. gruodžio 31 d. įmonės EVO ir PAKHUIZEN už darbus, susijusius su renovacija ir infrastruktūra, sumokėjo atitinkamai 182 377,31 EUR ir 381 835,16 EUR, o eksploatacijos išlaidos sudarė atitinkamai 193 255,70 EUR ir 133 895,35 EUR. |
| --- | --- |

(48)

Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad nuo 2002 m. gruodžio 31 d. iki 2007 m. gruodžio 31 d. įmonės EVO ir PAKHUIZEN už darbus, susijusius su renovacija ir infrastruktūra, sumokėjo atitinkamai 182 377,31 EUR ir 381 835,16 EUR, o eksploatacijos išlaidos sudarė atitinkamai 193 255,70 EUR ir 133 895,35 EUR.

2.4.   KOMERCINĖ STRATEGIJA

| (49) | Po restruktūrizacijos ir bendrovė AGVO, ir įmonė EVO užregistravo nuostolius, kurie vis didėjo, nors 2003–2004 m. AGVO ir gavo nedidelį pelną. Iki 2006 m. pabaigos susikaupė beveik 3 000 000 EUR AGVO įmonės nuostolių ir daugiau kaip 4 000 000 EUR trumpalaikių bei ilgalaikių skolų, o įmonei EVO 2006 m. pabaigoje teko perkelti daugiau kaip 3 400 000 EUR nuostolių, daugiau kaip 5 800 000 EUR trumpalaikių ir ilgalaikių skolų ir maždaug 1 000 000 EUR vertės neigiamą kapitalą. |
| --- | --- |

(49)

Po restruktūrizacijos ir bendrovė AGVO, ir įmonė EVO užregistravo nuostolius, kurie vis didėjo, nors 2003–2004 m. AGVO ir gavo nedidelį pelną. Iki 2006 m. pabaigos susikaupė beveik 3 000 000 EUR AGVO įmonės nuostolių ir daugiau kaip 4 000 000 EUR trumpalaikių bei ilgalaikių skolų, o įmonei EVO 2006 m. pabaigoje teko perkelti daugiau kaip 3 400 000 EUR nuostolių, daugiau kaip 5 800 000 EUR trumpalaikių ir ilgalaikių skolų ir maždaug 1 000 000 EUR vertės neigiamą kapitalą.

| (50) | Nepaisydamos šių susikaupusių nuostolių, AGVO ir EVO įsitraukė į spekuliacinę veiklą ir ėmė plėsti savo veiklos sritis. Pavyzdžiui, 2006 m. AGVO įsigijo 51 % Islandijoje įsisteigusios bendrovės HAF Holding BO akcijų, o EVO 2006 m. dalyvavo Karališkųjų krabų projekte (10) (Norvegijoje įsikūrusi įmonė Polardrift). EVO taip pat buvo susijusi su Islandijos bendrove HAF Holding. Be to, EVO 2005 m. sudarė sutartį su prekybos agentu, pagal kurią šis agentas buvo įpareigotas Islandijos aukcionuose pirkti aukštos kokybės žuvis, kurios po to būtų parduodamos Ostendės žuvų aukcione. |
| --- | --- |

(50)

Nepaisydamos šių susikaupusių nuostolių, AGVO ir EVO įsitraukė į spekuliacinę veiklą ir ėmė plėsti savo veiklos sritis. Pavyzdžiui, 2006 m. AGVO įsigijo 51 % Islandijoje įsisteigusios bendrovės HAF Holding BO akcijų, o EVO 2006 m. dalyvavo Karališkųjų krabų projekte (10) (Norvegijoje įsikūrusi įmonė Polardrift). EVO taip pat buvo susijusi su Islandijos bendrove HAF Holding. Be to, EVO 2005 m. sudarė sutartį su prekybos agentu, pagal kurią šis agentas buvo įpareigotas Islandijos aukcionuose pirkti aukštos kokybės žuvis, kurios po to būtų parduodamos Ostendės žuvų aukcione.

| (51) | Įvairūs tarpininkai EVO komercinę strategiją apibūdino kaip nesąžiningą konkurenciją, kurią sudaro pasiūlymas, be kita ko, prisiimti visas užsienio uostuose pakrautų žuvų atvežimo į Ostendę išlaidas arba jų dalį ir paskolos pasiūlymas laivų savininkams palankiomis sąlygomis, jei sugautas žuvis jie parduos Ostendės aukcione. |
| --- | --- |

(51)

Įvairūs tarpininkai EVO komercinę strategiją apibūdino kaip nesąžiningą konkurenciją, kurią sudaro pasiūlymas, be kita ko, prisiimti visas užsienio uostuose pakrautų žuvų atvežimo į Ostendę išlaidas arba jų dalį ir paskolos pasiūlymas laivų savininkams palankiomis sąlygomis, jei sugautas žuvis jie parduos Ostendės aukcione.

| (52) | Šie projektai, kaip ir trečiųjų šalių apibūdinta komercinė strategija, atrodo, reiškia tai, kad EVO ėmėsi bet kokia kaina didinti savo rinkos dalį ir apyvartą. Bet kuriuo atveju iš AGVO ir EVO metinių ataskaitų matyti, kad EVO, nepaisant jos sudėtingos finansinės padėties, išsilaikyti rinkoje galėjo tik miestui padedant (11). |
| --- | --- |

(52)

Šie projektai, kaip ir trečiųjų šalių apibūdinta komercinė strategija, atrodo, reiškia tai, kad EVO ėmėsi bet kokia kaina didinti savo rinkos dalį ir apyvartą. Bet kuriuo atveju iš AGVO ir EVO metinių ataskaitų matyti, kad EVO, nepaisant jos sudėtingos finansinės padėties, išsilaikyti rinkoje galėjo tik miestui padedant (11).

3.   SPRENDIMO PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ MOTYVAI

3.1.   BENDROVEI AGVO SUTEIKTOS LENGVATOS

| (53) | AGVO buvo suteiktas 250 mln. BEF (6 179 338 EUR) pradinis kapitalas. Atsižvelgdama į didelius ankstesnius nuostolius ir labai trumpą bei neišbaigtą verslo planą, Komisija sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą priėjo prie išvados, kad privatus investuotojas nebūtų investavęs į žuvų aukcioną tokios sumos, todėl šis pradinis kapitalas laikomas valstybės pagalba. Komisija pareiškė abejones dėl jos suderinamumo su vidaus rinka, kadangi Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau – 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairės) (12) nustatytos sąlygos, taikytinos tuo metu, kai buvo suteikta pagalba, atrodo, nebuvo vykdomos. |
| --- | --- |

(53)

AGVO buvo suteiktas 250 mln. BEF (6 179 338 EUR) pradinis kapitalas. Atsižvelgdama į didelius ankstesnius nuostolius ir labai trumpą bei neišbaigtą verslo planą, Komisija sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą priėjo prie išvados, kad privatus investuotojas nebūtų investavęs į žuvų aukcioną tokios sumos, todėl šis pradinis kapitalas laikomas valstybės pagalba. Komisija pareiškė abejones dėl jos suderinamumo su vidaus rinka, kadangi Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau – 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairės) (12) nustatytos sąlygos, taikytinos tuo metu, kai buvo suteikta pagalba, atrodo, nebuvo vykdomos.

| (54) | Be to, miestas perdavė AGVO pastatus, nereikalaudamas už tai atlygio ir nenustatęs AGVO jokių panašios vertės įpareigojimų. Komisija mano, kad privatus investuotojas būtų pareikalavęs pagrįstos kainos už tokį įnašą ir kad pastatų perdavimas turėtų būti laikomas valstybės pagalba. Pasirodo, ši pagalba sumažino bendrovės AGVO gamybos sąnaudas ir yra pagalba veiklai. Komisija nei SESV 107 straipsnyje, nei Valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai tikrinimo gairėse (toliau – Žuvininkystės gairės) (13) nerado jokios nuostatos, kuri leistų Komisijai tokią pagalbą pripažinti teisėta. |
| --- | --- |

(54)

Be to, miestas perdavė AGVO pastatus, nereikalaudamas už tai atlygio ir nenustatęs AGVO jokių panašios vertės įpareigojimų. Komisija mano, kad privatus investuotojas būtų pareikalavęs pagrįstos kainos už tokį įnašą ir kad pastatų perdavimas turėtų būti laikomas valstybės pagalba. Pasirodo, ši pagalba sumažino bendrovės AGVO gamybos sąnaudas ir yra pagalba veiklai. Komisija nei SESV 107 straipsnyje, nei Valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai tikrinimo gairėse (toliau – Žuvininkystės gairės) (13) nerado jokios nuostatos, kuri leistų Komisijai tokią pagalbą pripažinti teisėta.

| (55) | Be to, miestas suteikė garantijas AGVO paskoloms. Nors privačios veiklos vykdytojai būtų privalėję už garantijas sumokėti, miestas jas suteikė nemokamai. Komisija padarė išvadą, kad šios garantijos turi būti laikomos valstybės pagalba. Pasirodo, ir ši pagalba sumažino AGVO gamybos sąnaudas ir yra pagalba veiklai. Komisija nei SESV 107 straipsnyje, nei Žuvininkystės gairėse nerado jokios nuostatos, kuri būtų leidusi Komisijai laikyti ją suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(55)

Be to, miestas suteikė garantijas AGVO paskoloms. Nors privačios veiklos vykdytojai būtų privalėję už garantijas sumokėti, miestas jas suteikė nemokamai. Komisija padarė išvadą, kad šios garantijos turi būti laikomos valstybės pagalba. Pasirodo, ir ši pagalba sumažino AGVO gamybos sąnaudas ir yra pagalba veiklai. Komisija nei SESV 107 straipsnyje, nei Žuvininkystės gairėse nerado jokios nuostatos, kuri būtų leidusi Komisijai laikyti ją suderinama su vidaus rinka.

| (56) | Galiausiai miestas suteikė AGVO teisę nustatyti ir rinkti savivaldybei mokamus mokesčius ir naudotis gautomis pajamomis, o tai lengvata, kurios privačios įmonės paprastai negauna. Komisija mano, kad Altmark
   (14) sprendimo sąlygos nebuvo įvykdytos ir kad nauda, atsirandanti iš teisės nustatyti ir rinkti savivaldybės mokesčius, turėtų būti laikoma valstybės pagalba. Neturėdama jokios informacijos apie tą mokestį, Komisija padarė išvadą, kad iš pirmo žvilgsnio atrodo, jog ją reikia tirti kaip pagalbą veiklai, ir kad nei SESV 107 straipsnyje, nei Žuvininkystės gairėse nėra nuostatos, pagal kurią šią pagalbą būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(56)

Galiausiai miestas suteikė AGVO teisę nustatyti ir rinkti savivaldybei mokamus mokesčius ir naudotis gautomis pajamomis, o tai lengvata, kurios privačios įmonės paprastai negauna. Komisija mano, kad Altmark
   (14) sprendimo sąlygos nebuvo įvykdytos ir kad nauda, atsirandanti iš teisės nustatyti ir rinkti savivaldybės mokesčius, turėtų būti laikoma valstybės pagalba. Neturėdama jokios informacijos apie tą mokestį, Komisija padarė išvadą, kad iš pirmo žvilgsnio atrodo, jog ją reikia tirti kaip pagalbą veiklai, ir kad nei SESV 107 straipsnyje, nei Žuvininkystės gairėse nėra nuostatos, pagal kurią šią pagalbą būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka.

3.2.   BENDROVEI EVO SUTEIKTOS LENGVATOS

| (57) | Miestas ir bendrovė AGVO suteikė garantijas EVO paskoloms. Nors privačios veiklos vykdytojai būtų privalėję už garantijas sumokėti, miestas ir AGVO jas suteikė nemokamai, todėl Komisija padarė išvadą, kad šios garantijos turi būti laikomos valstybės pagalba. Pasirodo, ši pagalba sumažino bendrovės EVO gamybos sąnaudas ir yra pagalba veiklai. Komisija nei SESV 107 straipsnyje, nei Žuvininkystės gairėse nerado jokios nuostatos, kuri leistų Komisijai šią pagalbą laikyti suderinama su vidaus rinka, ir pareiškė abejones dėl šių priemonių suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(57)

Miestas ir bendrovė AGVO suteikė garantijas EVO paskoloms. Nors privačios veiklos vykdytojai būtų privalėję už garantijas sumokėti, miestas ir AGVO jas suteikė nemokamai, todėl Komisija padarė išvadą, kad šios garantijos turi būti laikomos valstybės pagalba. Pasirodo, ši pagalba sumažino bendrovės EVO gamybos sąnaudas ir yra pagalba veiklai. Komisija nei SESV 107 straipsnyje, nei Žuvininkystės gairėse nerado jokios nuostatos, kuri leistų Komisijai šią pagalbą laikyti suderinama su vidaus rinka, ir pareiškė abejones dėl šių priemonių suderinamumo su vidaus rinka.

| (58) | AGVO leido EVO nuolat nemokamai naudotis AGVO priklausančiais pastatais, kurių bendras plotas 13 600 m2. Komisija mano, kad privatus investuotojas būtų pareikalavęs už tai pagrįstos kainos ir kad ši galimybė nemokamai naudotis pastatais turi būti laikoma valstybės pagalba. Pasirodo, ši pagalba sumažino bendrovės EVO gamybos sąnaudas ir yra pagalba veiklai. Komisija nei SESV 107 straipsnyje, nei Žuvininkystės gairėse nerado jokios nuostatos, kuri leistų Komisijai šią pagalbą laikyti suderinama su vidaus rinka, ir pareiškė abejones dėl šių priemonių suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(58)

AGVO leido EVO nuolat nemokamai naudotis AGVO priklausančiais pastatais, kurių bendras plotas 13 600 m2. Komisija mano, kad privatus investuotojas būtų pareikalavęs už tai pagrįstos kainos ir kad ši galimybė nemokamai naudotis pastatais turi būti laikoma valstybės pagalba. Pasirodo, ši pagalba sumažino bendrovės EVO gamybos sąnaudas ir yra pagalba veiklai. Komisija nei SESV 107 straipsnyje, nei Žuvininkystės gairėse nerado jokios nuostatos, kuri leistų Komisijai šią pagalbą laikyti suderinama su vidaus rinka, ir pareiškė abejones dėl šių priemonių suderinamumo su vidaus rinka.

3.3.   ĮMONEI PAKHUIZEN SUTEIKTA LENGVATA

| (59) | Ilgalaikės miesto ir PAKHUIZEN nuomos sutarties sąlygų poveikis buvo tas, kad PAKHUIZEN galėjo turėti naudos dėl kasmet mažėjančių jos veiklos sąnaudų. Komisija priėjo prie išvados, kad ši nauda yra valstybės pagalba, kuriai netaikytina nė viena Žuvininkystės gairėse nurodyta priemonė; be to, ji neatitinka ir kitų horizontaliųjų ar specialiųjų gairių, kurios galėtų būti taikomos tokioms įmonėms, tikslų. Ir pagal Žuvininkystės gaires, ir pagal horizontaliąsias valstybės pagalbos taisykles tokia pagalba būtų laikoma pagalba veiklai, kuri nesuderinama su vidaus rinka. Todėl Komisija pareiškė abejones dėl to, kad ši priemonė galėtų būti suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(59)

Ilgalaikės miesto ir PAKHUIZEN nuomos sutarties sąlygų poveikis buvo tas, kad PAKHUIZEN galėjo turėti naudos dėl kasmet mažėjančių jos veiklos sąnaudų. Komisija priėjo prie išvados, kad ši nauda yra valstybės pagalba, kuriai netaikytina nė viena Žuvininkystės gairėse nurodyta priemonė; be to, ji neatitinka ir kitų horizontaliųjų ar specialiųjų gairių, kurios galėtų būti taikomos tokioms įmonėms, tikslų. Ir pagal Žuvininkystės gaires, ir pagal horizontaliąsias valstybės pagalbos taisykles tokia pagalba būtų laikoma pagalba veiklai, kuri nesuderinama su vidaus rinka. Todėl Komisija pareiškė abejones dėl to, kad ši priemonė galėtų būti suderinama su vidaus rinka.

3.4.   ŽVEJYBOS ĮMONĖMS SUTEIKTOS LENGVATOS

| (60) | Be to, Komisija pastebėjo, kad Ostendės žuvų aukcionu besinaudojančioms žvejybos įmonėms EVO teikė lengvatų – paslaugas teikė mažesne kaina nei paprastai nustato privačios veiklos vykdytojas; tą patį padarė ir įmonė PAKHUIZEN, išnuomojusi pastatus mažesne kaina nei paprastai nustato privačios veiklos vykdytojas. |
| --- | --- |

(60)

Be to, Komisija pastebėjo, kad Ostendės žuvų aukcionu besinaudojančioms žvejybos įmonėms EVO teikė lengvatų – paslaugas teikė mažesne kaina nei paprastai nustato privačios veiklos vykdytojas; tą patį padarė ir įmonė PAKHUIZEN, išnuomojusi pastatus mažesne kaina nei paprastai nustato privačios veiklos vykdytojas.

| (61) | Komisijos nuomone, šios lengvatos yra valstybės pagalba; nei SESV 107 straipsnyje, nei Žuvininkystės gairėse ji nerado jokios nuostatos, kuri leistų Komisijai šią pagalbą laikyti suderinama su vidaus rinka, ir pareiškė abejones dėl šių priemonių suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(61)

Komisijos nuomone, šios lengvatos yra valstybės pagalba; nei SESV 107 straipsnyje, nei Žuvininkystės gairėse ji nerado jokios nuostatos, kuri leistų Komisijai šią pagalbą laikyti suderinama su vidaus rinka, ir pareiškė abejones dėl šių priemonių suderinamumo su vidaus rinka.

3.5.   IŠVADA

| (62) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, ir į turimą informaciją Komisija mano, kad visos 3 dalyje nurodytos priemonės turi būti laikomos valstybės pagalba, ir abejoja dėl šios pagalbos suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(62)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, ir į turimą informaciją Komisija mano, kad visos 3 dalyje nurodytos priemonės turi būti laikomos valstybės pagalba, ir abejoja dėl šios pagalbos suderinamumo su vidaus rinka.

4.   SUINTERESUOTŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ PATEIKTOS PASTABOS

| (63) | Visos suinteresuotos trečiosios šalys, pateikusios pastabas dėl sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą, pritarė argumentams, nurodytiems minėtame sprendime. Be to, jos pareiškė patyrusios žalą dėl AGVO, EVO ir PAKHUIZEN neteisėtai suteiktos pagalbos (prarado klientus ir pajamas) ir paragino Komisiją imtis būtinų priemonių šiai pagalbai uždrausti bei pareikalauti sugrąžinti tai, kas suteikta neteisėtai. |
| --- | --- |

(63)

Visos suinteresuotos trečiosios šalys, pateikusios pastabas dėl sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą, pritarė argumentams, nurodytiems minėtame sprendime. Be to, jos pareiškė patyrusios žalą dėl AGVO, EVO ir PAKHUIZEN neteisėtai suteiktos pagalbos (prarado klientus ir pajamas) ir paragino Komisiją imtis būtinų priemonių šiai pagalbai uždrausti bei pareikalauti sugrąžinti tai, kas suteikta neteisėtai.

4.1.   EAFPA

| (64) | EAFPA pabrėžia, kad aptariamos pagalbos priemonės iškraipo rinką, ir ragina Komisiją uždrausti šią pagalbą bei pareikalauti sugrąžinti tai, kas suteikta neteisėtai. |
| --- | --- |

(64)

EAFPA pabrėžia, kad aptariamos pagalbos priemonės iškraipo rinką, ir ragina Komisiją uždrausti šią pagalbą bei pareikalauti sugrąžinti tai, kas suteikta neteisėtai.

4.2.   NOVA

| (65) | Įmonė NOVA, kaip skundą pateikęs asmuo, palaiko Komisijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Jos nuomone, svarbu užtikrinti aukciono veiklos skaidrumą ir vienodas veiklos sąlygas. Be to, ji ragina Komisiją priimti tinkamas priemones, užtikrinančias, kad galimai su rinka nesuderinama pagalba būtų grąžinta. |
| --- | --- |

(65)

Įmonė NOVA, kaip skundą pateikęs asmuo, palaiko Komisijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Jos nuomone, svarbu užtikrinti aukciono veiklos skaidrumą ir vienodas veiklos sąlygas. Be to, ji ragina Komisiją priimti tinkamas priemones, užtikrinančias, kad galimai su rinka nesuderinama pagalba būtų grąžinta.

4.3.   FLANDERS SHIP REPAIR

| (66) | Įmonė Flanders Ship Repair aiškina, kad dėl valstybės pagalbos laivų ekspeditoriai persikėlė į Ostendę. Flanders Ship Repair teigia dėl to praradusi pajamų, nes į Ostendę perėję ekspeditoriai savo laivų Zebriugėje neberemontavo. Flanders Ship Repair prašo priimti neigiamą sprendimą su grąžinimu ir taikyti laikinąsias priemones. |
| --- | --- |

(66)

Įmonė Flanders Ship Repair aiškina, kad dėl valstybės pagalbos laivų ekspeditoriai persikėlė į Ostendę. Flanders Ship Repair teigia dėl to praradusi pajamų, nes į Ostendę perėję ekspeditoriai savo laivų Zebriugėje neberemontavo. Flanders Ship Repair prašo priimti neigiamą sprendimą su grąžinimu ir taikyti laikinąsias priemones.

4.4.   ZEEBRUGSE VIS PROMOTIE VZW (ZVP)

| (67) | ZVP, žuvų pirkėjų ir perdirbėjų Belgijos rytinėje pakrantėje susivienijimas, tvirtina, kad neteisėta valstybės pagalba ir kitos lengvatos suteikė Ostendės žuvų aukcionui galimybę dirbtinai pritraukti užsienio ir Zebriugės laivus. Be to, vietos politikai ir EVO direktorių valdybos nariai interviu ir oficialiuose pareiškimuose spaudai, ypač pabrėždami tai, kad Belgijoje vietos pakaktų tik vienam, būtent Ostendės žuvų aukcionui, sukėlė abejonių dėl Zebriugės žuvų aukciono, taigi ir dėl šalia esančio verslo parko ateities. Dėl to buvo prarastos pajamos, sumažėjo, buvo sustabdytos arba atšauktos investicijos ir komercinė veikla. |
| --- | --- |

(67)

ZVP, žuvų pirkėjų ir perdirbėjų Belgijos rytinėje pakrantėje susivienijimas, tvirtina, kad neteisėta valstybės pagalba ir kitos lengvatos suteikė Ostendės žuvų aukcionui galimybę dirbtinai pritraukti užsienio ir Zebriugės laivus. Be to, vietos politikai ir EVO direktorių valdybos nariai interviu ir oficialiuose pareiškimuose spaudai, ypač pabrėždami tai, kad Belgijoje vietos pakaktų tik vienam, būtent Ostendės žuvų aukcionui, sukėlė abejonių dėl Zebriugės žuvų aukciono, taigi ir dėl šalia esančio verslo parko ateities. Dėl to buvo prarastos pajamos, sumažėjo, buvo sustabdytos arba atšauktos investicijos ir komercinė veikla.

| (68) | Be to, ZVP teigia mėginusi atkreipti vietos valdžios institucijų dėmesį į šią problemą, bet nesėkmingai. |
| --- | --- |

(68)

Be to, ZVP teigia mėginusi atkreipti vietos valdžios institucijų dėmesį į šią problemą, bet nesėkmingai.

| (69) | Galiausiai ZVP nurodo, kad įmonė EVO per statytinį, pasinaudodama valstybės lėšomis, įsteigė išpjovų (filė) gamybos įmonę, pavadintą Ostend Filleting Factory, kuri taip pat nesilaiko sąžiningos konkurencijos principų. |
| --- | --- |

(69)

Galiausiai ZVP nurodo, kad įmonė EVO per statytinį, pasinaudodama valstybės lėšomis, įsteigė išpjovų (filė) gamybos įmonę, pavadintą Ostend Filleting Factory, kuri taip pat nesilaiko sąžiningos konkurencijos principų.

4.5.   GRIMSBY FISH MARKET

| (70) | Grimsby Fish Market, JK žuvų aukcionas, nurodo, kad apie 2005–2006 m. EVO pradėjo pirkti žuvis tiesiai iš Islandijos žvejų (aukštomis) fiksuotomis kainomis ir parduodavo jas Ostendės aukcione naudodami laikrodį, dažnai žemesnėmis kainomis, ir daro išvadą, kad šie nuostoliai padengti valstybės pinigais. Grimsby Fish Market ragina atlikti EVO finansinių ataskaitų auditą ir ištirti Islandijos žuvų tiekėjų finansavimo metodus bei nuostolius, kuriuos EVO patyrė dėl tokių prekybos metodų. |
| --- | --- |

(70)

Grimsby Fish Market, JK žuvų aukcionas, nurodo, kad apie 2005–2006 m. EVO pradėjo pirkti žuvis tiesiai iš Islandijos žvejų (aukštomis) fiksuotomis kainomis ir parduodavo jas Ostendės aukcione naudodami laikrodį, dažnai žemesnėmis kainomis, ir daro išvadą, kad šie nuostoliai padengti valstybės pinigais. Grimsby Fish Market ragina atlikti EVO finansinių ataskaitų auditą ir ištirti Islandijos žuvų tiekėjų finansavimo metodus bei nuostolius, kuriuos EVO patyrė dėl tokių prekybos metodų.

4.6.   ZEEBRUGSE VIS PROMOTIE VZW (ZV) IR EUROPEAN FISH CENTRE (EFC)

| (71) | ZV ir EFC atkreipė Komisijos dėmesį į kitą galimą nesąžiningą praktiką ir valstybės pagalbos priemones, būtent į tai, kad AGVO/EVO nemokamai naudojosi savivaldybės darbuotojais ir kad EVO suteikė kainų garantijas, pagrįstas Zeebrugse Visveiling aukciono kaina. |
| --- | --- |

(71)

ZV ir EFC atkreipė Komisijos dėmesį į kitą galimą nesąžiningą praktiką ir valstybės pagalbos priemones, būtent į tai, kad AGVO/EVO nemokamai naudojosi savivaldybės darbuotojais ir kad EVO suteikė kainų garantijas, pagrįstas Zeebrugse Visveiling aukciono kaina.

| (72) | Jos toliau aiškina, kodėl, jų nuomone, konkurencija yra iškreipta ir padarytas poveikis prekybai tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

(72)

Jos toliau aiškina, kodėl, jų nuomone, konkurencija yra iškreipta ir padarytas poveikis prekybai tarp valstybių narių.

| (73) | Be to, jos atkreipė Komisijos dėmesį į papildomą kapitalo injekciją AGVO ir EVO (atleidžiant nuo skolų). |
| --- | --- |

(73)

Be to, jos atkreipė Komisijos dėmesį į papildomą kapitalo injekciją AGVO ir EVO (atleidžiant nuo skolų).

| (74) | Galiausiai jos nurodo, kad Belgijos valdžios institucijos nesustabdė pagalbos. |
| --- | --- |

(74)

Galiausiai jos nurodo, kad Belgijos valdžios institucijos nesustabdė pagalbos.

4.7.   GARDEC

| (75) | Gardec yra Zebriugės laivų remonto įmonė. Ji palaiko Komisijos sprendimą ir priduria, kad patyrė žalą dėl nesąžiningos Ostendės komercinės praktikos (sumažėjo jos apyvarta), bei nurodo, kad paskolos, suteiktos sunkumus patiriančioms įmonėms, leido joms išsilaikyti Ostendėje, o jų skolos Zebriugėje liko nesumokėtos. |
| --- | --- |

(75)

Gardec yra Zebriugės laivų remonto įmonė. Ji palaiko Komisijos sprendimą ir priduria, kad patyrė žalą dėl nesąžiningos Ostendės komercinės praktikos (sumažėjo jos apyvarta), bei nurodo, kad paskolos, suteiktos sunkumus patiriančioms įmonėms, leido joms išsilaikyti Ostendėje, o jų skolos Zebriugėje liko nesumokėtos.

5.   BELGIJOS PASTABOS DĖL SPRENDIME PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ PAREIKŠTŲ ABEJONIŲ

| (76) | Belgijos valdžios institucijos savo 2008 m. rugsėjo 8 d. pastabose, pateiktose Komisijai pradėjus oficialią procedūrą, pareiškė manančios, kad Komisija turėtų tirti tik žuvų aukcionų rinką. Kadangi nei AGVO, nei PAKHUIZEN nėra šios rinkos dalyviai, jų labui taikytos priemonės su šia procedūra nesusijusios. Apskritai jos mano, kad Komisija tinkamai neapibrėžė tyrimo apimties ir kad yra dvigubo pagalbos skaičiavimo pavojus. |
| --- | --- |

(76)

Belgijos valdžios institucijos savo 2008 m. rugsėjo 8 d. pastabose, pateiktose Komisijai pradėjus oficialią procedūrą, pareiškė manančios, kad Komisija turėtų tirti tik žuvų aukcionų rinką. Kadangi nei AGVO, nei PAKHUIZEN nėra šios rinkos dalyviai, jų labui taikytos priemonės su šia procedūra nesusijusios. Apskritai jos mano, kad Komisija tinkamai neapibrėžė tyrimo apimties ir kad yra dvigubo pagalbos skaičiavimo pavojus.

5.1.   DĖL PAGALBOS BENDROVEI AGVO

| (77) | Belgijos valdžios institucijos atkakliai tvirtina, kad AGVO nevykdo komercinės veiklos ir todėl negali būti daromas poveikis konkurencijai. Todėl AGVO suteikta pagalba negali būti laikoma valstybės pagalba. Be to, jos tvirtina, kad daugių daugiausia gali būti tiriamos tik EVO skirtos lėšos (pavyzdžiui, įmonei EVO per bendrovę AGVO perduoto pradinio kapitalo dalis). Jos tvirtina, kad likusi lėšų dalis buvo panaudota viešųjų interesų užduotims ir negali turėti poveikio konkurencijai žuvų aukcionų rinkoje. |
| --- | --- |

(77)

Belgijos valdžios institucijos atkakliai tvirtina, kad AGVO nevykdo komercinės veiklos ir todėl negali būti daromas poveikis konkurencijai. Todėl AGVO suteikta pagalba negali būti laikoma valstybės pagalba. Be to, jos tvirtina, kad daugių daugiausia gali būti tiriamos tik EVO skirtos lėšos (pavyzdžiui, įmonei EVO per bendrovę AGVO perduoto pradinio kapitalo dalis). Jos tvirtina, kad likusi lėšų dalis buvo panaudota viešųjų interesų užduotims ir negali turėti poveikio konkurencijai žuvų aukcionų rinkoje.

| (78) | Belgijos valdžios institucijos nurodo, kad nors bendrovei AGVO ir buvo pažadėtas 6 197 338,12 EUR pradinis kapitalas, iki šiol AGVO gavo tik 3 569 667 EUR. |
| --- | --- |

(78)

Belgijos valdžios institucijos nurodo, kad nors bendrovei AGVO ir buvo pažadėtas 6 197 338,12 EUR pradinis kapitalas, iki šiol AGVO gavo tik 3 569 667 EUR.

| (79) | Dėl teisės rinkti mokesčius ar rinkliavas Belgijos valdžios institucijos mano, kad teisė rinkti mokesčius yra susijusi su AGVO viešųjų interesų užduotimis ir negali būti laikoma valstybės pagalba, be to, bet kuriuo atveju AGVO neturi įgaliojimų imti mokesčių už šliuzus ir elingą. |
| --- | --- |

(79)

Dėl teisės rinkti mokesčius ar rinkliavas Belgijos valdžios institucijos mano, kad teisė rinkti mokesčius yra susijusi su AGVO viešųjų interesų užduotimis ir negali būti laikoma valstybės pagalba, be to, bet kuriuo atveju AGVO neturi įgaliojimų imti mokesčių už šliuzus ir elingą.

| (80) | Dėl pastatų jos tvirtina, kad neturi reikšmės, kam priklauso pastatai: miestui ar kitam viešajam subjektui. Pastatų perdavimą AGVO jos laiko paprastu turto paskyrimu vidaus tvarka. Belgijos valdžios institucijos primena, kad AGVO nevykdo komercinės veiklos, tad pastatų perdavimas negali būti laikomas valstybės pagalba. Be to, jos tvirtina, kad pastatų perdavimas yra susijęs su įpareigojimu remontuoti juos ir palaikyti gerą būklę, taigi ši pagalba nesuteikė AGVO naudos. |
| --- | --- |

(80)

Dėl pastatų jos tvirtina, kad neturi reikšmės, kam priklauso pastatai: miestui ar kitam viešajam subjektui. Pastatų perdavimą AGVO jos laiko paprastu turto paskyrimu vidaus tvarka. Belgijos valdžios institucijos primena, kad AGVO nevykdo komercinės veiklos, tad pastatų perdavimas negali būti laikomas valstybės pagalba. Be to, jos tvirtina, kad pastatų perdavimas yra susijęs su įpareigojimu remontuoti juos ir palaikyti gerą būklę, taigi ši pagalba nesuteikė AGVO naudos.

| (81) | Jos mano, kad ir nemokamos garantijos negali būti laikomos valstybės pagalba, nes jos suteiktos paskoloms, kurias AGVO pasiėmė valdžios institucijoms nuomojamų pastatų remontui. Vis dėlto jos pripažįsta, kad viena iš garantuojamų paskolų (550 000 EUR vertės) pasinaudojo EVO. |
| --- | --- |

(81)

Jos mano, kad ir nemokamos garantijos negali būti laikomos valstybės pagalba, nes jos suteiktos paskoloms, kurias AGVO pasiėmė valdžios institucijoms nuomojamų pastatų remontui. Vis dėlto jos pripažįsta, kad viena iš garantuojamų paskolų (550 000 EUR vertės) pasinaudojo EVO.

| (82) | Galiausiai Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad Altmark sprendimas šiuo atveju netaikytinas, nes AGVO viešųjų interesų užduotys nėra ekonominės. Be to, jų nuomone, nėra kryžminio subsidijavimo pavojaus, nes AGVO nevykdo komercinės veiklos. |
| --- | --- |

(82)

Galiausiai Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad Altmark sprendimas šiuo atveju netaikytinas, nes AGVO viešųjų interesų užduotys nėra ekonominės. Be to, jų nuomone, nėra kryžminio subsidijavimo pavojaus, nes AGVO nevykdo komercinės veiklos.

5.2.   DĖL PAGALBOS BENDROVEI PAKHUIZEN

| (83) | Belgija tvirtina, kad Ostendės (žuvų aukciono) teisė į žemės sklypą yra ribota, todėl emfiteuzės komercinė vertė yra mažesnė. Be to, PAKHUIZEN yra įsipareigojusi remontuoti ir renovuoti pastatus, ir tai ypatingas įpareigojimas, didžia dalimi kompensuojantis simbolinę nuomą. |
| --- | --- |

(83)

Belgija tvirtina, kad Ostendės (žuvų aukciono) teisė į žemės sklypą yra ribota, todėl emfiteuzės komercinė vertė yra mažesnė. Be to, PAKHUIZEN yra įsipareigojusi remontuoti ir renovuoti pastatus, ir tai ypatingas įpareigojimas, didžia dalimi kompensuojantis simbolinę nuomą.

| (84) | Be to, Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad PAKHUIZEN veiklą vykdo tik žvejybos sektoriuje naudojamų pastatų tvarkymo rinkoje. Jų teigimu dėl renovavimo įsipareigojimų ir dėl prastos pastatų būklės įmonės veikla vargu ar gali būti laikoma komercine. Galiausiai tai, kad PAKHUIZEN valdomi pastatai gali būti išnuomoti tik su žvejybos sektoriumi susijusiai veiklai vykdyti, Belgijos valdžios institucijos pateikia kaip argumentą, kad PAKHUIZEN su niekuo nekonkuruoja. |
| --- | --- |

(84)

Be to, Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad PAKHUIZEN veiklą vykdo tik žvejybos sektoriuje naudojamų pastatų tvarkymo rinkoje. Jų teigimu dėl renovavimo įsipareigojimų ir dėl prastos pastatų būklės įmonės veikla vargu ar gali būti laikoma komercine. Galiausiai tai, kad PAKHUIZEN valdomi pastatai gali būti išnuomoti tik su žvejybos sektoriumi susijusiai veiklai vykdyti, Belgijos valdžios institucijos pateikia kaip argumentą, kad PAKHUIZEN su niekuo nekonkuruoja.

| (85) | Belgijos valdžios institucijos dar pastebi, kad PAKHUIZEN akcijas AGVO nusipirko rinkos kaina ir kad PAKHUIZEN pastatus nuomoja rinkos kaina (turint omenyje, kad jie nebuvo gerai suremontuoti). |
| --- | --- |

(85)

Belgijos valdžios institucijos dar pastebi, kad PAKHUIZEN akcijas AGVO nusipirko rinkos kaina ir kad PAKHUIZEN pastatus nuomoja rinkos kaina (turint omenyje, kad jie nebuvo gerai suremontuoti).

5.3.   DĖL PAGALBOS BENDROVEI EVO

| (86) | Belgijos valdžios institucijos nurodo, kad tai, jog pastatai nemokamai perduoti EVO valdyti, kompensuoja EVO įsipareigojimas prisiimti renovacijos išlaidas, kurias paprastai padengia pastatų savininkai. |
| --- | --- |

(86)

Belgijos valdžios institucijos nurodo, kad tai, jog pastatai nemokamai perduoti EVO valdyti, kompensuoja EVO įsipareigojimas prisiimti renovacijos išlaidas, kurias paprastai padengia pastatų savininkai.

| (87) | Be to, jos tvirtina, kad nemokamos EVO paskolų garantijos turi būti tiriamos atsižvelgiant į aukciono privatizavimo ir restruktūrizavimo planą. Jų teigimu, restruktūrizuodamas žuvų aukcioną miestas elgėsi kaip privatus investuotojas, kadangi atkurti žuvų aukciono kapitalą ekonominiu atžvilgiu buvo pelningiau nei uždaryti aukcioną, ir kad, jei aukcionas būtų privatizuotas, miestas turėtų galimybę susigrąžinti savo investiciją, iš privataus aukciono savininko imdamas nuomos mokestį. Jos dar pabrėžia, kad privatizuoti žuvų aukcioną buvo planuojama dar 2002 m. ir kad privatizacija buvo galima tik po restruktūrizavimo. |
| --- | --- |

(87)

Be to, jos tvirtina, kad nemokamos EVO paskolų garantijos turi būti tiriamos atsižvelgiant į aukciono privatizavimo ir restruktūrizavimo planą. Jų teigimu, restruktūrizuodamas žuvų aukcioną miestas elgėsi kaip privatus investuotojas, kadangi atkurti žuvų aukciono kapitalą ekonominiu atžvilgiu buvo pelningiau nei uždaryti aukcioną, ir kad, jei aukcionas būtų privatizuotas, miestas turėtų galimybę susigrąžinti savo investiciją, iš privataus aukciono savininko imdamas nuomos mokestį. Jos dar pabrėžia, kad privatizuoti žuvų aukcioną buvo planuojama dar 2002 m. ir kad privatizacija buvo galima tik po restruktūrizavimo.

| (88) | Konkrečiai dėl nemokamos garantijos jos pastebi, kad paskolos buvo panaudotos žuvų aukciono finansavimui užbaigti; finansavimas prasidėjo nuo miesto suteiktos kapitalo injekcijos (įmonei AGVO, o per ją ir EVO). Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad suteikdamas garantiją miestas gerokai sumažino restruktūrizacijos išlaidas. Jos dar tvirtina, kad be miesto garantijos nebūtų buvusi suteikta jokia paskola, ir pažymi, kad tai, jog patronuojančioji įmonė siūlo apdrausti patronuojamosios įmonės paskolas, yra įprasta komercinė praktika. |
| --- | --- |

(88)

Konkrečiai dėl nemokamos garantijos jos pastebi, kad paskolos buvo panaudotos žuvų aukciono finansavimui užbaigti; finansavimas prasidėjo nuo miesto suteiktos kapitalo injekcijos (įmonei AGVO, o per ją ir EVO). Belgijos valdžios institucijos pažymi, kad suteikdamas garantiją miestas gerokai sumažino restruktūrizacijos išlaidas. Jos dar tvirtina, kad be miesto garantijos nebūtų buvusi suteikta jokia paskola, ir pažymi, kad tai, jog patronuojančioji įmonė siūlo apdrausti patronuojamosios įmonės paskolas, yra įprasta komercinė praktika.

5.4.   DĖL PAGALBOS ŽVEJYBOS ĮMONĖMS IR (ARBA) LAIVŲ SAVININKAMS

| (89) | Belgijos valdžios institucijos pastebi, kad Komisija tą pačią pagalbą paskaičiavo du kartus, o iš tikrųjų dviejų pagalbų nėra: yra arba pagalba EVO, arba pagalba žvejams. Jos mano, kad jeigu aptariamos priemonės būtų laikomos valstybės pagalba, tada tai būtų valstybės pagalba įmonei EVO ir įmonei PAKHUIZEN ir būtų sutrikdyta konkurencija tų įmonių lygiu, bet ne laivų savininkų ar žvejybos įmonių lygmeniu. Jos dar tvirtina, kad bet kuriuo atveju EVO ir PAKHUIZEN neteikia savo paslaugų mažesnėmis nei rinkos kainomis. Konkrečiai dėl EVO jos aiškina, kad EVO siūlo paslaugas, kurios siūlomos ir kitur. Be to, Belgijos valdžios institucijos pastebi, kad EVO nesiūlo sandėliavimo patalpų, nemokamos elektros energijos ir nėra atsakinga už uostą ar elingą. Jos nurodo, kad vandens kaina įtraukta į aukciono mokestį ir kad EVO nesuteikia laivų savininkams paskolų žemesnėmis nei rinkos kainomis. Galiausiai jos tvirtina, kad praktiškai EVO niekada nevertė įtraukti į sutartį straipsnių, įpareigojančių laivų savininkus savo laimikį parduoti EVO aukcione. |
| --- | --- |

(89)

Belgijos valdžios institucijos pastebi, kad Komisija tą pačią pagalbą paskaičiavo du kartus, o iš tikrųjų dviejų pagalbų nėra: yra arba pagalba EVO, arba pagalba žvejams. Jos mano, kad jeigu aptariamos priemonės būtų laikomos valstybės pagalba, tada tai būtų valstybės pagalba įmonei EVO ir įmonei PAKHUIZEN ir būtų sutrikdyta konkurencija tų įmonių lygiu, bet ne laivų savininkų ar žvejybos įmonių lygmeniu. Jos dar tvirtina, kad bet kuriuo atveju EVO ir PAKHUIZEN neteikia savo paslaugų mažesnėmis nei rinkos kainomis. Konkrečiai dėl EVO jos aiškina, kad EVO siūlo paslaugas, kurios siūlomos ir kitur. Be to, Belgijos valdžios institucijos pastebi, kad EVO nesiūlo sandėliavimo patalpų, nemokamos elektros energijos ir nėra atsakinga už uostą ar elingą. Jos nurodo, kad vandens kaina įtraukta į aukciono mokestį ir kad EVO nesuteikia laivų savininkams paskolų žemesnėmis nei rinkos kainomis. Galiausiai jos tvirtina, kad praktiškai EVO niekada nevertė įtraukti į sutartį straipsnių, įpareigojančių laivų savininkus savo laimikį parduoti EVO aukcione.

6.   PRIVATIZAVIMO PROCEDŪRA, PRADĖTA JAU PRADĖJUS TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (90) | Belgija pranešė Komisijai, kad 2008 m. gegužės 22 d. nuspręsta privatizuoti Ostendės žuvų aukcioną ir kad miestas pradėjo viešosios atrankos procedūrą, siekdamas rasti partnerį įmonei EVO eksploatuoti. |
| --- | --- |

(90)

Belgija pranešė Komisijai, kad 2008 m. gegužės 22 d. nuspręsta privatizuoti Ostendės žuvų aukcioną ir kad miestas pradėjo viešosios atrankos procedūrą, siekdamas rasti partnerį įmonei EVO eksploatuoti.

| (91) | Savo pastabose Belgija aiškina, kad privatizacija vyks steigiant naują įmonę, kuri eksploatuos žuvų aukcioną. Žuvų aukciono pastatai bus grąžinti miestui, o naujoji įmonė privalės su miestu sudaryti nuomos sutartį. Ši įmonė nebus įpareigota perimti kitą žuvų aukciono turtą (darbuotojus, žuvų dėžes, sutartis, laivų savininkų paskolas ir kt.). |
| --- | --- |

(91)

Savo pastabose Belgija aiškina, kad privatizacija vyks steigiant naują įmonę, kuri eksploatuos žuvų aukcioną. Žuvų aukciono pastatai bus grąžinti miestui, o naujoji įmonė privalės su miestu sudaryti nuomos sutartį. Ši įmonė nebus įpareigota perimti kitą žuvų aukciono turtą (darbuotojus, žuvų dėžes, sutartis, laivų savininkų paskolas ir kt.).

| (92) | Kadangi pardavimo ir nuomos sutartis bus suderėta rinkos kainomis, pagalba naujajai įmonei nebus teikiama ir negali būti iš jos susigrąžinta. |
| --- | --- |

(92)

Kadangi pardavimo ir nuomos sutartis bus suderėta rinkos kainomis, pagalba naujajai įmonei nebus teikiama ir negali būti iš jos susigrąžinta.

| (93) | Belgija 2009 m. lapkričio 16 d. raštu pranešė Komisijai apie tolesnę privatizacijos proceso eigą. |
| --- | --- |

(93)

Belgija 2009 m. lapkričio 16 d. raštu pranešė Komisijai apie tolesnę privatizacijos proceso eigą.

| (94) | Belgija jame nurodo, kad pirmasis žingsnis buvo 2009 m. rugsėjo 4 d. bendrovei AGVO priklausančių pastatų nuosavybės teisės sugrąžinimas miestui neatlyginamai, taip pat su pastatais susijusių teisių bei įsipareigojimų (nuomos sutarčių) grąžinimas. Be to, miestas perėmė iš AGVO ir PAKHUIZEN įvairias paskolas. Vėliau pastatų nuosavybės teisė perduota Flemish Region, kuri sumokėjo miestui įvairių rūšių kompensaciją: Flemish Region miestui sumokėjo 3 500 000 EUR, be to, miestui buvo suteikta teisė iki 2010 m. sausio 1 d., o kai kuriais atvejais iki birželio 30 d. rinkti viešųjų ir pusiau viešų organizacijų, kurios nuomoja pastatus, nuomos mokestį. Galiausiai Flemish Region perėmė visas miesto skolas ir (arba) paskolas. |
| --- | --- |

(94)

Belgija jame nurodo, kad pirmasis žingsnis buvo 2009 m. rugsėjo 4 d. bendrovei AGVO priklausančių pastatų nuosavybės teisės sugrąžinimas miestui neatlyginamai, taip pat su pastatais susijusių teisių bei įsipareigojimų (nuomos sutarčių) grąžinimas. Be to, miestas perėmė iš AGVO ir PAKHUIZEN įvairias paskolas. Vėliau pastatų nuosavybės teisė perduota Flemish Region, kuri sumokėjo miestui įvairių rūšių kompensaciją: Flemish Region miestui sumokėjo 3 500 000 EUR, be to, miestui buvo suteikta teisė iki 2010 m. sausio 1 d., o kai kuriais atvejais iki birželio 30 d. rinkti viešųjų ir pusiau viešų organizacijų, kurios nuomoja pastatus, nuomos mokestį. Galiausiai Flemish Region perėmė visas miesto skolas ir (arba) paskolas.

| (95) | Belgija tvirtina, kad, grąžinus miestui pastatų nuosavybės teisę, valstybės pagalbos klausimas išspręstas. |
| --- | --- |

(95)

Belgija tvirtina, kad, grąžinus miestui pastatų nuosavybės teisę, valstybės pagalbos klausimas išspręstas.

| (96) | Belgija toliau nurodė, kad PAKHUIZEN nutarė nutraukti 1989 m. su miestu sudarytą ilgalaikę nuomos sutartį. Belgija tikisi, kad įmonė PAKHUIZEN netrukus bus likviduota, todėl valstybės pagalbos procedūra galimai liktų be objekto. |
| --- | --- |

(96)

Belgija toliau nurodė, kad PAKHUIZEN nutarė nutraukti 1989 m. su miestu sudarytą ilgalaikę nuomos sutartį. Belgija tikisi, kad įmonė PAKHUIZEN netrukus bus likviduota, todėl valstybės pagalbos procedūra galimai liktų be objekto.

| (97) | Dėl EVO Belgija paaiškino, kad atrankos kriterijus atitikęs kandidatas nepasiūlė miestą tenkinančių sąlygų. Todėl EVO ir toliau egzistuos, kol atsiras tinkamas kandidatas, kuris perims EVO turtą. |
| --- | --- |

(97)

Dėl EVO Belgija paaiškino, kad atrankos kriterijus atitikęs kandidatas nepasiūlė miestą tenkinančių sąlygų. Todėl EVO ir toliau egzistuos, kol atsiras tinkamas kandidatas, kuris perims EVO turtą.

| (98) | Belgija galiausiai nurodė, kad AGVO tebeegzistuos, kol bus išspręstas visų likusių skolų ir (arba) įsipareigojimų klausimas. |
| --- | --- |

(98)

Belgija galiausiai nurodė, kad AGVO tebeegzistuos, kol bus išspręstas visų likusių skolų ir (arba) įsipareigojimų klausimas.

| (99) | Belgija prašo Komisijos atidėti savo sprendimą, kol bus baigta privatizavimo procedūra. |
| --- | --- |

(99)

Belgija prašo Komisijos atidėti savo sprendimą, kol bus baigta privatizavimo procedūra.

7.   BELGIJOS PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (100) | Islandijos klausimu Belgija nurodo, kad EVO niekada nepirko žuvų tiesiai iš Islandijos laivų savininkų ar žvejų, o pirko iš Islandijos žuvų aukcionų tarpininkaujant prekybos agentui. |
| --- | --- |

(100)

Islandijos klausimu Belgija nurodo, kad EVO niekada nepirko žuvų tiesiai iš Islandijos laivų savininkų ar žvejų, o pirko iš Islandijos žuvų aukcionų tarpininkaujant prekybos agentui.

| (101) | Be to, Belgija tvirtina, kad netrukus paaiškėjo, jog Islandijos žuvų perpardavimas nepelningas. Taigi maždaug po metų, 2006 m. kovo 17 d., buvo nutarta nutraukti šį pirkimą ir perpardavimą. Belgija pateikė minėto sprendimo kopiją. |
| --- | --- |

(101)

Be to, Belgija tvirtina, kad netrukus paaiškėjo, jog Islandijos žuvų perpardavimas nepelningas. Taigi maždaug po metų, 2006 m. kovo 17 d., buvo nutarta nutraukti šį pirkimą ir perpardavimą. Belgija pateikė minėto sprendimo kopiją.

| (102) | Belgija aiškina, kad priežastis, dėl kurios Islandijos žuvų aukcionuose žuvys buvo perkamos aukštomis kainomis, o po to Ostendėje parduodamos mažesnėmis, nebuvo kokia nors strategija, kuria buvo siekiama pritraukti į Ostendę islandiškas žuvis; taip buvo dėl to, kad aukštesnės kokybės žuvys, kurias prekybos agentas pirkdavo Islandijoje ir kurios buvo skirtos EVO, šios įmonės niekada nepasiekdavo, nes jas tiesiai iš minėto agento nupirkdavo privati išpjovų įmonė Luna Fish, o į įmonę EVO būdavo atvežamos žemesnės kokybės islandiškos žuvys, kurių nebuvo įmanoma parduoti pelningai būtent dėl žemesnės kokybės. Belgija daro išvadą, kad EVO greičiausiai yra tokios praktikos auka. Atskleidus šią problemą, buvo atleistas AGVO/EVO paskirtas administratorius ir komercijos direktorius. |
| --- | --- |

(102)

Belgija aiškina, kad priežastis, dėl kurios Islandijos žuvų aukcionuose žuvys buvo perkamos aukštomis kainomis, o po to Ostendėje parduodamos mažesnėmis, nebuvo kokia nors strategija, kuria buvo siekiama pritraukti į Ostendę islandiškas žuvis; taip buvo dėl to, kad aukštesnės kokybės žuvys, kurias prekybos agentas pirkdavo Islandijoje ir kurios buvo skirtos EVO, šios įmonės niekada nepasiekdavo, nes jas tiesiai iš minėto agento nupirkdavo privati išpjovų įmonė Luna Fish, o į įmonę EVO būdavo atvežamos žemesnės kokybės islandiškos žuvys, kurių nebuvo įmanoma parduoti pelningai būtent dėl žemesnės kokybės. Belgija daro išvadą, kad EVO greičiausiai yra tokios praktikos auka. Atskleidus šią problemą, buvo atleistas AGVO/EVO paskirtas administratorius ir komercijos direktorius.

| (103) | Dėl tariamai neatlygintino valstybės tarnautojų naudojimo administravimo, apskaitos ir valdymo užduotims vykdyti Belgija tvirtina, kad ZV pareiškimai pagrįsti tik įtarimais ir kad EVO turi savų darbuotojų toms užduotims atlikti, be to, kai kurie EVO darbuotojai kartais vykdo viešųjų interesų užduotis (prižiūri žuvų aukciono kelią). |
| --- | --- |

(103)

Dėl tariamai neatlygintino valstybės tarnautojų naudojimo administravimo, apskaitos ir valdymo užduotims vykdyti Belgija tvirtina, kad ZV pareiškimai pagrįsti tik įtarimais ir kad EVO turi savų darbuotojų toms užduotims atlikti, be to, kai kurie EVO darbuotojai kartais vykdo viešųjų interesų užduotis (prižiūri žuvų aukciono kelią).

| (104) | Belgija dar užsimena, kad ZV pareiškimas, jog EVO užtikrina mažiausią kainą atsižvelgdama į Zebriugės aukciono kainą, nėra niekuo pagrįstas. Belgija dar teigia, jog žvejybos įmonės galėjo tai tvirtinti, kai derėjosi su ZV, laikydamosi strategijos gauti iš ZV geresnes komercines sąlygas. |
| --- | --- |

(104)

Belgija dar užsimena, kad ZV pareiškimas, jog EVO užtikrina mažiausią kainą atsižvelgdama į Zebriugės aukciono kainą, nėra niekuo pagrįstas. Belgija dar teigia, jog žvejybos įmonės galėjo tai tvirtinti, kai derėjosi su ZV, laikydamosi strategijos gauti iš ZV geresnes komercines sąlygas.

| (105) | Ostend Filleting Factory (OFF) klausimu Belgija pabrėžia, kad trečiųjų šalių pateikti dokumentai rodo tik tai, kad įmonę OFF įsteigė privačios šalys, bet nerodo, kaip OFF dalyvauja nesąžiningoje konkurencijoje. Belgija nurodo, kad PAKHUIZEN tik 2006 m. kovo mėn. įsigijo 60 % OFF akcijų. OFF pavadinimas tada buvo pakeistas į Ostend Premium Fish bvba, ir galiausiai ši įmonė 2008 m. sausio 14 d. bankrutavo. |
| --- | --- |

(105)

Ostend Filleting Factory (OFF) klausimu Belgija pabrėžia, kad trečiųjų šalių pateikti dokumentai rodo tik tai, kad įmonę OFF įsteigė privačios šalys, bet nerodo, kaip OFF dalyvauja nesąžiningoje konkurencijoje. Belgija nurodo, kad PAKHUIZEN tik 2006 m. kovo mėn. įsigijo 60 % OFF akcijų. OFF pavadinimas tada buvo pakeistas į Ostend Premium Fish bvba, ir galiausiai ši įmonė 2008 m. sausio 14 d. bankrutavo.

| (106) | Dėl tariamų nuostolių, kuriuos Gardec ir Flanders Ship Repair patyrė dėl minėtos valstybės pagalbos, Belgija mano, kad net jeigu valstybės pagalba turėjo paskatinti laivus plaukti į Ostendę, o ne į Zebriugę, vis tiek nebūtų įrodytas priežastinis ryšys su nuostoliais. Belgija tvirtina, kad laivų savininkai ne visada savo laivus atiduoda remontuoti konkretaus laivo registracijos uoste, bet kartais pasinaudoja Rytų Europoje (Lenkijoje) teikiamomis pigesnėmis remonto paslaugomis. Belgija pastebi, kad Ostendėje aiškiai sumažėjo laivų remonto įmonių. |
| --- | --- |

(106)

Dėl tariamų nuostolių, kuriuos Gardec ir Flanders Ship Repair patyrė dėl minėtos valstybės pagalbos, Belgija mano, kad net jeigu valstybės pagalba turėjo paskatinti laivus plaukti į Ostendę, o ne į Zebriugę, vis tiek nebūtų įrodytas priežastinis ryšys su nuostoliais. Belgija tvirtina, kad laivų savininkai ne visada savo laivus atiduoda remontuoti konkretaus laivo registracijos uoste, bet kartais pasinaudoja Rytų Europoje (Lenkijoje) teikiamomis pigesnėmis remonto paslaugomis. Belgija pastebi, kad Ostendėje aiškiai sumažėjo laivų remonto įmonių.

8.   ĮSAKYMAS PATEIKTI INFORMACIJĄ

| (107) | 2006 m. kovo 13 d. ir birželio 26 d. raštais Komisija paprašė Belgijos valdžios institucijų informacijos apie juridinį Ostendės žuvų aukciono statusą, valstybės dalyvavimą ir detalių apie finansinius srautus tarp valstybės ir žuvų aukciono. |
| --- | --- |

(107)

2006 m. kovo 13 d. ir birželio 26 d. raštais Komisija paprašė Belgijos valdžios institucijų informacijos apie juridinį Ostendės žuvų aukciono statusą, valstybės dalyvavimą ir detalių apie finansinius srautus tarp valstybės ir žuvų aukciono.

| (108) | Belgijos valdžios institucijos 2006 m. spalio 19 d. rašte pabrėžia faktą, kad be komercinės veiklos (vadovavimo žuvų aukcionui) bendrovei AGVO buvo pavestos viešųjų interesų užduotys. Tačiau šiais klausimais pateikta labai trumpa informacija, joje nebuvo to, kas leistų Komisijai įvertinti, ar lengvatos, kurias miestas suteikė AGVO, gali būti laikomos kompensacija už bendros (ekonominės) svarbos užduotis ir ar suteikta kompensacija nebuvo pernelyg didelė ir nekilo kryžminio subsidijavimo pavojaus. |
| --- | --- |

(108)

Belgijos valdžios institucijos 2006 m. spalio 19 d. rašte pabrėžia faktą, kad be komercinės veiklos (vadovavimo žuvų aukcionui) bendrovei AGVO buvo pavestos viešųjų interesų užduotys. Tačiau šiais klausimais pateikta labai trumpa informacija, joje nebuvo to, kas leistų Komisijai įvertinti, ar lengvatos, kurias miestas suteikė AGVO, gali būti laikomos kompensacija už bendros (ekonominės) svarbos užduotis ir ar suteikta kompensacija nebuvo pernelyg didelė ir nekilo kryžminio subsidijavimo pavojaus.

| (109) | Todėl, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 2 dalyje, Komisija 2007 m. liepos 11 d. raštu Belgijos valdžios institucijų paprašė pateikti išsamią informaciją apie AGVO patikėtas viešųjų interesų užduotis. Visų pirma ji klausė, ar tos užduotys gali būti laikomos užduotimis, susijusiomis su viešosiomis paslaugomis, kaip apibrėžta 2005 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendime dėl EB sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas (2005/842/EB) (15), ir kuo remiantis. |
| --- | --- |

(109)

Todėl, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 2 dalyje, Komisija 2007 m. liepos 11 d. raštu Belgijos valdžios institucijų paprašė pateikti išsamią informaciją apie AGVO patikėtas viešųjų interesų užduotis. Visų pirma ji klausė, ar tos užduotys gali būti laikomos užduotimis, susijusiomis su viešosiomis paslaugomis, kaip apibrėžta 2005 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendime dėl EB sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas (2005/842/EB) (15), ir kuo remiantis.

| (110) | 2007 m. lapkričio 27 d. raštu Belgijos valdžios institucijos tiktai pareiškė, kad AGVO patikėtos užduotys nebuvo ekonominės ir kad Sprendimas 2005/842/EB bendrovės veiklai netaikomas. Jos tvirtino, kad visas viešųjų interesų užduotis AGVO vykdo neatlyginamai. |
| --- | --- |

(110)

2007 m. lapkričio 27 d. raštu Belgijos valdžios institucijos tiktai pareiškė, kad AGVO patikėtos užduotys nebuvo ekonominės ir kad Sprendimas 2005/842/EB bendrovės veiklai netaikomas. Jos tvirtino, kad visas viešųjų interesų užduotis AGVO vykdo neatlyginamai.

| (111) | Komisija 2008 m. liepos 2 d. sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą nurodė, kad AGVO, EVO ir PAKHUIZEN sudaro grupę įmonių, kurios veikia žuvų aukcionų rinkoje ir teikia papildomas paslaugas, o miestas joms suteikė įvairių lengvatų, iškreipusių konkurenciją šioje rinkoje. Viešųjų interesų užduočių kompensavimo klausimu Komisija paminėjo, kad byloje nėra įrodymų, jog buvo įvykdyti Teisingumo Teismo Altmark sprendime nurodyti kriterijai. Be to, dėl informacijos tuo klausimu stygiaus Komisija negalėjo nustatyti, ar, visų pirma, teisė nustatyti ir rinkti mokesčius galėtų būti laikoma kompensacija už viešųjų interesų paslaugas, ir abejojo dėl pagalbos suderinamumo. Todėl savo sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą 121 konstatuojamojoje dalyje Komisija paragino Belgijos valdžios institucijas perduoti visą informaciją, kuri padėtų įvertinti aptariamas priemones. |
| --- | --- |

(111)

Komisija 2008 m. liepos 2 d. sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą nurodė, kad AGVO, EVO ir PAKHUIZEN sudaro grupę įmonių, kurios veikia žuvų aukcionų rinkoje ir teikia papildomas paslaugas, o miestas joms suteikė įvairių lengvatų, iškreipusių konkurenciją šioje rinkoje. Viešųjų interesų užduočių kompensavimo klausimu Komisija paminėjo, kad byloje nėra įrodymų, jog buvo įvykdyti Teisingumo Teismo Altmark sprendime nurodyti kriterijai. Be to, dėl informacijos tuo klausimu stygiaus Komisija negalėjo nustatyti, ar, visų pirma, teisė nustatyti ir rinkti mokesčius galėtų būti laikoma kompensacija už viešųjų interesų paslaugas, ir abejojo dėl pagalbos suderinamumo. Todėl savo sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą 121 konstatuojamojoje dalyje Komisija paragino Belgijos valdžios institucijas perduoti visą informaciją, kuri padėtų įvertinti aptariamas priemones.

| (112) | Belgijos valdžios institucijos nei pastabose, kurios buvo gautos 2008 m. rugsėjo 8 d., nei per 2008 m. spalio 9 d. įvykusį susitikimą nepateikė jokių papildomų įrodymų, kurie leistų Komisijai ištirti, ar AGVO suteiktos lengvatos galėtų būti laikomos bendros (ekonominės) svarbos užduočių atlyginimu. Belgijos valdžios institucijos tik pakartojo, kad Altmark kriterijai šiuo atveju netaikytini, nes AGVO vykdė tik viešųjų interesų užduotis. |
| --- | --- |

(112)

Belgijos valdžios institucijos nei pastabose, kurios buvo gautos 2008 m. rugsėjo 8 d., nei per 2008 m. spalio 9 d. įvykusį susitikimą nepateikė jokių papildomų įrodymų, kurie leistų Komisijai ištirti, ar AGVO suteiktos lengvatos galėtų būti laikomos bendros (ekonominės) svarbos užduočių atlyginimu. Belgijos valdžios institucijos tik pakartojo, kad Altmark kriterijai šiuo atveju netaikytini, nes AGVO vykdė tik viešųjų interesų užduotis.

| (113) | Tačiau šis atsakymas Komisijos netenkino, kadangi AGVO užsiėmė ekonomine veikla. |
| --- | --- |

(113)

Tačiau šis atsakymas Komisijos netenkino, kadangi AGVO užsiėmė ekonomine veikla.

| (114) | Todėl remdamasi Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalimi Komisija 2009 m. rugsėjo 8 d. įsakė pateikti informaciją, kuri būtų naudinga, visų pirma:






  — | įvairios AGVO patikėtos veiklos sąrašą, atskiriant ekonominės veiklos rūšis, neekonominės svarbos viešųjų interesų užduotis ir bendros ekonominės svarbos užduotis, |
| --- | --- | --- |

(114)

Todėl remdamasi Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalimi Komisija 2009 m. rugsėjo 8 d. įsakė pateikti informaciją, kuri būtų naudinga, visų pirma:

—

įvairios AGVO patikėtos veiklos sąrašą, atskiriant ekonominės veiklos rūšis, neekonominės svarbos viešųjų interesų užduotis ir bendros ekonominės svarbos užduotis,

| — | parametrus, kurie reikalingi apskaičiuoti, kontroliuoti ir patikslinti, pirma, kompensaciją už neekonominės svarbos viešųjų interesų užduotis ir, antra, kompensaciją už ekonominės svarbos viešųjų interesų užduotis, |
| --- | --- |

—

parametrus, kurie reikalingi apskaičiuoti, kontroliuoti ir patikslinti, pirma, kompensaciją už neekonominės svarbos viešųjų interesų užduotis ir, antra, kompensaciją už ekonominės svarbos viešųjų interesų užduotis,

| — | kompensacijos permokos išvengimo ir permokėtos kompensacijos sumos sugrąžinimo priemones, |
| --- | --- |

—

kompensacijos permokos išvengimo ir permokėtos kompensacijos sumos sugrąžinimo priemones,

| — | išlaidas, patirtas vykdant įsipareigojimus teikti ekonominės ir neekonominės svarbos viešąsias paslaugas bei kitas paslaugas, ir pajamas, susijusias su minėtų paslaugų teikimu, |
| --- | --- |

—

išlaidas, patirtas vykdant įsipareigojimus teikti ekonominės ir neekonominės svarbos viešąsias paslaugas bei kitas paslaugas, ir pajamas, susijusias su minėtų paslaugų teikimu,

| — | vidaus ataskaitų santraukas, kuriose atskirai nurodytos išlaidos ir pajamos, susijusios su bendros ekonominės svarbos paslaugomis, bendros neekonominės svarbos paslaugomis ir kitomis paslaugomis, ir parametrus išlaidoms bei pajamoms paskirstyti, |
| --- | --- |

—

vidaus ataskaitų santraukas, kuriose atskirai nurodytos išlaidos ir pajamos, susijusios su bendros ekonominės svarbos paslaugomis, bendros neekonominės svarbos paslaugomis ir kitomis paslaugomis, ir parametrus išlaidoms bei pajamoms paskirstyti,

| — | jei įmanoma, dokumentus, rodančius, kad AGVO laikosi ketvirtojo Altmark kriterijaus, t. y. kad būtinas kompensacijos dydis nustatytas remiantis išlaidų, kurias patirtų tipinė, gerai valdoma ir deramai aprūpinta šio sektoriaus įmonė, analize, atsižvelgiant į pajamas ir pagrįstą pelną, gautą vykdant minėtus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

—

jei įmanoma, dokumentus, rodančius, kad AGVO laikosi ketvirtojo Altmark kriterijaus, t. y. kad būtinas kompensacijos dydis nustatytas remiantis išlaidų, kurias patirtų tipinė, gerai valdoma ir deramai aprūpinta šio sektoriaus įmonė, analize, atsižvelgiant į pajamas ir pagrįstą pelną, gautą vykdant minėtus įsipareigojimus.

| (115) | 2009 m. lapkričio 16 d. rašte Belgijos valdžios institucijos pakartojo, kad AGVO pavestos šios viešųjų interesų užduotys: žvejybos uosto valdymas, pastatų renovavimas ir nuomojimas viešosioms arba pusiau viešoms organizacijoms ir viešosios teritorijos valdymas bei tvarkymas (įskaitant į žuvų aukcioną vedančio kelio priežiūrą). Jos tvirtina, kad šios užduotys yra viešųjų interesų paslaugos, kadangi jos nėra teikiamos konkretiems gavėjams. Jos neatskiria bendros neekonominės svarbos užduočių ir viešųjų ekonominės svarbos paslaugų, bet pripažįsta, kad kai kurios arba visos viešųjų interesų užduotys gali būti ekonominio pobūdžio. |
| --- | --- |

(115)

2009 m. lapkričio 16 d. rašte Belgijos valdžios institucijos pakartojo, kad AGVO pavestos šios viešųjų interesų užduotys: žvejybos uosto valdymas, pastatų renovavimas ir nuomojimas viešosioms arba pusiau viešoms organizacijoms ir viešosios teritorijos valdymas bei tvarkymas (įskaitant į žuvų aukcioną vedančio kelio priežiūrą). Jos tvirtina, kad šios užduotys yra viešųjų interesų paslaugos, kadangi jos nėra teikiamos konkretiems gavėjams. Jos neatskiria bendros neekonominės svarbos užduočių ir viešųjų ekonominės svarbos paslaugų, bet pripažįsta, kad kai kurios arba visos viešųjų interesų užduotys gali būti ekonominio pobūdžio.

| (116) | Belgijos valdžios institucijos pripažįsta, kad bendrovė AGVO per savo patronuojamąją įmonę EVO dalyvauja komercinėje veikloje, t. y. valdo žuvų aukcioną, o tai nėra viešieji interesai. |
| --- | --- |

(116)

Belgijos valdžios institucijos pripažįsta, kad bendrovė AGVO per savo patronuojamąją įmonę EVO dalyvauja komercinėje veikloje, t. y. valdo žuvų aukcioną, o tai nėra viešieji interesai.

| (117) | Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad iš tikrųjų AGVO negauna kompensacijos už jos atliekamas bendros svarbos užduotis. Jos finansuojamos iš AGVO biudžeto. Taigi metodikos, pagal kurią būtų galima apskaičiuoti kompensaciją, nėra. Belgijos valdžios institucijos dar tvirtina, kad neįmanoma remiantis AGVO ir EVO ataskaitomis atskirti išlaidas ir pajamas, susijusias su bendros svarbos užduotimis ir komercinėmis užduotimis. |
| --- | --- |

(117)

Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad iš tikrųjų AGVO negauna kompensacijos už jos atliekamas bendros svarbos užduotis. Jos finansuojamos iš AGVO biudžeto. Taigi metodikos, pagal kurią būtų galima apskaičiuoti kompensaciją, nėra. Belgijos valdžios institucijos dar tvirtina, kad neįmanoma remiantis AGVO ir EVO ataskaitomis atskirti išlaidas ir pajamas, susijusias su bendros svarbos užduotimis ir komercinėmis užduotimis.

9.   TYRIMO APRĖPTIS

| (118) | Kaip galima padaryti išvadą iš įvairių sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą konstatuojamųjų dalių (pavyzdžiui, 85 konstatuojamosios dalies), tyrimas aprėpia daugiau nei žuvų aukcionų rinką; tiriama su žuvų aukcionu susijusi veikla (aplink žuvų aukcioną esančių pastatų nuoma, žvejybos uosto valdymas ir t. t.). Todėl bendrovei AGVO arba įmonei PAKHUIZEN suteiktos lengvatos, kurios tiesiogiai nesusijusios su žuvų aukciono veikimu, taip pat nagrinėjamos pagal šią procedūrą. |
| --- | --- |

(118)

Kaip galima padaryti išvadą iš įvairių sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą konstatuojamųjų dalių (pavyzdžiui, 85 konstatuojamosios dalies), tyrimas aprėpia daugiau nei žuvų aukcionų rinką; tiriama su žuvų aukcionu susijusi veikla (aplink žuvų aukcioną esančių pastatų nuoma, žvejybos uosto valdymas ir t. t.). Todėl bendrovei AGVO arba įmonei PAKHUIZEN suteiktos lengvatos, kurios tiesiogiai nesusijusios su žuvų aukciono veikimu, taip pat nagrinėjamos pagal šią procedūrą.

| (119) | Be to, Komisija išnagrinėjo lengvatas, kurias įmonei EVO tiesiogiai suteikė miestas arba AGVO. Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą EVO pradinis kapitalas ir vėlesni kapitalo didinimai nebuvo išnagrinėti kaip atskiros priemonės, o kaip bendrovei AGVO dalimis suteiktas kapitalas. Į juos buvo žiūrima tik kaip į vieną iš būdų, kaip AGVO panaudojo iš miesto dalimis gautą kapitalą. Tačiau Belgijos valdžios institucijos savo pastabose tvirtino, kad Komisija nepakankamai atskyrė AGVO, PAKHUIZEN ir EVO vykdomą veiklą bei užduotis ir kad dėl užduočių paskirstymo tarp AGVO ir EVO lengvatos, suteiktos AGVO, šiam tyrimui svarbios tik tiek, kiek jos buvo „perduotos“ EVO. Todėl dėl aiškumo ir atsižvelgiant į Belgijos valdžios institucijų rūpestį pradinio kapitalo suteikimas EVO ir vėlesnis jo didinimas atskirai nagrinėjami 10.1.2.2.3 punkte. Tikrojo pagalbos gavėjo nustatymo klausimas nagrinėjamas 319 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(119)

Be to, Komisija išnagrinėjo lengvatas, kurias įmonei EVO tiesiogiai suteikė miestas arba AGVO. Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą EVO pradinis kapitalas ir vėlesni kapitalo didinimai nebuvo išnagrinėti kaip atskiros priemonės, o kaip bendrovei AGVO dalimis suteiktas kapitalas. Į juos buvo žiūrima tik kaip į vieną iš būdų, kaip AGVO panaudojo iš miesto dalimis gautą kapitalą. Tačiau Belgijos valdžios institucijos savo pastabose tvirtino, kad Komisija nepakankamai atskyrė AGVO, PAKHUIZEN ir EVO vykdomą veiklą bei užduotis ir kad dėl užduočių paskirstymo tarp AGVO ir EVO lengvatos, suteiktos AGVO, šiam tyrimui svarbios tik tiek, kiek jos buvo „perduotos“ EVO. Todėl dėl aiškumo ir atsižvelgiant į Belgijos valdžios institucijų rūpestį pradinio kapitalo suteikimas EVO ir vėlesnis jo didinimas atskirai nagrinėjami 10.1.2.2.3 punkte. Tikrojo pagalbos gavėjo nustatymo klausimas nagrinėjamas 319 konstatuojamojoje dalyje.

10.   VERTINIMAS

10.1.   VALSTYBĖS PAGALBA

| (120) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(120)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, išskyrus tuos atvejus, kai Sutartys nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

10.1.1.   ĮMONĖS

| (121) | Kaip paaiškinta pirmiau, šis tyrimas susijęs su galima pagalba, suteikta AGVO, EVO, PAKHUIZEN ir žvejybos įmonėms, kurios naudojasi Ostendės žuvų aukcionu ir EVO bei PAKHUIZEN paslaugomis. Visos šios įmonės turi būti laikomos SESV 107 straipsnyje nurodytomis įmonėmis. Vienintelis subjektas, dėl kurio Belgijos valdžios institucijos rimtai tai ginčija, yra AGVO, kuri, pasak Belgijos valdžios institucijų, vykdo tik viešųjų interesų užduotis. |
| --- | --- |

(121)

Kaip paaiškinta pirmiau, šis tyrimas susijęs su galima pagalba, suteikta AGVO, EVO, PAKHUIZEN ir žvejybos įmonėms, kurios naudojasi Ostendės žuvų aukcionu ir EVO bei PAKHUIZEN paslaugomis. Visos šios įmonės turi būti laikomos SESV 107 straipsnyje nurodytomis įmonėmis. Vienintelis subjektas, dėl kurio Belgijos valdžios institucijos rimtai tai ginčija, yra AGVO, kuri, pasak Belgijos valdžios institucijų, vykdo tik viešųjų interesų užduotis.

| (122) | Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad AGVO atlieka „viešųjų interesų užduotis“ („taken van openbaar belang“). Tačiau panašu, kad AGVO dalyvauja ekonominėje veikloje ir todėl dėl 123–129 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių turi būti laikoma įmone (16), nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(122)

Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad AGVO atlieka „viešųjų interesų užduotis“ („taken van openbaar belang“). Tačiau panašu, kad AGVO dalyvauja ekonominėje veikloje ir todėl dėl 123–129 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių turi būti laikoma įmone (16), nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

| (123) | AGVO nuomoja pastatus viešosioms ir pusiau viešoms institucijoms bei įmonėms. Taigi AGVO tiesiogiai teikia paslaugas rinkoje (nuomos paslaugos). |
| --- | --- |

(123)

AGVO nuomoja pastatus viešosioms ir pusiau viešoms institucijoms bei įmonėms. Taigi AGVO tiesiogiai teikia paslaugas rinkoje (nuomos paslaugos).

| (124) | Be to, bendrovei AGVO pavesta eksploatuoti ir valdyti žvejybos uostą. Kaip patvirtino Pirmosios instancijos teismas ir Teisingumo Teismas sprendime Aéroports de Paris
   (17), infrastruktūros priemonių valdymas gali būti ekonominė veikla. Kalbant apie uostų infrastruktūrą, tai patvirtina, be kita ko, sprendimai Flemish Ports ir Roterdamo uosto plėtros bylose (18). Komisija atkreipia dėmesį, kad paslaugas, prekes ir infrastruktūros priemones AGVO teikia už atlygį. AGVO pagal jos įstatus iš tikrųjų turi teisę nustatyti ir rinkti mokesčius savo paslaugoms kompensuoti. |
| --- | --- |

(124)

Be to, bendrovei AGVO pavesta eksploatuoti ir valdyti žvejybos uostą. Kaip patvirtino Pirmosios instancijos teismas ir Teisingumo Teismas sprendime Aéroports de Paris
   (17), infrastruktūros priemonių valdymas gali būti ekonominė veikla. Kalbant apie uostų infrastruktūrą, tai patvirtina, be kita ko, sprendimai Flemish Ports ir Roterdamo uosto plėtros bylose (18). Komisija atkreipia dėmesį, kad paslaugas, prekes ir infrastruktūros priemones AGVO teikia už atlygį. AGVO pagal jos įstatus iš tikrųjų turi teisę nustatyti ir rinkti mokesčius savo paslaugoms kompensuoti.

| (125) | Be to, AGVO prekes ir paslaugas rinkoje teikia ir per savo patronuojamąsias įmones EVO bei PAKHUIZEN. |
| --- | --- |

(125)

Be to, AGVO prekes ir paslaugas rinkoje teikia ir per savo patronuojamąsias įmones EVO bei PAKHUIZEN.

| (126) | Bendrovė AGVO turi įmonių EVO ir PAKHUIZEN kontrolinį akcijų paketą ir iš tikrųjų vykdo šią kontrolę tiesiogiai arba netiesiogiai dalyvaudama valdyme:






  — | beveik visi AGVO direktorių valdybos nariai yra EVO ir PAKHUIZEN direktorių valdybos nariai. 2005–2007 m. AGVO ir EVO buvo PAKHUIZEN direktorių valdybos narės, |
| --- | --- | --- |

(126)

Bendrovė AGVO turi įmonių EVO ir PAKHUIZEN kontrolinį akcijų paketą ir iš tikrųjų vykdo šią kontrolę tiesiogiai arba netiesiogiai dalyvaudama valdyme:

—

beveik visi AGVO direktorių valdybos nariai yra EVO ir PAKHUIZEN direktorių valdybos nariai. 2005–2007 m. AGVO ir EVO buvo PAKHUIZEN direktorių valdybos narės,

| — | AGVO pagal jos įstatus pavesta valdyti, plėsti ir eksploatuoti Ostendės žuvų aukcioną, žuvų dokus ir priestatus, plėtoti visą tiesiogiai ar netiesiogiai su tuo susijusią veiklą. Kitaip tariant, AGVO įstatai įpareigoja ją dalyvauti žuvų aukciono valdyme. |
| --- | --- |

—

AGVO pagal jos įstatus pavesta valdyti, plėsti ir eksploatuoti Ostendės žuvų aukcioną, žuvų dokus ir priestatus, plėtoti visą tiesiogiai ar netiesiogiai su tuo susijusią veiklą. Kitaip tariant, AGVO įstatai įpareigoja ją dalyvauti žuvų aukciono valdyme.

| (127) | Tarp AGVO, EVO ir PAKHUIZEN egzistuoja ir kitokie ryšiai, kurie atitinkamai rodo, kad bendrovė AGVO su savo patronuojamosiomis įmonėmis susijusi organiškais bei funkciniais ryšiais: AGVO suteikė garantijas EVO paskoloms; AGVO perduoda EVO ir PAKHUIZEN valdyti pastatus, AGVO metinės ataskaitos rodo, kad AGVO nuolat teikė paskolas įmonėms EVO ir PAKHUIZEN. |
| --- | --- |

(127)

Tarp AGVO, EVO ir PAKHUIZEN egzistuoja ir kitokie ryšiai, kurie atitinkamai rodo, kad bendrovė AGVO su savo patronuojamosiomis įmonėmis susijusi organiškais bei funkciniais ryšiais: AGVO suteikė garantijas EVO paskoloms; AGVO perduoda EVO ir PAKHUIZEN valdyti pastatus, AGVO metinės ataskaitos rodo, kad AGVO nuolat teikė paskolas įmonėms EVO ir PAKHUIZEN.

| (128) | Visi šie elementai leidžia AGVO vykdyti funkcijas, susijusias ne tik su EVO ir PAKHUIZEN kontrole, bet ir su vadovavimu bei finansinės paramos teikimu joms. Dėl šių priežasčių AGVO turi būti laikoma įmone, kuriai taikomi konkurencijos teisės aktai, ypač dėl jos dalyvavimo EVO ir PAKHUIZEN veikloje (19). |
| --- | --- |

(128)

Visi šie elementai leidžia AGVO vykdyti funkcijas, susijusias ne tik su EVO ir PAKHUIZEN kontrole, bet ir su vadovavimu bei finansinės paramos teikimu joms. Dėl šių priežasčių AGVO turi būti laikoma įmone, kuriai taikomi konkurencijos teisės aktai, ypač dėl jos dalyvavimo EVO ir PAKHUIZEN veikloje (19).

| (129) | Komisija pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos pripažino, kad EVO ir PAKHUIZEN yra AGVO veiklos vykdytojos, kad per EVO AGVO dalyvavo komercinėje veikloje ir kad priemonės, kurios naudingos AGVO, poveikį rinkai gali daryti per EVO. Pastabose ir atsakymuose bendrovę AGVO, įmones PAKHUIZEN ir EVO jos yra linkusios laikyti viena įmone ir aiškiai pareiškė, kad į AGVO ir EVO reikėtų žiūrėti kaip į vieną bendrą subjektą. |
| --- | --- |

(129)

Komisija pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos pripažino, kad EVO ir PAKHUIZEN yra AGVO veiklos vykdytojos, kad per EVO AGVO dalyvavo komercinėje veikloje ir kad priemonės, kurios naudingos AGVO, poveikį rinkai gali daryti per EVO. Pastabose ir atsakymuose bendrovę AGVO, įmones PAKHUIZEN ir EVO jos yra linkusios laikyti viena įmone ir aiškiai pareiškė, kad į AGVO ir EVO reikėtų žiūrėti kaip į vieną bendrą subjektą.

| (130) | Galiausiai reikėtų nurodyti, kad AGVO neturi atskiros jos vykdomų ekonominių ir neekonominių užduočių apskaitos, tad neatmetama kryžminio subsidijavimo galimybė. |
| --- | --- |

(130)

Galiausiai reikėtų nurodyti, kad AGVO neturi atskiros jos vykdomų ekonominių ir neekonominių užduočių apskaitos, tad neatmetama kryžminio subsidijavimo galimybė.

10.1.2.   APTARIAMOMS ĮMONĖMS SUTEIKTA NAUDA

10.1.2.1.   
  AGVO suteikta nauda

10.1.2.1.1.   Pradinis kapitalas

| (131) | Viešosios investicijos laikomos valstybės pagalba, kai akivaizdu, kad valdžios institucija, skirianti bendrovei kapitalo injekciją, ne tiktai teikia nuosavą kapitalą įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis. Šiuo atveju bendrovės finansinė padėtis, ypač jos skolų struktūra ir apimtis, yra tokia, kad negalima tikėtis, jog per pagrįstą laiką kapitalo investicijos duos normalią grąžą (dividendais arba kapitalo prieaugiu). Todėl būtina įvertinti, ar privatus investuotojas, savo dydžiu prilygstantis viešąjį sektorių valdantiems juridiniams asmenims, panašiomis aplinkybėmis nuspręstų atlikti tokio dydžio kapitalo injekciją tai įmonei restruktūrizuoti, ar likviduotų ją, visų pirma atsižvelgdamas į investavimo metu turimą informaciją ir numatomus pokyčius (20). |
| --- | --- |

(131)

Viešosios investicijos laikomos valstybės pagalba, kai akivaizdu, kad valdžios institucija, skirianti bendrovei kapitalo injekciją, ne tiktai teikia nuosavą kapitalą įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis. Šiuo atveju bendrovės finansinė padėtis, ypač jos skolų struktūra ir apimtis, yra tokia, kad negalima tikėtis, jog per pagrįstą laiką kapitalo investicijos duos normalią grąžą (dividendais arba kapitalo prieaugiu). Todėl būtina įvertinti, ar privatus investuotojas, savo dydžiu prilygstantis viešąjį sektorių valdantiems juridiniams asmenims, panašiomis aplinkybėmis nuspręstų atlikti tokio dydžio kapitalo injekciją tai įmonei restruktūrizuoti, ar likviduotų ją, visų pirma atsižvelgdamas į investavimo metu turimą informaciją ir numatomus pokyčius (20).

| (132) | Belgijos valdžios institucijos įrodinėja, kad miesto sprendimas suteikti AGVO 250 mln. BEF (6 179 338 EUR) pradinį kapitalą buvo ekonomiškai pagrįstas pasirinkimas. Pasirinkimas restruktūrizuoti aukcioną buvo padarytas remiantis finansiniu ir verslo planais, rodančiais, kad investavus nedaug aukcionas po aštuonerių metų galėtų vėl tapti pelningas, jei neperims ankstesnių nuostolių. Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad privatus investuotojas tokiomis pat aplinkybėmis būtų priėmęs tokį pat sprendimą. |
| --- | --- |

(132)

Belgijos valdžios institucijos įrodinėja, kad miesto sprendimas suteikti AGVO 250 mln. BEF (6 179 338 EUR) pradinį kapitalą buvo ekonomiškai pagrįstas pasirinkimas. Pasirinkimas restruktūrizuoti aukcioną buvo padarytas remiantis finansiniu ir verslo planais, rodančiais, kad investavus nedaug aukcionas po aštuonerių metų galėtų vėl tapti pelningas, jei neperims ankstesnių nuostolių. Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad privatus investuotojas tokiomis pat aplinkybėmis būtų priėmęs tokį pat sprendimą.

| (133) | Remdamasi turima informacija Komisija šios nuomonės nepalaiko. |
| --- | --- |

(133)

Remdamasi turima informacija Komisija šios nuomonės nepalaiko.

| (134) | Kaip pirmiau minėta, prieš restruktūrizaciją Ostendės žuvų aukciono darbo rezultatai buvo blogi, jo rinkos dalis pastoviai mažėjo. Komisija mano, kad įprastas privatus investuotojas nebūtų panašiomis aplinkybėmis pasirinkęs varianto suteikti daugiau kaip 6 000 000 EUR pradinį kapitalą, remdamasis vos vienu finansiniu planu, kuriame pateikta 2002–2010 m. finansinė prognozė su „teigiama hipoteze“, ir vos dviejų puslapių verslo planu. |
| --- | --- |

(134)

Kaip pirmiau minėta, prieš restruktūrizaciją Ostendės žuvų aukciono darbo rezultatai buvo blogi, jo rinkos dalis pastoviai mažėjo. Komisija mano, kad įprastas privatus investuotojas nebūtų panašiomis aplinkybėmis pasirinkęs varianto suteikti daugiau kaip 6 000 000 EUR pradinį kapitalą, remdamasis vos vienu finansiniu planu, kuriame pateikta 2002–2010 m. finansinė prognozė su „teigiama hipoteze“, ir vos dviejų puslapių verslo planu.

| (135) | Juo labiau kad, kaip išsamiau nurodyta 259 konstatuojamojoje dalyje, AGVO, kaip Ostendės žuvų aukciono veiklos tęsėja, suteikiant pradinį kapitalą galėjo būti laikoma sunkumų patiriančia bendrove. Įprastas privatus investuotojas, susidūręs su sunkumus patiriančia bendrove, norėtų gauti tvirtas garantijas dėl bendrovės perspektyvų ir nepasitenkintų dokumentais, kuriais remdamasis sprendimą priėmė miestas. |
| --- | --- |

(135)

Juo labiau kad, kaip išsamiau nurodyta 259 konstatuojamojoje dalyje, AGVO, kaip Ostendės žuvų aukciono veiklos tęsėja, suteikiant pradinį kapitalą galėjo būti laikoma sunkumų patiriančia bendrove. Įprastas privatus investuotojas, susidūręs su sunkumus patiriančia bendrove, norėtų gauti tvirtas garantijas dėl bendrovės perspektyvų ir nepasitenkintų dokumentais, kuriais remdamasis sprendimą priėmė miestas.

| (136) | Komisija pabrėžia, pirma, investicijos svarbą ir, antra, užsitęsusią nuostolingą Ostendės žuvų aukciono padėtį (21). Atsižvelgdamas į šiuos faktus ir į tai, kad įmonė veikė labai konkurencingos, bet mažėjančios rinkos sąlygomis, įprastas privatus investuotojas savo sprendimą būtų grindęs daug išsamesniu finansiniu ir verslo planu, kuriame būtų įvairių hipotezių bei scenarijų, o ne tik atsižvelgtų į finansinį planą, pagrįstą tik viena hipoteze, kuri, be to, buvo apibūdinta kaip „teigiama“. |
| --- | --- |

(136)

Komisija pabrėžia, pirma, investicijos svarbą ir, antra, užsitęsusią nuostolingą Ostendės žuvų aukciono padėtį (21). Atsižvelgdamas į šiuos faktus ir į tai, kad įmonė veikė labai konkurencingos, bet mažėjančios rinkos sąlygomis, įprastas privatus investuotojas savo sprendimą būtų grindęs daug išsamesniu finansiniu ir verslo planu, kuriame būtų įvairių hipotezių bei scenarijų, o ne tik atsižvelgtų į finansinį planą, pagrįstą tik viena hipoteze, kuri, be to, buvo apibūdinta kaip „teigiama“.

| (137) | Be to, galima daryti prielaidą, kad įprastas privatus investuotojas būtų pareikalavęs tyrimo, ypač rinkos erdvės, kurią tuo metu užėmė ši pramonės šaka, pagrįsto tuo metu iškraunamu kiekiu ir vietos paklausa, bei plano, kuriame būtų paaiškinta, kaip ši veikla turėtų būti pertvarkyta, kokios priemonės numatytos tam, kad ankstesni dideli nuostoliai nepasikartotų ir padidėtų našumas (naujos investicijos, nauja rinkodaros strategija ir t. t.). |
| --- | --- |

(137)

Be to, galima daryti prielaidą, kad įprastas privatus investuotojas būtų pareikalavęs tyrimo, ypač rinkos erdvės, kurią tuo metu užėmė ši pramonės šaka, pagrįsto tuo metu iškraunamu kiekiu ir vietos paklausa, bei plano, kuriame būtų paaiškinta, kaip ši veikla turėtų būti pertvarkyta, kokios priemonės numatytos tam, kad ankstesni dideli nuostoliai nepasikartotų ir padidėtų našumas (naujos investicijos, nauja rinkodaros strategija ir t. t.).

| (138) | Tačiau verslo plane nėra nė vieno iš minėtų elementų. |
| --- | --- |

(138)

Tačiau verslo plane nėra nė vieno iš minėtų elementų.

| (139) | Be to, jis grindžiamas daugybe prielaidų ir faktinių elementų, kurie laikomi tikrais, bet nepaaiškinami ir nepagrindžiami, o kai kurie, atrodo, yra labai hipotetiški ir neįtikimi. Pavyzdžiui, sunku sutikti su prielaida, kad aukciono veiklos apyvarta per kitus penkerius metus išaugs 10 %, kai prieš restruktūrizaciją iškraunamas kiekis ir apyvarta nuolat mažėjo, rinka tapo labai konkurencinga, o žuvų kvotos mažėjo. Nėra ir paaiškinimų, kaip apskaičiuojamos socialinės bei darbų perkėlimo į kitą bendrovę išlaidos, vandens ir energijos sąnaudos. Be to, verslo plane nurodyta, kad šios išlaidos per devynerius metus nuo AGVO įkūrimo visiškai nepakito. Tačiau tai vargu ar įmanoma, ypač kai tikimasi, kad apyvarta per tą patį laikotarpį padvigubės. |
| --- | --- |

(139)

Be to, jis grindžiamas daugybe prielaidų ir faktinių elementų, kurie laikomi tikrais, bet nepaaiškinami ir nepagrindžiami, o kai kurie, atrodo, yra labai hipotetiški ir neįtikimi. Pavyzdžiui, sunku sutikti su prielaida, kad aukciono veiklos apyvarta per kitus penkerius metus išaugs 10 %, kai prieš restruktūrizaciją iškraunamas kiekis ir apyvarta nuolat mažėjo, rinka tapo labai konkurencinga, o žuvų kvotos mažėjo. Nėra ir paaiškinimų, kaip apskaičiuojamos socialinės bei darbų perkėlimo į kitą bendrovę išlaidos, vandens ir energijos sąnaudos. Be to, verslo plane nurodyta, kad šios išlaidos per devynerius metus nuo AGVO įkūrimo visiškai nepakito. Tačiau tai vargu ar įmanoma, ypač kai tikimasi, kad apyvarta per tą patį laikotarpį padvigubės.

| (140) | Todėl finansinis planas ir verslo planas yra ne tik trumpi ir neišsamūs, bet ir nepakankamai įtikimi. Įprastas privatus investuotojas nebūtų jais pasikliovęs ir investavęs 250 mln. BEF į nuostolingą įmonę rinkai mažėjant (22). |
| --- | --- |

(140)

Todėl finansinis planas ir verslo planas yra ne tik trumpi ir neišsamūs, bet ir nepakankamai įtikimi. Įprastas privatus investuotojas nebūtų jais pasikliovęs ir investavęs 250 mln. BEF į nuostolingą įmonę rinkai mažėjant (22).

| (141) | Jei ir būtų galima sutikti, kad finansinis ir verslo planai buvo išsamūs bei patikimi, quod non, Komisija pažymi, kad privatus investuotojas vis tiek nebūtų investavęs tokios sumos, kokią investavo miestas. Remiantis finansiniu planu ir verslo planu, atrodo, būtų pakakę ir mažesnės kapitalo sumos. Atsižvelgdamas į mažą kapitalo grąžą įprastas privatus investuotojas nebūtų investavęs tokios sumos, kai tai nebuvo būtina. |
| --- | --- |

(141)

Jei ir būtų galima sutikti, kad finansinis ir verslo planai buvo išsamūs bei patikimi, quod non, Komisija pažymi, kad privatus investuotojas vis tiek nebūtų investavęs tokios sumos, kokią investavo miestas. Remiantis finansiniu planu ir verslo planu, atrodo, būtų pakakę ir mažesnės kapitalo sumos. Atsižvelgdamas į mažą kapitalo grąžą įprastas privatus investuotojas nebūtų investavęs tokios sumos, kai tai nebuvo būtina.

| (142) | Belgijos valdžios institucijos mano, kad pagrįstesnis sprendimas buvo tęsti žuvų aukciono veiklą, o ne uždaryti aukcioną. |
| --- | --- |

(142)

Belgijos valdžios institucijos mano, kad pagrįstesnis sprendimas buvo tęsti žuvų aukciono veiklą, o ne uždaryti aukcioną.

| (143) | Tačiau Belgijos valdžios institucijos nenurodo, kokia būtų šios veiklos nutraukimo kaina, ir iš tikrųjų nepaaiškina, kodėl sprendimas uždaryti aukcioną laikytinas nepagrįstu. |
| --- | --- |

(143)

Tačiau Belgijos valdžios institucijos nenurodo, kokia būtų šios veiklos nutraukimo kaina, ir iš tikrųjų nepaaiškina, kodėl sprendimas uždaryti aukcioną laikytinas nepagrįstu.

| (144) | Belgijos valdžios institucijos toliau mėgina pateisinti 2001 m. priimto sprendimo suteikti AGVO 250 mln. BEF kapitalo injekciją, remiantis sprendimu privatizuoti žuvų aukcioną, pagrįstumą. Jos tvirtina, kad ši privatizacija buvo 2001 m. patvirtinto restruktūrizacijos plano dalis ir kad be šios restruktūrizacijos žuvų aukciono privatizacija nebuvo įmanoma. |
| --- | --- |

(144)

Belgijos valdžios institucijos toliau mėgina pateisinti 2001 m. priimto sprendimo suteikti AGVO 250 mln. BEF kapitalo injekciją, remiantis sprendimu privatizuoti žuvų aukcioną, pagrįstumą. Jos tvirtina, kad ši privatizacija buvo 2001 m. patvirtinto restruktūrizacijos plano dalis ir kad be šios restruktūrizacijos žuvų aukciono privatizacija nebuvo įmanoma.

| (145) | Komisija primena, kad pagal precedentų teisę ir praktiką, norint ištirti, ar valstybė narė elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas, reikia atsižvelgti į padėtį tuo laikotarpiu, kai buvo taikomos finansinės paramos priemonės, ir įvertinti valstybės elgesio ekonominį pagrįstumą, bet susilaikyti nuo vertinimo, pagrįsto vėlesnėmis aplinkybėmis (23). |
| --- | --- |

(145)

Komisija primena, kad pagal precedentų teisę ir praktiką, norint ištirti, ar valstybė narė elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas, reikia atsižvelgti į padėtį tuo laikotarpiu, kai buvo taikomos finansinės paramos priemonės, ir įvertinti valstybės elgesio ekonominį pagrįstumą, bet susilaikyti nuo vertinimo, pagrįsto vėlesnėmis aplinkybėmis (23).

| (146) | Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad dabartinė privatizacija yra 2001 m. sprendimo dėl restruktūrizacijos dalis ir kad sprendimo restruktūrizuoti žuvų aukcioną pagrįstumą būtina įvertinti atsižvelgiant į privatizacijos procesą. Tačiau įvairūs Belgijos valdžios institucijų pateikti dokumentai jų tvirtinimo nepagrindžia. Svarbiausia, kad apie šį ketinimą privatizuoti žuvų aukcioną neužsiminta nei sprendime restruktūrizuoti žuvų aukcioną, nei verslo plane, nei finansiniame plane. Nė viename iš šių dokumentų nėra įrodymų, kad sprendimas investuoti į žuvų aukcioną 6 200 000 EUR būtų (be kita ko) motyvuotas ar pagrįstas tuo, kad ši investicija suteiks galimybę po tam tikro laiko privatizuoti žuvų aukcioną. Jų tvirtinimą sunku suderinti ir su AGVO įstatais, kuriuose nurodoma, kad AGVO įsteigta neribotam laikui, kad miestas ketina kontroliuoti AGVO ir kad AGVO (taigi miestas) turi kontroliuoti patronuojamąsias įmones arba bendroves, kuriomis ji domisi. |
| --- | --- |

(146)

Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad dabartinė privatizacija yra 2001 m. sprendimo dėl restruktūrizacijos dalis ir kad sprendimo restruktūrizuoti žuvų aukcioną pagrįstumą būtina įvertinti atsižvelgiant į privatizacijos procesą. Tačiau įvairūs Belgijos valdžios institucijų pateikti dokumentai jų tvirtinimo nepagrindžia. Svarbiausia, kad apie šį ketinimą privatizuoti žuvų aukcioną neužsiminta nei sprendime restruktūrizuoti žuvų aukcioną, nei verslo plane, nei finansiniame plane. Nė viename iš šių dokumentų nėra įrodymų, kad sprendimas investuoti į žuvų aukcioną 6 200 000 EUR būtų (be kita ko) motyvuotas ar pagrįstas tuo, kad ši investicija suteiks galimybę po tam tikro laiko privatizuoti žuvų aukcioną. Jų tvirtinimą sunku suderinti ir su AGVO įstatais, kuriuose nurodoma, kad AGVO įsteigta neribotam laikui, kad miestas ketina kontroliuoti AGVO ir kad AGVO (taigi miestas) turi kontroliuoti patronuojamąsias įmones arba bendroves, kuriomis ji domisi.

| (147) | Be to, būtų galima tikėtis, kad sprendimas privatizuoti bus svarstomas, jei žuvų aukcionas vėl būtų pelningas, siekiant už žuvų aukcioną gauti geresnę kainą, kuri faktiškai padėtų susigrąžinti bent dalį papildomos 250 mln. BEF investicijos. Tačiau tai, kad finansiniame ir verslo planuose privatizacija nepaminėta, dar ne viskas: sprendimas privatizuoti nebuvo priimtas netgi tuo metu, kai žuvų aukcionas dirbo pelningai. Priešingai – jis buvo priimtas tik po dvejų AGVO ir įmonei EVO labai nuostolingų metų, Komisijai jau pradėjus tyrimą. Visa tai rodo, kad 2001 m. miesto priimtame sprendime restruktūrizuoti privatizavimas nenumatytas. |
| --- | --- |

(147)

Be to, būtų galima tikėtis, kad sprendimas privatizuoti bus svarstomas, jei žuvų aukcionas vėl būtų pelningas, siekiant už žuvų aukcioną gauti geresnę kainą, kuri faktiškai padėtų susigrąžinti bent dalį papildomos 250 mln. BEF investicijos. Tačiau tai, kad finansiniame ir verslo planuose privatizacija nepaminėta, dar ne viskas: sprendimas privatizuoti nebuvo priimtas netgi tuo metu, kai žuvų aukcionas dirbo pelningai. Priešingai – jis buvo priimtas tik po dvejų AGVO ir įmonei EVO labai nuostolingų metų, Komisijai jau pradėjus tyrimą. Visa tai rodo, kad 2001 m. miesto priimtame sprendime restruktūrizuoti privatizavimas nenumatytas.

| (148) | Be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad būsimasis privatus partneris perims EVO gerą reputaciją ir galės pasirinkti perimti pageidaujamą turtą (darbuotojus, mašinas, žuvų identifikavimo lenteles ir t. t.) arba jo neperimti. Jis neprivalės perimti EVO įsipareigojimų. Tokiomis aplinkybėmis sunku suprasti, kodėl tokio požiūrio nebuvo laikomasi 2001–2002 m. (papildomai neinvestuojant 250 mln. BEF). |
| --- | --- |

(148)

Be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad būsimasis privatus partneris perims EVO gerą reputaciją ir galės pasirinkti perimti pageidaujamą turtą (darbuotojus, mašinas, žuvų identifikavimo lenteles ir t. t.) arba jo neperimti. Jis neprivalės perimti EVO įsipareigojimų. Tokiomis aplinkybėmis sunku suprasti, kodėl tokio požiūrio nebuvo laikomasi 2001–2002 m. (papildomai neinvestuojant 250 mln. BEF).

| (149) | Be to, jei visa tai įėjo į 2002 m. žuvų aukciono restruktūrizavimo planą, joks privatus investuotojas nebūtų sutikęs investuoti į šį žuvų aukcioną 250 mln. BEF, kad vėliau aukcioną perparduotų, nes, remdamasis verslo planu, jis negalėtų pagrįstai tikėtis atgauti šią investiciją vien tik po kelerių metų pardavęs aukciono gerą reputaciją. Teisingumo Teismas šiuo atžvilgiu nusprendė, kad privatus investuotojas, vykdydamas struktūrinę politiką, bendrąją ar sektorių, ir atsižvelgdamas į ilgalaikio pelningumo perspektyvas, negalėtų po kelerius metus patirtų nuostolių pagrįstai atlikti kapitalo investiciją, kuri būtų susijusi su įmonės pardavimu, panaikinančiu bet kokią tikimybę gauti pelno, netgi ilgalaikės perspektyvos požiūriu (24). |
| --- | --- |

(149)

Be to, jei visa tai įėjo į 2002 m. žuvų aukciono restruktūrizavimo planą, joks privatus investuotojas nebūtų sutikęs investuoti į šį žuvų aukcioną 250 mln. BEF, kad vėliau aukcioną perparduotų, nes, remdamasis verslo planu, jis negalėtų pagrįstai tikėtis atgauti šią investiciją vien tik po kelerių metų pardavęs aukciono gerą reputaciją. Teisingumo Teismas šiuo atžvilgiu nusprendė, kad privatus investuotojas, vykdydamas struktūrinę politiką, bendrąją ar sektorių, ir atsižvelgdamas į ilgalaikio pelningumo perspektyvas, negalėtų po kelerius metus patirtų nuostolių pagrįstai atlikti kapitalo investiciją, kuri būtų susijusi su įmonės pardavimu, panaikinančiu bet kokią tikimybę gauti pelno, netgi ilgalaikės perspektyvos požiūriu (24).

| (150) | Belgijos valdžios institucijos dar tvirtina, kad restruktūrizacija ir po jos įvykdyta privatizacija padės susigrąžinti investicijas, surenkant mokestį, kurio bus reikalaujama už žuvų aukciono pastatų nuomą. |
| --- | --- |

(150)

Belgijos valdžios institucijos dar tvirtina, kad restruktūrizacija ir po jos įvykdyta privatizacija padės susigrąžinti investicijas, surenkant mokestį, kurio bus reikalaujama už žuvų aukciono pastatų nuomą.

| (151) | Tačiau šis argumentas taip pat neįtikimas. Finansiniame plane nurodyta, kad per aštuonerius metus miestas prarastų 121 603 000 BEF (šalia anksčiau susikaupusių nuostolių), kol galėtų atgauti 250 mln. BEF kapitalo injekcijos, kurią suteikti nutarta 2001 m., dalį. Komisija pažymi, kad miestas dar 2002 m. galėjo nutarti išnuomoti trečiajai šaliai žuvų aukciono pastatus. Tai galėjo suteikti miestui galimybę jau 2002 m. susigrąžinti nemažą pinigų sumą, Ostendės žuvų aukcionui išleistą prieš jį restruktūrizuojant, arba bent nuimti finansinę naštą, susijusią su paskolų grąžinimu bankams, užuot taip smarkiai rizikavus (ypač atsižvelgiant į prastus ankstesnius aukciono veiklos rezultatus) dar labiau padidinti nuostolius, kuriuos reikėtų padengti vėlesniame etape. |
| --- | --- |

(151)

Tačiau šis argumentas taip pat neįtikimas. Finansiniame plane nurodyta, kad per aštuonerius metus miestas prarastų 121 603 000 BEF (šalia anksčiau susikaupusių nuostolių), kol galėtų atgauti 250 mln. BEF kapitalo injekcijos, kurią suteikti nutarta 2001 m., dalį. Komisija pažymi, kad miestas dar 2002 m. galėjo nutarti išnuomoti trečiajai šaliai žuvų aukciono pastatus. Tai galėjo suteikti miestui galimybę jau 2002 m. susigrąžinti nemažą pinigų sumą, Ostendės žuvų aukcionui išleistą prieš jį restruktūrizuojant, arba bent nuimti finansinę naštą, susijusią su paskolų grąžinimu bankams, užuot taip smarkiai rizikavus (ypač atsižvelgiant į prastus ankstesnius aukciono veiklos rezultatus) dar labiau padidinti nuostolius, kuriuos reikėtų padengti vėlesniame etape.

| (152) | Belgijos valdžios institucijos toliau pabrėžia, kad sprendimas restruktūrizuoti žuvų aukcioną nebuvo priimtas lengvai; iš pradžių jį atmetė miestą kontroliuojanti valdžios institucija (toezichtautoriteit), nes nebuvo pakankamai požymių, kad žuvų aukcionas bus perspektyvus. Ir iš tiesų Komijai pateikti dokumentai rodo, kad sprendimas restruktūrizuoti žuvų aukcioną iš pradžių buvo atmestas, nes pagal pirmąjį finansinį planą reikėjo tikėtis, kad po penkerių metų susikaups 190 000 000 BEF nuostolių. |
| --- | --- |

(152)

Belgijos valdžios institucijos toliau pabrėžia, kad sprendimas restruktūrizuoti žuvų aukcioną nebuvo priimtas lengvai; iš pradžių jį atmetė miestą kontroliuojanti valdžios institucija (toezichtautoriteit), nes nebuvo pakankamai požymių, kad žuvų aukcionas bus perspektyvus. Ir iš tiesų Komijai pateikti dokumentai rodo, kad sprendimas restruktūrizuoti žuvų aukcioną iš pradžių buvo atmestas, nes pagal pirmąjį finansinį planą reikėjo tikėtis, kad po penkerių metų susikaups 190 000 000 BEF nuostolių.

| (153) | Šis elementas, užuot patvirtinęs minėto sprendimo pagrįstumą, atskleidžia, kad, pirma, ketinimas restruktūrizuoti žuvų aukcioną ir suteikti jam naujo, papildomo kapitalo netgi nebuvo pagrįstas tikslu po tam tikro laiko padaryti jį vėl pelningą. Dar daugiau – antrasis finansinis planas dėl to elemento atrodo dar mažiau išbaigtas ir dar mažiau patikimas, nes nepateikta paaiškinimų, kaip pirmajame ir antrajame planuose buvo galima numatyti tokius skirtingus rezultatus. Todėl dar mažiau tikėtina, kad privatus investuotojas būtų priėmęs sprendimą tokiomis pat aplinkybėmis investuoti į aukcioną dar 250 mln. BEF. |
| --- | --- |

(153)

Šis elementas, užuot patvirtinęs minėto sprendimo pagrįstumą, atskleidžia, kad, pirma, ketinimas restruktūrizuoti žuvų aukcioną ir suteikti jam naujo, papildomo kapitalo netgi nebuvo pagrįstas tikslu po tam tikro laiko padaryti jį vėl pelningą. Dar daugiau – antrasis finansinis planas dėl to elemento atrodo dar mažiau išbaigtas ir dar mažiau patikimas, nes nepateikta paaiškinimų, kaip pirmajame ir antrajame planuose buvo galima numatyti tokius skirtingus rezultatus. Todėl dar mažiau tikėtina, kad privatus investuotojas būtų priėmęs sprendimą tokiomis pat aplinkybėmis investuoti į aukcioną dar 250 mln. BEF.

| (154) | Remdamasi pirmiau minėtais elementais, Komisija daro išvadą, kad įprastas privatus investuotojas nebūtų priėmęs sprendimo investuoti į aukcioną 250 mln. BEF tokiomis pat sąlygomis. Tai patvirtina ir Komisijai pateikti dokumentai. Jie rodo, kad vienas iš motyvų, dėl kurių nuspręsta restruktūrizuoti, o ne likviduoti aukcioną, buvo politinio ir socialinio pobūdžio: tikėtasi, kad restruktūrizavimas padės išsaugoti užimtumą mieste, kuriame nedarbo lygis viršijo 12 % (25); privatus investuotojas į tokią priežastį nebūtų atsižvelgęs (26). |
| --- | --- |

(154)

Remdamasi pirmiau minėtais elementais, Komisija daro išvadą, kad įprastas privatus investuotojas nebūtų priėmęs sprendimo investuoti į aukcioną 250 mln. BEF tokiomis pat sąlygomis. Tai patvirtina ir Komisijai pateikti dokumentai. Jie rodo, kad vienas iš motyvų, dėl kurių nuspręsta restruktūrizuoti, o ne likviduoti aukcioną, buvo politinio ir socialinio pobūdžio: tikėtasi, kad restruktūrizavimas padės išsaugoti užimtumą mieste, kuriame nedarbo lygis viršijo 12 % (25); privatus investuotojas į tokią priežastį nebūtų atsižvelgęs (26).

| (155) | Todėl šis veiksmas suteikia AGVO pranašumo prieš konkurentus ir palaiko ją, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(155)

Todėl šis veiksmas suteikia AGVO pranašumo prieš konkurentus ir palaiko ją, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

10.1.2.1.2.   Žemė ir pastatai

| (156) | Pagal AGVO įstatų 30 straipsnį šiai bendrovei nuo jos įsisteigimo suteikta išimtinė teisė nemokamai naudotis Ostendės žvejybos uosto žeme ir pastatais. |
| --- | --- |

(156)

Pagal AGVO įstatų 30 straipsnį šiai bendrovei nuo jos įsisteigimo suteikta išimtinė teisė nemokamai naudotis Ostendės žvejybos uosto žeme ir pastatais.

| (157) | 2004 m. bendrovei AGVO buvo perduoti įvairūs Ostendės žvejybos uoste esantys pastatai ir infrastruktūra, kurių plotas pagal to meto miesto įrašus sudarė 57 500 m2, ir visiška jų nuosavybės teisė. Pagal savivaldybės apskaitą tuometinė šio turto buhalterinė vertė buvo 14 891 524 EUR. Komisija negavo informacijos, kuri leistų jai nustatyti nekilnojamojo turto rinkos vertę tuo metu, kai jis buvo perduotas AGVO. |
| --- | --- |

(157)

2004 m. bendrovei AGVO buvo perduoti įvairūs Ostendės žvejybos uoste esantys pastatai ir infrastruktūra, kurių plotas pagal to meto miesto įrašus sudarė 57 500 m2, ir visiška jų nuosavybės teisė. Pagal savivaldybės apskaitą tuometinė šio turto buhalterinė vertė buvo 14 891 524 EUR. Komisija negavo informacijos, kuri leistų jai nustatyti nekilnojamojo turto rinkos vertę tuo metu, kai jis buvo perduotas AGVO.

| (158) | Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad sprendimas perduoti AGVO nekilnojamojo turto nuosavybės teisę niekada negalėjo būti laikomas valstybės pagalba, nes jis buvo susijęs tik su nekilnojamojo turto perdavimu vienos valdžios institucijos kitai, kadangi AGVO komercinės veiklos nevykdo. |
| --- | --- |

(158)

Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad sprendimas perduoti AGVO nekilnojamojo turto nuosavybės teisę niekada negalėjo būti laikomas valstybės pagalba, nes jis buvo susijęs tik su nekilnojamojo turto perdavimu vienos valdžios institucijos kitai, kadangi AGVO komercinės veiklos nevykdo.

| (159) | Tačiau, kaip nurodyta šio sprendimo 10.1.1 punkte, AGVO tiesiogiai ir netiesiogiai per savo patronuojamąsias įmones vykdo komercinę veiklą ir turi būti laikoma įmone. Todėl šis sprendimas perduoti AGVO nekilnojamojo turto nuosavybės teisę negali būti laikomas paprastu nekilnojamojo turto perdavimu vienos valdžios institucijos kitai, ypač dėl to, kad šis nekilnojamasis turtas daugiausia naudojamas ekonominei veiklai vykdyti (nuomos paslaugos, žuvų aukciono veikla, žvejybos uosto valdymas). |
| --- | --- |

(159)

Tačiau, kaip nurodyta šio sprendimo 10.1.1 punkte, AGVO tiesiogiai ir netiesiogiai per savo patronuojamąsias įmones vykdo komercinę veiklą ir turi būti laikoma įmone. Todėl šis sprendimas perduoti AGVO nekilnojamojo turto nuosavybės teisę negali būti laikomas paprastu nekilnojamojo turto perdavimu vienos valdžios institucijos kitai, ypač dėl to, kad šis nekilnojamasis turtas daugiausia naudojamas ekonominei veiklai vykdyti (nuomos paslaugos, žuvų aukciono veikla, žvejybos uosto valdymas).

| (160) | Komisija mano, kad įprastas privatus investuotojas nesutiktų perduoti tokios vertės nekilnojamojo turto nuosavybės teisės, negaudamas už tai pagrįstos kainos. |
| --- | --- |

(160)

Komisija mano, kad įprastas privatus investuotojas nesutiktų perduoti tokios vertės nekilnojamojo turto nuosavybės teisės, negaudamas už tai pagrįstos kainos.

| (161) | Belgijos valdžios institucijos pareiškė, kad pastatų būklė buvo labai bloga, tad pastatų buhalterinė vertė buvo padidinta. Be to, jos įrodinėjo, kad renovacijos išlaidos, kurias turėjo mokėti AGVO, buvo tokios didelės, kad nuosavybės perdavimas gali būti laikomas nuline operacija. |
| --- | --- |

(161)

Belgijos valdžios institucijos pareiškė, kad pastatų būklė buvo labai bloga, tad pastatų buhalterinė vertė buvo padidinta. Be to, jos įrodinėjo, kad renovacijos išlaidos, kurias turėjo mokėti AGVO, buvo tokios didelės, kad nuosavybės perdavimas gali būti laikomas nuline operacija.

| (162) | Tačiau Belgijos valdžios institucijos nepateikė Komisijai įrodymų, kad buhalterinė minėto turto vertė padidinta; be to, Komisija negavo įrodymų, kad renovacijos išlaidos atitiktų tikrąją tų pastatų nuosavybės teisių vertę. |
| --- | --- |

(162)

Tačiau Belgijos valdžios institucijos nepateikė Komisijai įrodymų, kad buhalterinė minėto turto vertė padidinta; be to, Komisija negavo įrodymų, kad renovacijos išlaidos atitiktų tikrąją tų pastatų nuosavybės teisių vertę.

| (163) | Komisijos turima informacija rodo, kad su Belgijos valdžios institucijų argumentu sutikti negalima. |
| --- | --- |

(163)

Komisijos turima informacija rodo, kad su Belgijos valdžios institucijų argumentu sutikti negalima.

| (164) | Visų pirma reikėtų pažymėti, kad nuo pat AGVO sukūrimo, dar prieš perduodant nuosavybės teisę, jai buvo suteikta išimtinė teisė nemokamai naudotis žvejybos uosto žeme ir pastatais, įskaitant žuvų aukcioną. Bendrovės įstatuose nenurodyti jokie konkretūs įsipareigojimai, susiję su privalomaisiais renovavimo darbais, kuriuos AGVO turėtų prisiimti. Pagal jos įstatų 3 straipsnį AGVO turi teisę, jei panorėtų, eksploatuoti, remontuoti, modernizuoti pastatus (27), bet įstatuose nėra nuostatos, įpareigojančios AGVO renovuoti tam tikrus pastatus. |
| --- | --- |

(164)

Visų pirma reikėtų pažymėti, kad nuo pat AGVO sukūrimo, dar prieš perduodant nuosavybės teisę, jai buvo suteikta išimtinė teisė nemokamai naudotis žvejybos uosto žeme ir pastatais, įskaitant žuvų aukcioną. Bendrovės įstatuose nenurodyti jokie konkretūs įsipareigojimai, susiję su privalomaisiais renovavimo darbais, kuriuos AGVO turėtų prisiimti. Pagal jos įstatų 3 straipsnį AGVO turi teisę, jei panorėtų, eksploatuoti, remontuoti, modernizuoti pastatus (27), bet įstatuose nėra nuostatos, įpareigojančios AGVO renovuoti tam tikrus pastatus.

| (165) | Taigi nuo pat susikūrimo AGVO disponavo žvejybos uosto žeme ir pastatais, ir jai nereikėjo mokėti nuomos ar kitaip už tai atsilyginti. Privatus investuotojas nebūtų sutikęs suteikti įmonei išimtinę naudojimosi teisę, negaudamas tinkamo atlygio. |
| --- | --- |

(165)

Taigi nuo pat susikūrimo AGVO disponavo žvejybos uosto žeme ir pastatais, ir jai nereikėjo mokėti nuomos ar kitaip už tai atsilyginti. Privatus investuotojas nebūtų sutikęs suteikti įmonei išimtinę naudojimosi teisę, negaudamas tinkamo atlygio.

| (166) | 2004 m. gruodžio 30 d. nekilnojamojo turto perdavimo akte, kuriuo miestas perdavė AGVO pastatų nuosavybės teisę, taip pat nenurodyta jokių ypatingų sąlygų ar įpareigojimų AGVO, susijusių su konkrečiais renovavimo darbais. Faktiškai tai yra bendro pobūdžio dokumentas, kuriuo miestas perduoda AGVO visas su minėtais pastatais susijusias teises ir pareigas. Neatrodo, kad minėtame akte bendrovei AGVO pavesta atsakomybė būtų tokio pobūdžio, kuris pateisintų jokio atlygio nereikalavimą už perduotą pastatų nuosavybės teisę. |
| --- | --- |

(166)

2004 m. gruodžio 30 d. nekilnojamojo turto perdavimo akte, kuriuo miestas perdavė AGVO pastatų nuosavybės teisę, taip pat nenurodyta jokių ypatingų sąlygų ar įpareigojimų AGVO, susijusių su konkrečiais renovavimo darbais. Faktiškai tai yra bendro pobūdžio dokumentas, kuriuo miestas perduoda AGVO visas su minėtais pastatais susijusias teises ir pareigas. Neatrodo, kad minėtame akte bendrovei AGVO pavesta atsakomybė būtų tokio pobūdžio, kuris pateisintų jokio atlygio nereikalavimą už perduotą pastatų nuosavybės teisę.

| (167) | Be to, neginčijama tai, kad AGVO dar turi ir teisę nuomoti pastatus arba suteikti koncesijos teises. Pastatai, bent jau jų dalis, turi komercinę vertę. Belgijos valdžios institucijos pripažino, kad jų dalis buvo išnuomota viešosioms arba pusiau viešoms organizacijoms, dalis – privatiems subjektams (žr. šio sprendimo 46 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(167)

Be to, neginčijama tai, kad AGVO dar turi ir teisę nuomoti pastatus arba suteikti koncesijos teises. Pastatai, bent jau jų dalis, turi komercinę vertę. Belgijos valdžios institucijos pripažino, kad jų dalis buvo išnuomota viešosioms arba pusiau viešoms organizacijoms, dalis – privatiems subjektams (žr. šio sprendimo 46 konstatuojamąją dalį).

| (168) | Galiausiai Komisija pažymi, kad bendrovei AGVO suteiktas dar vienas pranašumas, susijęs su minėtomis renovacijos išlaidomis. Belgijos valdžios institucijos pateikė Komisijai garantijų, kurios buvo nemokamai suteiktos tam tikroms paskoloms, sąrašą. Pagal tą Komisijai perduotą sąrašą kai kurios garantuojamos paskolos buvo paimtos renovacijos išlaidoms finansuoti. Todėl, nepaisant to, kad AGVO nebuvo įpareigota užsiimti tokia renovacija, šiomis garantijomis dar buvo sumažinta bent jau tam tikra AGVO vykdytos renovacijos išlaidų dalis. Dėl tos pačios priežasties negalima pritarti argumentui, kad nemokamai perduota nuosavybės teisė buvo tam tikra „kompensacija“ už labai dideles renovacijos, kurią AGVO įpareigota atlikti, sąnaudas. |
| --- | --- |

(168)

Galiausiai Komisija pažymi, kad bendrovei AGVO suteiktas dar vienas pranašumas, susijęs su minėtomis renovacijos išlaidomis. Belgijos valdžios institucijos pateikė Komisijai garantijų, kurios buvo nemokamai suteiktos tam tikroms paskoloms, sąrašą. Pagal tą Komisijai perduotą sąrašą kai kurios garantuojamos paskolos buvo paimtos renovacijos išlaidoms finansuoti. Todėl, nepaisant to, kad AGVO nebuvo įpareigota užsiimti tokia renovacija, šiomis garantijomis dar buvo sumažinta bent jau tam tikra AGVO vykdytos renovacijos išlaidų dalis. Dėl tos pačios priežasties negalima pritarti argumentui, kad nemokamai perduota nuosavybės teisė buvo tam tikra „kompensacija“ už labai dideles renovacijos, kurią AGVO įpareigota atlikti, sąnaudas.

| (169) | Net jei renovacijos išlaidas ir būtų galima laikyti ypač svarbiomis ir tam tikra prasme atlygiu už perduotą pastatų nuosavybės teisę, nors Belgijos valdžios institucijos to neįrodė, tai, kad bendrovei AGVO jau nuo pat įsikūrimo buvo suteikta išimtinė teisė nemokamai naudotis Ostendės žvejybos uosto žeme ir pastatais, vis tiek turėtų būti laikoma naudos, laikytinos valstybės pagalba, suteikimu. Klausimas, ar miestas elgėsi kaip įprastas privatus investuotojas, iš tikrųjų turėtų būti nagrinėjamas atsižvelgiant į duomenis, kurie buvo prieinami priimant sprendimą (28). Šiuo atveju miestas, priimdamas sprendimą, turėjo žinoti, kad suteikia AGVO pranašumą, kadangi 2001 m. lapkričio 9 d.HAMA Consult NV parengto verslo plano 11 punkte aiškiai nurodyta, kad žuvų aukcionas neseniai buvo modernizuotas ir kad per kitus 10 metų reikšmingos investicijos nėra tikėtinos. |
| --- | --- |

(169)

Net jei renovacijos išlaidas ir būtų galima laikyti ypač svarbiomis ir tam tikra prasme atlygiu už perduotą pastatų nuosavybės teisę, nors Belgijos valdžios institucijos to neįrodė, tai, kad bendrovei AGVO jau nuo pat įsikūrimo buvo suteikta išimtinė teisė nemokamai naudotis Ostendės žvejybos uosto žeme ir pastatais, vis tiek turėtų būti laikoma naudos, laikytinos valstybės pagalba, suteikimu. Klausimas, ar miestas elgėsi kaip įprastas privatus investuotojas, iš tikrųjų turėtų būti nagrinėjamas atsižvelgiant į duomenis, kurie buvo prieinami priimant sprendimą (28). Šiuo atveju miestas, priimdamas sprendimą, turėjo žinoti, kad suteikia AGVO pranašumą, kadangi 2001 m. lapkričio 9 d.HAMA Consult NV parengto verslo plano 11 punkte aiškiai nurodyta, kad žuvų aukcionas neseniai buvo modernizuotas ir kad per kitus 10 metų reikšmingos investicijos nėra tikėtinos.

| (170) | Be to, remiantis Komisijos komunikatu dėl valstybės pagalbos elementų valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus (29), kad perduodant valstybei nuosavybės teise priklausančios žemės ir pastatų nuosavybės teisę juos būtų galima laikyti atitinkančiais rinkos kainą, parduodant paprastai turėtų būti besąlygiškai taikoma konkurso procedūra arba prieš tai turi būti atliktas nepriklausomų ekspertų vertinimas. Nė vienos iš šių procedūrų nesilaikyta. Šiuo atveju juo labiau reikėjo, kad ekspertai įvertintų pastatų vertę, kad už AGVO suteiktą išimtinę naudojimo teisę, o po to ir perduotą nuosavybę būtų deramai atlyginta, nes, Belgijos valdžios institucijų nuomone, buhalterinė vertė neatitiko tikrosios vertės. |
| --- | --- |

(170)

Be to, remiantis Komisijos komunikatu dėl valstybės pagalbos elementų valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus (29), kad perduodant valstybei nuosavybės teise priklausančios žemės ir pastatų nuosavybės teisę juos būtų galima laikyti atitinkančiais rinkos kainą, parduodant paprastai turėtų būti besąlygiškai taikoma konkurso procedūra arba prieš tai turi būti atliktas nepriklausomų ekspertų vertinimas. Nė vienos iš šių procedūrų nesilaikyta. Šiuo atveju juo labiau reikėjo, kad ekspertai įvertintų pastatų vertę, kad už AGVO suteiktą išimtinę naudojimo teisę, o po to ir perduotą nuosavybę būtų deramai atlyginta, nes, Belgijos valdžios institucijų nuomone, buhalterinė vertė neatitiko tikrosios vertės.

| (171) | Taigi atrodo, kad bendrovei AGVO miesto suteiktas leidimas nemokamai naudotis pastatais, o po to ir šių pastatų perdavimas yra veiksmas, kurio negalima laikyti atitinkančiu įprastus ekonominius standartus, ir įprastas privatus investuotojas panašiomis sąlygomis tokių veiksmų nesiimtų. |
| --- | --- |

(171)

Taigi atrodo, kad bendrovei AGVO miesto suteiktas leidimas nemokamai naudotis pastatais, o po to ir šių pastatų perdavimas yra veiksmas, kurio negalima laikyti atitinkančiu įprastus ekonominius standartus, ir įprastas privatus investuotojas panašiomis sąlygomis tokių veiksmų nesiimtų.

| (172) | Belgijos valdžios institucijų nuomone, valstybės pagalbos klausimas nebeegzistuoja, kadangi nuosavybė miestui sugrąžinta (be kompensacijos). |
| --- | --- |

(172)

Belgijos valdžios institucijų nuomone, valstybės pagalbos klausimas nebeegzistuoja, kadangi nuosavybė miestui sugrąžinta (be kompensacijos).

| (173) | Tačiau Komisija su tokia pozicija nesutinka. |
| --- | --- |

(173)

Tačiau Komisija su tokia pozicija nesutinka.

| (174) | Komisija norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad, nors nuosavybė miestui buvo grąžinta, poveikio faktui, jog 2002–2009 m. AGVO turėjo naudos, nemokamai gavusi išskirtinę teisę naudotis minėtais pastatais, neatsižvelgiant į tai, kuo remiantis – įstatų 30 straipsniu ar 2004 m. gruodžio 30 d. nuosavybės perdavimo aktu, tai neturi. Ji ypač abejoja, kad neseniai sugrąžinto turto vertė bent jau atitinka ankstesniame sakinyje minėtos naudos vertę, pridėjus palūkanas, kurias pagal valstybės pagalbos taisykles privalu mokėti grąžinant neteisėtą ir su rinka nesuderinamą pagalbą. |
| --- | --- |

(174)

Komisija norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad, nors nuosavybė miestui buvo grąžinta, poveikio faktui, jog 2002–2009 m. AGVO turėjo naudos, nemokamai gavusi išskirtinę teisę naudotis minėtais pastatais, neatsižvelgiant į tai, kuo remiantis – įstatų 30 straipsniu ar 2004 m. gruodžio 30 d. nuosavybės perdavimo aktu, tai neturi. Ji ypač abejoja, kad neseniai sugrąžinto turto vertė bent jau atitinka ankstesniame sakinyje minėtos naudos vertę, pridėjus palūkanas, kurias pagal valstybės pagalbos taisykles privalu mokėti grąžinant neteisėtą ir su rinka nesuderinamą pagalbą.

| (175) | Be to, Komisija mano, kad jei AGVO perdavus nuosavybę ir toliau naudosis tais pastatais nemokamai arba mažesne nei rinkos kaina, ji ir toliau naudosis valstybės pagalba (30). |
| --- | --- |

(175)

Be to, Komisija mano, kad jei AGVO perdavus nuosavybę ir toliau naudosis tais pastatais nemokamai arba mažesne nei rinkos kaina, ji ir toliau naudosis valstybės pagalba (30).

10.1.2.1.3.   Nemokamos paskolų garantijos

| (176) | Pagal Komisijos pranešimo dėl ES sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (Pranešimas dėl garantijų) (31) 2.1.1 punktą laikoma, kad valstybės garantija suteikia pranašumo tam tikrai įmonei, jei dėl valstybės garantijos paskolą jos gavėjas gali gauti palankesnėmis finansinėmis sąlygomis nei tos, kurios paprastai taikomos finansų rinkose, už šią garantiją nemokėdamas rinkos mokesčio, atitinkančio rinkos sąlygomis mokamą mokesčio tarifą. Norint nustatyti įprastas rinkos sąlygas, miesto elgesį reikėtų palyginti su privataus kreditoriaus, siekiančio gauti pagrįstą pelną, veiksmais (32). |
| --- | --- |

(176)

Pagal Komisijos pranešimo dėl ES sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (Pranešimas dėl garantijų) (31) 2.1.1 punktą laikoma, kad valstybės garantija suteikia pranašumo tam tikrai įmonei, jei dėl valstybės garantijos paskolą jos gavėjas gali gauti palankesnėmis finansinėmis sąlygomis nei tos, kurios paprastai taikomos finansų rinkose, už šią garantiją nemokėdamas rinkos mokesčio, atitinkančio rinkos sąlygomis mokamą mokesčio tarifą. Norint nustatyti įprastas rinkos sąlygas, miesto elgesį reikėtų palyginti su privataus kreditoriaus, siekiančio gauti pagrįstą pelną, veiksmais (32).

| (177) | Pranešime dėl garantijų pateikiamas tam tikras skaičius nuorodų į tai, kaip garantija vertinama remiantis valstybės pagalbos taisyklėmis. Visų pirma konstatuojama, kad garantija turi atitikti kai kuriuos kriterijus, kad nebūtų laikoma valstybės pagalba. Kai kurie iš jų šiuo atveju kelia problemų. |
| --- | --- |

(177)

Pranešime dėl garantijų pateikiamas tam tikras skaičius nuorodų į tai, kaip garantija vertinama remiantis valstybės pagalbos taisyklėmis. Visų pirma konstatuojama, kad garantija turi atitikti kai kuriuos kriterijus, kad nebūtų laikoma valstybės pagalba. Kai kurie iš jų šiuo atveju kelia problemų.

| (178) | Už garantijas nesumokėta rinkos kaina, nes garantijos buvo suteiktos visai nemokamai. |
| --- | --- |

(178)

Už garantijas nesumokėta rinkos kaina, nes garantijos buvo suteiktos visai nemokamai.

| (179) | Be to, garantijos apėmė daugiau kaip 80 % nesugrąžintos paskolos, kadangi jos apėmė visą paskolą. Tai sustiprina gautą naudą, nes kai valstybės garantija yra 100 %, skolintojas neturi paskatos tinkamai įvertinti AGVO kreditingumą, taigi tinkamai nustatyti paskolos finansines sąlygas, atsižvelgiant į AGVO rizikos koeficientą (33). |
| --- | --- |

(179)

Be to, garantijos apėmė daugiau kaip 80 % nesugrąžintos paskolos, kadangi jos apėmė visą paskolą. Tai sustiprina gautą naudą, nes kai valstybės garantija yra 100 %, skolintojas neturi paskatos tinkamai įvertinti AGVO kreditingumą, taigi tinkamai nustatyti paskolos finansines sąlygas, atsižvelgiant į AGVO rizikos koeficientą (33).

| (180) | Todėl akivaizdu, kad šios garantijos leido AGVO gauti paskolą palankesnėmis sąlygomis už tas, kurios paprastai taikomos finansų rinkose (34), ypač atsižvelgiant į menkus, o dažnai ir neigiamus bendrovės AGVO ir jos patronuojamųjų įmonių rezultatus. |
| --- | --- |

(180)

Todėl akivaizdu, kad šios garantijos leido AGVO gauti paskolą palankesnėmis sąlygomis už tas, kurios paprastai taikomos finansų rinkose (34), ypač atsižvelgiant į menkus, o dažnai ir neigiamus bendrovės AGVO ir jos patronuojamųjų įmonių rezultatus.

| (181) | Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad normalu, kai akcininkas suteikia nemokamą garantiją jo kontroliuojamai įmonei. Tačiau šis pareiškimas nepagrįstas įrodymais ar pavyzdžiais. Dar sunkiau tai suderinti su privataus kreditoriaus elgesiu. |
| --- | --- |

(181)

Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad normalu, kai akcininkas suteikia nemokamą garantiją jo kontroliuojamai įmonei. Tačiau šis pareiškimas nepagrįstas įrodymais ar pavyzdžiais. Dar sunkiau tai suderinti su privataus kreditoriaus elgesiu.

| (182) | Miesto sprendimas suteikti nemokamas garantijas finansų institucijoms dėl AGVO paskolų įprastomis finansų rinkų sąlygomis yra tikrai neįprastas. Įprastomis aplinkybėmis tokia garantija būtų atlyginta sumokant atitinkamą mokestį, kuris rodo su šia garantija susijusią riziką (35), net jeigu paskolos laiduotojas yra akcininkas, turintis kontrolinį akcijų paketą (36). Be to, įprastas garantijas teikiantis privatus kreditorius, prieš suteikdamas garantiją imtųsi kokių nors saugos priemonių ir iš anksto patikrintų paskolos sąlygas, susijusią riziką ir t. t., o Belgijos pateikta informacija rodo, kad tai nebuvo padaryta (37). Aptariamu atveju tai labiausiai abejotina, atsižvelgiant į žuvų aukciono, kuris pastaraisiais metais nuolat patyrė didelius nuostolius ir kuris veikia labai konkurencingoje ir mažėjančioje rinkoje, finansinę padėtį (38). |
| --- | --- |

(182)

Miesto sprendimas suteikti nemokamas garantijas finansų institucijoms dėl AGVO paskolų įprastomis finansų rinkų sąlygomis yra tikrai neįprastas. Įprastomis aplinkybėmis tokia garantija būtų atlyginta sumokant atitinkamą mokestį, kuris rodo su šia garantija susijusią riziką (35), net jeigu paskolos laiduotojas yra akcininkas, turintis kontrolinį akcijų paketą (36). Be to, įprastas garantijas teikiantis privatus kreditorius, prieš suteikdamas garantiją imtųsi kokių nors saugos priemonių ir iš anksto patikrintų paskolos sąlygas, susijusią riziką ir t. t., o Belgijos pateikta informacija rodo, kad tai nebuvo padaryta (37). Aptariamu atveju tai labiausiai abejotina, atsižvelgiant į žuvų aukciono, kuris pastaraisiais metais nuolat patyrė didelius nuostolius ir kuris veikia labai konkurencingoje ir mažėjančioje rinkoje, finansinę padėtį (38).

| (183) | Kaip išsamiau nurodyta 259 konstatuojamojoje dalyje, AGVO turėjo būti laikoma bendrove, patiriančia sunkumus, kaip nurodyta 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse. Pagal nustatytą praktiką sunkumus patiriančioms įmonėms suteiktos garantijos gali būti laikomos valstybės pagalba (39). |
| --- | --- |

(183)

Kaip išsamiau nurodyta 259 konstatuojamojoje dalyje, AGVO turėjo būti laikoma bendrove, patiriančia sunkumus, kaip nurodyta 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse. Pagal nustatytą praktiką sunkumus patiriančioms įmonėms suteiktos garantijos gali būti laikomos valstybės pagalba (39).

| (184) | Belgijos valdžios institucijos įrodinėja, kad garantijos buvo suteiktos paskoloms, skirtoms renovuoti (atnaujinti) viešosioms ir pusiau viešoms įstaigoms nuomojamus pastatus. Jos tvirtina, kad, kadangi renovacija įeina į bendrovės AGVO viešąją užduotį, garantija turi būti laikoma dalyvavimu šioje viešojoje užduotyje ir todėl negali būti laikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(184)

Belgijos valdžios institucijos įrodinėja, kad garantijos buvo suteiktos paskoloms, skirtoms renovuoti (atnaujinti) viešosioms ir pusiau viešoms įstaigoms nuomojamus pastatus. Jos tvirtina, kad, kadangi renovacija įeina į bendrovės AGVO viešąją užduotį, garantija turi būti laikoma dalyvavimu šioje viešojoje užduotyje ir todėl negali būti laikoma valstybės pagalba.

| (185) | Visų pirma reikėtų pažymėti, kad neaišku, ar garantuotos paskolos iš tikrųjų buvo panaudotos numatyta paskirtimi. Net jei Komisijai pateikta informacija iš tikrųjų rodo, kad garantijas miestas suteikė atsižvelgdamas į AGVO ketinimą paskolas naudoti renovacijos darbams finansuoti, taip pat panašu, kad miestas nesusiejo nemokamų garantijų su renovacijos darbų vykdymu; be to, miestas nepanaikino nemokamų garantijų ir nepaprašė atlyginti, kai vėliau buvo nustatyta, kad paskolos tikrai buvo panaudotos kitiems tikslams. |
| --- | --- |

(185)

Visų pirma reikėtų pažymėti, kad neaišku, ar garantuotos paskolos iš tikrųjų buvo panaudotos numatyta paskirtimi. Net jei Komisijai pateikta informacija iš tikrųjų rodo, kad garantijas miestas suteikė atsižvelgdamas į AGVO ketinimą paskolas naudoti renovacijos darbams finansuoti, taip pat panašu, kad miestas nesusiejo nemokamų garantijų su renovacijos darbų vykdymu; be to, miestas nepanaikino nemokamų garantijų ir nepaprašė atlyginti, kai vėliau buvo nustatyta, kad paskolos tikrai buvo panaudotos kitiems tikslams.

| (186) | Belgijos valdžios institucijos paaiškino, kad taip atsitiko dėl to, jog paskolos buvo panaudotos kitiems tikslams nei buvo paskelbta. Pavyzdžiui, Fortis paskola, kuri iš pradžių buvo skirta įmonės PAKHUIZEN akcijoms pirkti, galiausiai nebuvo panaudota tam tikslui, o, matyt, panaudota renovacijai. |
| --- | --- |

(186)

Belgijos valdžios institucijos paaiškino, kad taip atsitiko dėl to, jog paskolos buvo panaudotos kitiems tikslams nei buvo paskelbta. Pavyzdžiui, Fortis paskola, kuri iš pradžių buvo skirta įmonės PAKHUIZEN akcijoms pirkti, galiausiai nebuvo panaudota tam tikslui, o, matyt, panaudota renovacijai.

| (187) | Be to, Belgijos valdžios institucijos pripažino, kad 550 000 EUR paskola, gauta iš ING Bank, iš pradžių buvo numatyta renovacijos darbams, o galiausiai panaudota įmonei EVO paremti. Neabejotina, kad nemokama šios paskolos garantija negali būti laikoma parama renovacijos užduotims atlikti. Kitais žodžiais tariant, negalima sakyti, kad miestas elgėsi taip, kaip būtų elgęsis įprastas privatus laiduotojas (įskaitant tą, kuris kontroliavo aptariamą bendrovę), būtent, visų pirma ištirtų, ar tikėtina, kad paskola, kuriai būtų suteikta garantija, bus grąžinta, o paskui patikrintų, ar paskola tikrai buvo panaudota projektui, kuriam ji iš pradžių buvo numatyta. |
| --- | --- |

(187)

Be to, Belgijos valdžios institucijos pripažino, kad 550 000 EUR paskola, gauta iš ING Bank, iš pradžių buvo numatyta renovacijos darbams, o galiausiai panaudota įmonei EVO paremti. Neabejotina, kad nemokama šios paskolos garantija negali būti laikoma parama renovacijos užduotims atlikti. Kitais žodžiais tariant, negalima sakyti, kad miestas elgėsi taip, kaip būtų elgęsis įprastas privatus laiduotojas (įskaitant tą, kuris kontroliavo aptariamą bendrovę), būtent, visų pirma ištirtų, ar tikėtina, kad paskola, kuriai būtų suteikta garantija, bus grąžinta, o paskui patikrintų, ar paskola tikrai buvo panaudota projektui, kuriam ji iš pradžių buvo numatyta.

| (188) | Dėl garantuotų paskolų, kurios iš tikrųjų (visiškai ar iš dalies) buvo panaudotos renovacijai, būtina priminti, kad bendrovės AGVO veikla, susijusi su nuomojimu, yra ekonominė veikla ir kad nemokamų garantijų suteikimas AGVO suteikia jai pranašumą nuomos rinkoje. Be to, nemokamos garantijos gerina AGVO finansinę padėtį apskritai: ji gali naudotis finansiniais ištekliais, kuriuos įprastomis aplinkybėmis būtų turėjusi sumokėti kitais tikslais nei viešosioms arba pusiau viešoms įstaigoms nuomojamiems pastatams renovuoti. |
| --- | --- |

(188)

Dėl garantuotų paskolų, kurios iš tikrųjų (visiškai ar iš dalies) buvo panaudotos renovacijai, būtina priminti, kad bendrovės AGVO veikla, susijusi su nuomojimu, yra ekonominė veikla ir kad nemokamų garantijų suteikimas AGVO suteikia jai pranašumą nuomos rinkoje. Be to, nemokamos garantijos gerina AGVO finansinę padėtį apskritai: ji gali naudotis finansiniais ištekliais, kuriuos įprastomis aplinkybėmis būtų turėjusi sumokėti kitais tikslais nei viešosioms arba pusiau viešoms įstaigoms nuomojamiems pastatams renovuoti.

| (189) | Galiausiai net jeigu būtų pripažinta, kad pastatų nuomojimą viešosioms arba pusiau viešoms organizacijoms galima laikyti bendros ekonominės svarbos paslauga, kuri būtų patikėta AGVO, Altmark sprendime nustatytos sąlygos nevykdomos, taigi būtina daryti išvadą, kad nemokamos garantijos yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(189)

Galiausiai net jeigu būtų pripažinta, kad pastatų nuomojimą viešosioms arba pusiau viešoms organizacijoms galima laikyti bendros ekonominės svarbos paslauga, kuri būtų patikėta AGVO, Altmark sprendime nustatytos sąlygos nevykdomos, taigi būtina daryti išvadą, kad nemokamos garantijos yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

| (190) | Teisingumo Teismo sprendime Altmark byloje nurodyta, kad kompensacija už viešąją paslaugą nėra valstybės pagalba, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, jei ji atitinka visus šiuos kriterijus: „[...] Pirma, įmonė gavėja privalo faktiškai būti įpareigota vykdyti viešosios paslaugos įpareigojimus, o šie įpareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti [...]“; „[...] Antra, kriterijai, kuriais remiantis apskaičiuojama kompensacija, turi būti nustatyti iš anksto objektyviu ir skaidriu būdu [...]“; „[...] Trečia, kompensacija negali viršyti to, kas būtina, siekiant padengti visas ar dalį išlaidų, kurios patiriamos vykdant viešosios paslaugos įpareigojimus, atsižvelgiant į gautas atitinkamas įplaukas ir protingą pelną [...]“; ir „[...] Ketvirta, kai įmonė, vykdanti viešosios paslaugos įpareigojimus, kiekvienu konkrečiu atveju nėra pasirinkta vadovaujantis viešųjų pirkimų procedūra, kuri leistų pasirinkti paraišką pateikusią organizaciją, galinčią teikti šias paslaugas mažiausiomis visuomenei išlaidomis, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis išlaidų analize, kurių tipinė įmonė, gerai valdoma ir turinti pakankamai [...] priemonių [...], būtų patyrusi [...], atsižvelgiant į atitinkamas gaunamas įplaukas ir protingą pelną, susijusį su šių įsipareigojimų vykdymu“. |
| --- | --- |

(190)

Teisingumo Teismo sprendime Altmark byloje nurodyta, kad kompensacija už viešąją paslaugą nėra valstybės pagalba, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, jei ji atitinka visus šiuos kriterijus: „[...] Pirma, įmonė gavėja privalo faktiškai būti įpareigota vykdyti viešosios paslaugos įpareigojimus, o šie įpareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti [...]“; „[...] Antra, kriterijai, kuriais remiantis apskaičiuojama kompensacija, turi būti nustatyti iš anksto objektyviu ir skaidriu būdu [...]“; „[...] Trečia, kompensacija negali viršyti to, kas būtina, siekiant padengti visas ar dalį išlaidų, kurios patiriamos vykdant viešosios paslaugos įpareigojimus, atsižvelgiant į gautas atitinkamas įplaukas ir protingą pelną [...]“; ir „[...] Ketvirta, kai įmonė, vykdanti viešosios paslaugos įpareigojimus, kiekvienu konkrečiu atveju nėra pasirinkta vadovaujantis viešųjų pirkimų procedūra, kuri leistų pasirinkti paraišką pateikusią organizaciją, galinčią teikti šias paslaugas mažiausiomis visuomenei išlaidomis, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis išlaidų analize, kurių tipinė įmonė, gerai valdoma ir turinti pakankamai [...] priemonių [...], būtų patyrusi [...], atsižvelgiant į atitinkamas gaunamas įplaukas ir protingą pelną, susijusį su šių įsipareigojimų vykdymu“.

| (191) | Minėtų kriterijų šiuo atveju nesilaikoma. Komisija ne tik abejoja, ar viešųjų paslaugų įsipareigojimų pavedimas AGVO yra susijęs su pastatų nuomojimu viešosioms ir pusiau viešoms organizacijoms, bet ir pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos aiškiai patvirtino, jog kompensavimo kriterijai nenustatyti. Be to, AGVO nepasirinko atskiros apskaitos sistemos, taigi nėra priemonių kompensacijos permokai ar kryžminiam įvairios AGVO veiklos subsidijavimui išvengti. Bet tai dar ne viskas – AGVO nebuvo atrinkta viešųjų pirkimų konkurso tvarka, o Belgijos valdžios institucijos neįrodė, kad už teikiamas paslaugas bendruomenė moka mažiausią kainą. |
| --- | --- |

(191)

Minėtų kriterijų šiuo atveju nesilaikoma. Komisija ne tik abejoja, ar viešųjų paslaugų įsipareigojimų pavedimas AGVO yra susijęs su pastatų nuomojimu viešosioms ir pusiau viešoms organizacijoms, bet ir pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos aiškiai patvirtino, jog kompensavimo kriterijai nenustatyti. Be to, AGVO nepasirinko atskiros apskaitos sistemos, taigi nėra priemonių kompensacijos permokai ar kryžminiam įvairios AGVO veiklos subsidijavimui išvengti. Bet tai dar ne viskas – AGVO nebuvo atrinkta viešųjų pirkimų konkurso tvarka, o Belgijos valdžios institucijos neįrodė, kad už teikiamas paslaugas bendruomenė moka mažiausią kainą.

10.1.2.1.4.   Mokesčiai

| (192) | Miestas suteikė bendrovei AGVO teisę nustatyti ir rinkti bendruomenės mokesčius už naudojimąsi žvejybos uostu bei žuvų aukcionu. |
| --- | --- |

(192)

Miestas suteikė bendrovei AGVO teisę nustatyti ir rinkti bendruomenės mokesčius už naudojimąsi žvejybos uostu bei žuvų aukcionu.

| (193) | Šie AGVO surinkti mokesčiai, pasirodo, yra valstybės lėšos, kurios iš dalies (40) perduotos AGVO. Be to, jos yra nauda, kurios įprastomis aplinkybėmis AGVO negautų, todėl ši įmonė palaikoma, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(193)

Šie AGVO surinkti mokesčiai, pasirodo, yra valstybės lėšos, kurios iš dalies (40) perduotos AGVO. Be to, jos yra nauda, kurios įprastomis aplinkybėmis AGVO negautų, todėl ši įmonė palaikoma, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

| (194) | Šiuo atveju Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad mokesčio rinkimas yra bendrovei AGVO pavesto viešųjų interesų užduočių, ypač užduoties valdyti žvejybos uostą, dalis ir faktiškai yra atpildas. Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad užduočių ir teisės rinkti mokesčius perdavimas turėtų būti laikomas paprastu užduočių paskirstymu valstybėje ir negali būti laikomas valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(194)

Šiuo atveju Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad mokesčio rinkimas yra bendrovei AGVO pavesto viešųjų interesų užduočių, ypač užduoties valdyti žvejybos uostą, dalis ir faktiškai yra atpildas. Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad užduočių ir teisės rinkti mokesčius perdavimas turėtų būti laikomas paprastu užduočių paskirstymu valstybėje ir negali būti laikomas valstybės pagalba.

| (195) | Tačiau, kaip jau įrodyta šio sprendimo 10.1.1 punkte, AGVO yra įmonė, atitinkanti SESV 107 straipsnio 1 dalyje pateiktą apibūdinimą, ir Belgijos valdžios institucijos tai pripažino 2009 m. lapkričio 27 d. rašte. Kaip paaiškinta 124 konstatuojamojoje dalyje, žvejybos uosto valdymas yra ekonominė veikla. |
| --- | --- |

(195)

Tačiau, kaip jau įrodyta šio sprendimo 10.1.1 punkte, AGVO yra įmonė, atitinkanti SESV 107 straipsnio 1 dalyje pateiktą apibūdinimą, ir Belgijos valdžios institucijos tai pripažino 2009 m. lapkričio 27 d. rašte. Kaip paaiškinta 124 konstatuojamojoje dalyje, žvejybos uosto valdymas yra ekonominė veikla.

| (196) | Komisija ištyrė, ar teisė rinkti mokesčius ir naudotis gautomis pajamomis galėjo būti laikoma kompensacija už bendros ekonominės svarbos paslaugas ir ar kompensacija atitiko visus Altmark sprendime nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(196)

Komisija ištyrė, ar teisė rinkti mokesčius ir naudotis gautomis pajamomis galėjo būti laikoma kompensacija už bendros ekonominės svarbos paslaugas ir ar kompensacija atitiko visus Altmark sprendime nustatytus kriterijus.

| (197) | Tačiau, kaip jau nustatyta šio sprendimo 191 konstatuojamojoje dalyje, šie kriterijai neįvykdyti, nes, pavyzdžiui, nenustatyti kompensacijos apskaičiavimo kriterijai. |
| --- | --- |

(197)

Tačiau, kaip jau nustatyta šio sprendimo 191 konstatuojamojoje dalyje, šie kriterijai neįvykdyti, nes, pavyzdžiui, nenustatyti kompensacijos apskaičiavimo kriterijai.

| (198) | Galiausiai net jei ir būtų pripažinta, kad teisę rinkti mokesčius ir naudotis gautomis pajamomis reikėtų vertinti kaip kompensaciją ir (arba) atlygį už viešųjų (ne ekonominės svarbos) interesų užduotis, AGVO vis tiek vykdo komercinę veiklą, ir Belgijos valdžios institucijos tai aiškiai pripažino. Kadangi Belgijos valdžios institucijos pripažino ir tai, kad AGVO neveda atskiros apskaitos, todėl su AGVO nekomercinėmis užduotimis susijusių išlaidų ir pajamų nebuvo įmanoma atskirti, kryžminio subsidijavimo išvengti negalima, ir mokesčiai turėtų būti vertinami kaip nauda. |
| --- | --- |

(198)

Galiausiai net jei ir būtų pripažinta, kad teisę rinkti mokesčius ir naudotis gautomis pajamomis reikėtų vertinti kaip kompensaciją ir (arba) atlygį už viešųjų (ne ekonominės svarbos) interesų užduotis, AGVO vis tiek vykdo komercinę veiklą, ir Belgijos valdžios institucijos tai aiškiai pripažino. Kadangi Belgijos valdžios institucijos pripažino ir tai, kad AGVO neveda atskiros apskaitos, todėl su AGVO nekomercinėmis užduotimis susijusių išlaidų ir pajamų nebuvo įmanoma atskirti, kryžminio subsidijavimo išvengti negalima, ir mokesčiai turėtų būti vertinami kaip nauda.

10.1.2.1.5.   Išvada

| (199) | Atsižvelgiant į ankstesnes konstatuojamąsias dalis, 10.1.2.1.1–10.1.2.1.4 punktuose nurodyti veiksmai suteikė AGVO palankumą, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(199)

Atsižvelgiant į ankstesnes konstatuojamąsias dalis, 10.1.2.1.1–10.1.2.1.4 punktuose nurodyti veiksmai suteikė AGVO palankumą, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

10.1.2.2.   
  EVO suteikta nauda

| (200) | Komisija mano, kad miestas skyrė įmonei EVO tiesioginę pagalbą, nemokamai suteikdamas garantijas jos iš privačių bankų paimtoms paskoloms, ir pagalbą per AGVO, leisdamas nemokamai naudotis 13 600 m2 ploto pastatais, nemokamai suteikdamas garantijas iš privačių bankų gautoms paskoloms ir suteikdamas jai pradinį kapitalą bei jį padidindamas. |
| --- | --- |

(200)

Komisija mano, kad miestas skyrė įmonei EVO tiesioginę pagalbą, nemokamai suteikdamas garantijas jos iš privačių bankų paimtoms paskoloms, ir pagalbą per AGVO, leisdamas nemokamai naudotis 13 600 m2 ploto pastatais, nemokamai suteikdamas garantijas iš privačių bankų gautoms paskoloms ir suteikdamas jai pradinį kapitalą bei jį padidindamas.

10.1.2.2.1.   Nemokamai suteikta paskolų garantija

| (201) | Dėl miesto ir AGVO suteiktų garantijų Komisija mano, kad už jas nebuvo sumokėta rinkos kaina, kadangi šios garantijos suteiktos visai nemokamai. Be to, jos apima daugiau kaip 80 % negrąžintos paskolos. |
| --- | --- |

(201)

Dėl miesto ir AGVO suteiktų garantijų Komisija mano, kad už jas nebuvo sumokėta rinkos kaina, kadangi šios garantijos suteiktos visai nemokamai. Be to, jos apima daugiau kaip 80 % negrąžintos paskolos.

| (202) | Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad būtų natūralu, jei bendrovės kontrolinį paketą turintis akcininkas nemokamai suteiktų garantiją jo kontroliuojamai bendrovei. Tačiau šis tvirtinimas nepagrįstas jokiais įrodymais. Be to, tai ypač sunkiai suderinama su privataus investuotoju elgesiu. Įprastomis aplinkybėmis už tokią garantiją būtų reikėję sumokėti mokestį, atitinkantį su ta garantija susijusią riziką (41), net jeigu laiduotojas yra patronuojančioji bendrovė (42). Be to, Teisingumo Teismas jau yra priėmęs sprendimą, kad netgi valstybės įmonių grupių komercinės operacijos turi būti kompensuojamos pagal įprastas rinkos sąlygas (43). |
| --- | --- |

(202)

Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad būtų natūralu, jei bendrovės kontrolinį paketą turintis akcininkas nemokamai suteiktų garantiją jo kontroliuojamai bendrovei. Tačiau šis tvirtinimas nepagrįstas jokiais įrodymais. Be to, tai ypač sunkiai suderinama su privataus investuotoju elgesiu. Įprastomis aplinkybėmis už tokią garantiją būtų reikėję sumokėti mokestį, atitinkantį su ta garantija susijusią riziką (41), net jeigu laiduotojas yra patronuojančioji bendrovė (42). Be to, Teisingumo Teismas jau yra priėmęs sprendimą, kad netgi valstybės įmonių grupių komercinės operacijos turi būti kompensuojamos pagal įprastas rinkos sąlygas (43).

| (203) | Dar reikėtų pažymėti, kad, kaip išsamiau nustatyta 306 konstatuojamojoje dalyje, EVO turėjo būti vertinama kaip sunkumus patirianti įmonė, kaip apibrėžta 1999 m. ir 2004 m. Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (44) (2004 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairės). Jos finansinė padėtis išliko sunki per visą 2003–2008 m. laikotarpį. 2003 m. pabaigoje daugiau kaip pusė jos registruoto kapitalo išnyko; ši padėtis nepasikeitė ir vėlesniais metais, nepaisant to, kad kapitalas nuosekliai didėjo. |
| --- | --- |

(203)

Dar reikėtų pažymėti, kad, kaip išsamiau nustatyta 306 konstatuojamojoje dalyje, EVO turėjo būti vertinama kaip sunkumus patirianti įmonė, kaip apibrėžta 1999 m. ir 2004 m. Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (44) (2004 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairės). Jos finansinė padėtis išliko sunki per visą 2003–2008 m. laikotarpį. 2003 m. pabaigoje daugiau kaip pusė jos registruoto kapitalo išnyko; ši padėtis nepasikeitė ir vėlesniais metais, nepaisant to, kad kapitalas nuosekliai didėjo.

| (204) | Pagal nustatytą praktiką sunkumus patiriančioms įmonėms suteiktos garantijos gali būti laikomos valstybės pagalba (45). |
| --- | --- |

(204)

Pagal nustatytą praktiką sunkumus patiriančioms įmonėms suteiktos garantijos gali būti laikomos valstybės pagalba (45).

| (205) | Belgijos valdžios institucijos dar pridėjo, kad be nemokamos miesto garantijos EVO nebūtų gavusi paskolų. Komisijos nuomone, šis pripažinimas ir pastoviai bloga finansinė EVO padėtis rodo, kad privatūs bankai taip pat nebūtų suteikę paskolų, jei miestas (arba AGVO) nebūtų suteikęs nemokamos garantijos. Todėl garantuojamos paskolos taip pat suteikia EVO naudą (46). |
| --- | --- |

(205)

Belgijos valdžios institucijos dar pridėjo, kad be nemokamos miesto garantijos EVO nebūtų gavusi paskolų. Komisijos nuomone, šis pripažinimas ir pastoviai bloga finansinė EVO padėtis rodo, kad privatūs bankai taip pat nebūtų suteikę paskolų, jei miestas (arba AGVO) nebūtų suteikęs nemokamos garantijos. Todėl garantuojamos paskolos taip pat suteikia EVO naudą (46).

| (206) | Galiausiai Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad garantijas reikėtų laikyti žuvų aukciono restruktūrizavimo dalimi. |
| --- | --- |

(206)

Galiausiai Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad garantijas reikėtų laikyti žuvų aukciono restruktūrizavimo dalimi.

| (207) | Tačiau Komisija pažymi, kad nei nemokamos garantijos, nei investicijos, kurioms, matyt, buvo gautos paskolos, verslo plane nepaminėtos. Be to, aptariamos paskolos ir garantijos (t. y. tos, kuriomis iš tikrųjų buvo pasinaudota) buvo suteiktos ne 2002 m., kai buvo įsteigta įmonė EVO, o vėliau – 2004 m. ir 2005 m. Tai, kad buvo suteikta nemažai garantijų, rodo ir tai, jog jos buvo suteiktos pareikalavus jų kiekvienąkart, kai buvo pareiškiama, kad įmonei EVO reikalinga garantija paskolai iš kredito institucijos gauti. Komisija dar pastebi, kad viena iš Fortis suteiktų ir miesto garantuotų paskolų iš tikrųjų buvo panaudota paskoloms laivų savininkams suteikti, tad sunku pripažinti, kad tai gali būti vertinama kaip restruktūrizacijos ar net būsimo žuvų aukciono privatizavimo plano dalis. |
| --- | --- |

(207)

Tačiau Komisija pažymi, kad nei nemokamos garantijos, nei investicijos, kurioms, matyt, buvo gautos paskolos, verslo plane nepaminėtos. Be to, aptariamos paskolos ir garantijos (t. y. tos, kuriomis iš tikrųjų buvo pasinaudota) buvo suteiktos ne 2002 m., kai buvo įsteigta įmonė EVO, o vėliau – 2004 m. ir 2005 m. Tai, kad buvo suteikta nemažai garantijų, rodo ir tai, jog jos buvo suteiktos pareikalavus jų kiekvienąkart, kai buvo pareiškiama, kad įmonei EVO reikalinga garantija paskolai iš kredito institucijos gauti. Komisija dar pastebi, kad viena iš Fortis suteiktų ir miesto garantuotų paskolų iš tikrųjų buvo panaudota paskoloms laivų savininkams suteikti, tad sunku pripažinti, kad tai gali būti vertinama kaip restruktūrizacijos ar net būsimo žuvų aukciono privatizavimo plano dalis.

| (208) | Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad nemokamos garantijos, kurias suteikė miestas ir AGVO, yra EVO parodytas palankumas, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(208)

Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad nemokamos garantijos, kurias suteikė miestas ir AGVO, yra EVO parodytas palankumas, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

10.1.2.2.2.   Pastatai

| (209) | Belgijos valdžios institucijos įrodinėjo, kad AGVO sprendimas suteikti EVO teisę nemokamai naudotis pastatais gali būti laikomas atitinkančiu įprastus rinkos standartus, kurių panašiomis sąlygomis laikytųsi įprastas privatus investuotojas. |
| --- | --- |

(209)

Belgijos valdžios institucijos įrodinėjo, kad AGVO sprendimas suteikti EVO teisę nemokamai naudotis pastatais gali būti laikomas atitinkančiu įprastus rinkos standartus, kurių panašiomis sąlygomis laikytųsi įprastas privatus investuotojas.

| (210) | Komisija negali sutikti su šiuo teiginiu. Šiam pareiškimui prieštarauja Belgijos valdžios institucijų nurodytas faktas, kad būsimasis strateginis partneris turės sudaryti nuomos sutartį dėl žuvų aukciono pastatų naudojimo ir mokėti nuomos mokestį. Be to, negalima nuginčyti, kad AGVO, būdama visateisė EVO savininkė (47), tikėjosi, jog EVO gaunamų pajamų pakaks ir kapitalo prieaugis, kurį ji tokiu būdu gautų, pateisina tai, kad neimamas nuomos mokestis. Juk aukcionas dirbo patirdamas didelius vidutinius metinius nuostolius. |
| --- | --- |

(210)

Komisija negali sutikti su šiuo teiginiu. Šiam pareiškimui prieštarauja Belgijos valdžios institucijų nurodytas faktas, kad būsimasis strateginis partneris turės sudaryti nuomos sutartį dėl žuvų aukciono pastatų naudojimo ir mokėti nuomos mokestį. Be to, negalima nuginčyti, kad AGVO, būdama visateisė EVO savininkė (47), tikėjosi, jog EVO gaunamų pajamų pakaks ir kapitalo prieaugis, kurį ji tokiu būdu gautų, pateisina tai, kad neimamas nuomos mokestis. Juk aukcionas dirbo patirdamas didelius vidutinius metinius nuostolius.

| (211) | Belgijos valdžios institucijos tvirtino, kad nuomos nemokėjimą kompensavo tai, kad EVO turėjo apmokėti žuvų aukciono renovacijos ir remonto išlaidas, kurias paprastai apmoka savininkas. Pasak Belgijos valdžios institucijų, nuo 2002 m. žuvų aukciono renovacijos ir infrastruktūros darbams EVO išleido 182 377,31 EUR. |
| --- | --- |

(211)

Belgijos valdžios institucijos tvirtino, kad nuomos nemokėjimą kompensavo tai, kad EVO turėjo apmokėti žuvų aukciono renovacijos ir remonto išlaidas, kurias paprastai apmoka savininkas. Pasak Belgijos valdžios institucijų, nuo 2002 m. žuvų aukciono renovacijos ir infrastruktūros darbams EVO išleido 182 377,31 EUR.

| (212) | Komisija visų pirma pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos nepateikė jokių dokumentų, patvirtinančių, kad EVO yra įsipareigojusi prisiimti visas žuvų aukciono pastatų renovavimo išlaidas; nepateikė ir dokumentų, patvirtinančių, kad EVO už renovavimo darbus faktiškai sumokėjo 182 377,31 EUR. |
| --- | --- |

(212)

Komisija visų pirma pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos nepateikė jokių dokumentų, patvirtinančių, kad EVO yra įsipareigojusi prisiimti visas žuvų aukciono pastatų renovavimo išlaidas; nepateikė ir dokumentų, patvirtinančių, kad EVO už renovavimo darbus faktiškai sumokėjo 182 377,31 EUR.

| (213) | Komisija toliau pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos neįrodė, kad būtų labai neįprasta, jei nuomininkas apmokėtų renovavimo išlaidas arba kad jam tokiu atveju nereikėtų mokėti nuomos. Jos nenurodė ir darbų, kurie buvo atlikti, taigi Komisija negali nustatyti, ar tie darbai būtų įprasti nuomininkui. Be to, iš gautų dokumentų aiškėja, kad 2004–2007 m. AGVO taip pat vykdė renovacijos darbus, kurių vertė 36 497,40 EUR. O tai neatitinka Belgijos valdžios institucijų tvirtinimo, kad visas eksploatavimo ir renovavimo išlaidas turėtų apmokėti EVO. |
| --- | --- |

(213)

Komisija toliau pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos neįrodė, kad būtų labai neįprasta, jei nuomininkas apmokėtų renovavimo išlaidas arba kad jam tokiu atveju nereikėtų mokėti nuomos. Jos nenurodė ir darbų, kurie buvo atlikti, taigi Komisija negali nustatyti, ar tie darbai būtų įprasti nuomininkui. Be to, iš gautų dokumentų aiškėja, kad 2004–2007 m. AGVO taip pat vykdė renovacijos darbus, kurių vertė 36 497,40 EUR. O tai neatitinka Belgijos valdžios institucijų tvirtinimo, kad visas eksploatavimo ir renovavimo išlaidas turėtų apmokėti EVO.

| (214) | Be to, Belgijos valdžios institucijos nepateikė jokios informacijos, įrodančios, kad už renovavimo darbus įmonės EVO tariamai sumokėti 182 377,31 EUR atitiktų nuomos mokestį, kuris įprastomis rinkos sąlygomis būtų daugiau kaip per penkerius metus sumokėtas už naudojimąsi 13 600 m2 ploto pastatais. |
| --- | --- |

(214)

Be to, Belgijos valdžios institucijos nepateikė jokios informacijos, įrodančios, kad už renovavimo darbus įmonės EVO tariamai sumokėti 182 377,31 EUR atitiktų nuomos mokestį, kuris įprastomis rinkos sąlygomis būtų daugiau kaip per penkerius metus sumokėtas už naudojimąsi 13 600 m2 ploto pastatais.

| (215) | Be to, jei renovacijos išlaidas ir būtų galima laikyti ypač svarbiomis ir tam tikra atlygio už naudojimąsi pastatais forma (nors Belgijos valdžios institucijos to neįrodė), 2001 m. lapkričio 21 d. verslo plane aiškiai nurodyta, kad, kadangi žuvų aukcionas buvo neseniai modernizuotas, didesnių investicijų per kitus dešimt metų nelaukiama. Todėl kai 2002 m. AGVO nusprendė nemokamai perduoti pastatus EVO neturėdama pagrįstų vilčių, kad išlaidos, susijusios su tariamu įmonės EVO įsipareigojimu finansuoti jų eksploatavimą bent jau atitiks nuomos mokestį, kurį investuotojas būtų pasirengęs už ją sumokėti, AGVO suteikė EVO naudą. Kadangi klausimas, ar AGVO elgėsi kaip įprastinis privatus investuotojas, turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant į informaciją, turėtą priimant sprendimą (48), būtina daryti išvadą, kad EVO, kuriai 2002 m. buvo suteikta galimybė nemokamai naudotis 13 600 m2 ploto pastatais, gavo valstybės pagalbą, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(215)

Be to, jei renovacijos išlaidas ir būtų galima laikyti ypač svarbiomis ir tam tikra atlygio už naudojimąsi pastatais forma (nors Belgijos valdžios institucijos to neįrodė), 2001 m. lapkričio 21 d. verslo plane aiškiai nurodyta, kad, kadangi žuvų aukcionas buvo neseniai modernizuotas, didesnių investicijų per kitus dešimt metų nelaukiama. Todėl kai 2002 m. AGVO nusprendė nemokamai perduoti pastatus EVO neturėdama pagrįstų vilčių, kad išlaidos, susijusios su tariamu įmonės EVO įsipareigojimu finansuoti jų eksploatavimą bent jau atitiks nuomos mokestį, kurį investuotojas būtų pasirengęs už ją sumokėti, AGVO suteikė EVO naudą. Kadangi klausimas, ar AGVO elgėsi kaip įprastinis privatus investuotojas, turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant į informaciją, turėtą priimant sprendimą (48), būtina daryti išvadą, kad EVO, kuriai 2002 m. buvo suteikta galimybė nemokamai naudotis 13 600 m2 ploto pastatais, gavo valstybės pagalbą, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

10.1.2.2.3.   Pradinis kapitalas ir tolesnis kapitalo didinimas

| (216) | Dėl EVO suteikto maždaug 370 000 pradinio kapitalo Komisija nurodo šio sprendimo 10.1.2.1.1 punkte pateiktą jos pačios atliktą analizę. Belgijos valdžios institucijos iš tikrųjų patvirtino, kad EVO pradinis kapitalas buvo finansuotas iš AGVO pradinio kapitalo. Kaip Komisija jau minėjo, privatus investuotojas nebūtų restruktūrizavęs žuvų aukciono ir investavęs į jį 250 mln. BEF, jis a fortiori nebūtų taip elgęsis ir steigęs 100 % patronuojamos įmonės, kuriai skirtų naujo kapitalo dalį. |
| --- | --- |

(216)

Dėl EVO suteikto maždaug 370 000 pradinio kapitalo Komisija nurodo šio sprendimo 10.1.2.1.1 punkte pateiktą jos pačios atliktą analizę. Belgijos valdžios institucijos iš tikrųjų patvirtino, kad EVO pradinis kapitalas buvo finansuotas iš AGVO pradinio kapitalo. Kaip Komisija jau minėjo, privatus investuotojas nebūtų restruktūrizavęs žuvų aukciono ir investavęs į jį 250 mln. BEF, jis a fortiori nebūtų taip elgęsis ir steigęs 100 % patronuojamos įmonės, kuriai skirtų naujo kapitalo dalį.

| (217) | Dėl kapitalo didinimo bendrovei AGVO atleidžiant įmonę EVO nuo skolos Komisija taip pat gali nurodyti savo atliktą analizę, pateiktą šio sprendimo 10.1.2.1.1 punkte. Belgijos valdžios institucijos patvirtino, kad kapitalas buvo didinamas (iš dalies (49)) ir AGVO pradinio kapitalo sąskaita. |
| --- | --- |

(217)

Dėl kapitalo didinimo bendrovei AGVO atleidžiant įmonę EVO nuo skolos Komisija taip pat gali nurodyti savo atliktą analizę, pateiktą šio sprendimo 10.1.2.1.1 punkte. Belgijos valdžios institucijos patvirtino, kad kapitalas buvo didinamas (iš dalies (49)) ir AGVO pradinio kapitalo sąskaita.

| (218) | Be to, yra ir kitų priežasčių, dėl kurių reikėtų manyti, kad AGVO nesielgė taip, kaip tokiomis aplinkybėmis būtų veikęs privatus investuotojas. |
| --- | --- |

(218)

Be to, yra ir kitų priežasčių, dėl kurių reikėtų manyti, kad AGVO nesielgė taip, kaip tokiomis aplinkybėmis būtų veikęs privatus investuotojas.

| (219) | Viešosios investicijos laikomos valstybės pagalba, kai akivaizdu, kad atitinkamos bendrovės finansinė padėtis ir ypač jos skolų struktūra bei apimtis yra tokios, jog negalima tikėtis normalios grąžos (dividendų ar kapitalo prieaugio) per pagrįstą laiką nuo padarytos kapitalo investicijos. |
| --- | --- |

(219)

Viešosios investicijos laikomos valstybės pagalba, kai akivaizdu, kad atitinkamos bendrovės finansinė padėtis ir ypač jos skolų struktūra bei apimtis yra tokios, jog negalima tikėtis normalios grąžos (dividendų ar kapitalo prieaugio) per pagrįstą laiką nuo padarytos kapitalo investicijos.

| (220) | Komisija pažymi, kad pirmą kartą kapitalas padidintas atleidžiant nuo skolos buvo 2004 m. gruodžio 31 d., beveik po pusantrų metų nuo įmonės EVO įsteigimo. Kapitalo didinimas buvo akivaizdžiai sumanytas kaip priemonė dideliems EVO nuostoliams kompensuoti. Tą patį galima pasakyti ir apie kapitalo didinimą 2005 m. bei 2007 m. Šių priemonių, matyt, buvo imtasi ne siekiant per trumpą ar ilgą laiką gauti tam tikrą kapitalo grąžą, o norint kompensuoti ankstesnius nuostolius. Privatus investuotojas niekada nebūtų nutaręs didinti kapitalą, ypač paskutiniuosius du kartus. EVO finansinė ir ekonominė būklė nebuvo gera, ir padėtis nesiklostė taip, kaip buvo skelbiama verslo plane: kad nuostoliai pastoviai mažės, o ne sparčiai didės. Ir iš tikrųjų jau 2003 m. pabaigoje daugiau kaip pusė EVO registruoto kapitalo prapuolė; padėtis nepasikeitė ir vėlesniais metais, nepaisant to, kad kapitalas buvo nuosekliai didinamas. Nesitikėdamas kapitalo grąžos ateityje, privatus investuotojas nebūtų didinęs įmonės kapitalo tam, kad kompensuotų nuostolius (50). Jis rimtai apsvarstytų kitus galimus variantus (įmonės uždarymo, pardavimo ir t. t.) ir bent jau pareikalautų kai kurių garantijų arba restruktūrizavimo priemonių. Be to, konkretus kapitalo didinimo būdas (atleidimas nuo skolos) patvirtina, kad tų kapitalo didinimo atvejų negalima laikyti 2001 m. planuojamos restruktūrizacijos dalimi. |
| --- | --- |

(220)

Komisija pažymi, kad pirmą kartą kapitalas padidintas atleidžiant nuo skolos buvo 2004 m. gruodžio 31 d., beveik po pusantrų metų nuo įmonės EVO įsteigimo. Kapitalo didinimas buvo akivaizdžiai sumanytas kaip priemonė dideliems EVO nuostoliams kompensuoti. Tą patį galima pasakyti ir apie kapitalo didinimą 2005 m. bei 2007 m. Šių priemonių, matyt, buvo imtasi ne siekiant per trumpą ar ilgą laiką gauti tam tikrą kapitalo grąžą, o norint kompensuoti ankstesnius nuostolius. Privatus investuotojas niekada nebūtų nutaręs didinti kapitalą, ypač paskutiniuosius du kartus. EVO finansinė ir ekonominė būklė nebuvo gera, ir padėtis nesiklostė taip, kaip buvo skelbiama verslo plane: kad nuostoliai pastoviai mažės, o ne sparčiai didės. Ir iš tikrųjų jau 2003 m. pabaigoje daugiau kaip pusė EVO registruoto kapitalo prapuolė; padėtis nepasikeitė ir vėlesniais metais, nepaisant to, kad kapitalas buvo nuosekliai didinamas. Nesitikėdamas kapitalo grąžos ateityje, privatus investuotojas nebūtų didinęs įmonės kapitalo tam, kad kompensuotų nuostolius (50). Jis rimtai apsvarstytų kitus galimus variantus (įmonės uždarymo, pardavimo ir t. t.) ir bent jau pareikalautų kai kurių garantijų arba restruktūrizavimo priemonių. Be to, konkretus kapitalo didinimo būdas (atleidimas nuo skolos) patvirtina, kad tų kapitalo didinimo atvejų negalima laikyti 2001 m. planuojamos restruktūrizacijos dalimi.

| (221) | Be to, reikėtų paminėti, kad EVO turi būti laikoma sunkumus patiriančia įmone (51). Pagal nusistovėjusią tvarką, sunkumus patiriančių įmonių kapitalo didinimas laikomas valstybės pagalba (52). |
| --- | --- |

(221)

Be to, reikėtų paminėti, kad EVO turi būti laikoma sunkumus patiriančia įmone (51). Pagal nusistovėjusią tvarką, sunkumus patiriančių įmonių kapitalo didinimas laikomas valstybės pagalba (52).

| (222) | Todėl nuoseklus EVO kapitalo didinimas suteikė šiai įmonei palankumą, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(222)

Todėl nuoseklus EVO kapitalo didinimas suteikė šiai įmonei palankumą, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

10.1.2.3.   
  Įmonei PAKHUIZEN suteikta nauda

| (223) | Dėl ilgalaikės nuomos sutarties, pagal kurią įmonė PAKHUIZEN naudosis pastatais (53), Komisija, atsižvelgdama į turimą informaciją, mano, kad ji suteikia palankumą. Pirma, tik 25 EUR metinis mokestis negali būti laikomas normaliu atlygiu už 45 metų ilgalaikę 14 754 m2 ploto pastatų nuomą, net jei tų pastatų būklė labai prasta ir juos reikia renovuoti. Nieko nekeičia faktas, kad reikalaujama, jog PAKHUIZEN renovuotų šiuos pastatus. Ir tikrai, pagal Belgijos teisę (54) pastatų savininkas neįpareigojamas remontuoti pastatus. Yra priešingai – nuomininkas privalo palaikyti gerą pastatų būklę ir atlikti įprastus remonto darbus. Belgijos valdžios institucijos neįrodė, kad renovavimo darbai, kurių PAKHUIZEN turėjo imtis pagal ilgalaikę nuomos sutartį, nebūtų įprasti remonto darbai. Be to, Belgijos valdžios institucijos nepateikė įrodymų, kad su šiuo įsipareigojimu susijusios išlaidos atitiktų nuomos mokestį, kuris už minimus pastatus būtų gautas įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(223)

Dėl ilgalaikės nuomos sutarties, pagal kurią įmonė PAKHUIZEN naudosis pastatais (53), Komisija, atsižvelgdama į turimą informaciją, mano, kad ji suteikia palankumą. Pirma, tik 25 EUR metinis mokestis negali būti laikomas normaliu atlygiu už 45 metų ilgalaikę 14 754 m2 ploto pastatų nuomą, net jei tų pastatų būklė labai prasta ir juos reikia renovuoti. Nieko nekeičia faktas, kad reikalaujama, jog PAKHUIZEN renovuotų šiuos pastatus. Ir tikrai, pagal Belgijos teisę (54) pastatų savininkas neįpareigojamas remontuoti pastatus. Yra priešingai – nuomininkas privalo palaikyti gerą pastatų būklę ir atlikti įprastus remonto darbus. Belgijos valdžios institucijos neįrodė, kad renovavimo darbai, kurių PAKHUIZEN turėjo imtis pagal ilgalaikę nuomos sutartį, nebūtų įprasti remonto darbai. Be to, Belgijos valdžios institucijos nepateikė įrodymų, kad su šiuo įsipareigojimu susijusios išlaidos atitiktų nuomos mokestį, kuris už minimus pastatus būtų gautas įprastomis rinkos sąlygomis.

| (224) | Be to, Belgijos valdžios institucijos pripažino, kad PAKHUIZEN neįvykdė savo įsipareigojimų dėl renovacijos ir nesilaikė pastatų paskirties. Akivaizdu, kad miestas nesiėmė jokių veiksmų prieš PAKHUIZEN, kad pastaroji vykdytų susitarimą, nors ir turėjo teisę tai padaryti. Todėl, net jei, atsižvelgiant į renovacijos sąnaudas, būtų galima laikyti, kad 25 EUR per metus atitinka rinkos kainą – quod non – PAKHUIZEN bet kuriuo atveju būtų gavusi naudą nuo tada, kai tapo aišku, jog miestas atsisakė priversti ją vykdyti sutartį. |
| --- | --- |

(224)

Be to, Belgijos valdžios institucijos pripažino, kad PAKHUIZEN neįvykdė savo įsipareigojimų dėl renovacijos ir nesilaikė pastatų paskirties. Akivaizdu, kad miestas nesiėmė jokių veiksmų prieš PAKHUIZEN, kad pastaroji vykdytų susitarimą, nors ir turėjo teisę tai padaryti. Todėl, net jei, atsižvelgiant į renovacijos sąnaudas, būtų galima laikyti, kad 25 EUR per metus atitinka rinkos kainą – quod non – PAKHUIZEN bet kuriuo atveju būtų gavusi naudą nuo tada, kai tapo aišku, jog miestas atsisakė priversti ją vykdyti sutartį.

| (225) | Be to, dėl pastatų išnuomojimo įmonei PAKHUIZEN taikant tų pastatų priežiūros ir renovavimo sąlygas reikia pažymėti, kad, laikantis rinkos ekonomikos investuotojo principo ir atsižvelgiant į Komisijos komunikate dėl valstybės pagalbos elementų valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus nustatytas sąlygas, valdžios instituciją galima laikyti veikiančia kaip rinkos ekonomikos subjektas, jei sutartis ji sudaro pačia aukščiausia kaina, skelbdama atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį paraiškų konkursą ir pasirinkdama geriausią pasiūlymą pateikusį investuotoją arba remdamasi nepriklausomo eksperto atliktu rinkos vertės įvertinimu. Tačiau, atrodo, kad buvo kitaip. |
| --- | --- |

(225)

Be to, dėl pastatų išnuomojimo įmonei PAKHUIZEN taikant tų pastatų priežiūros ir renovavimo sąlygas reikia pažymėti, kad, laikantis rinkos ekonomikos investuotojo principo ir atsižvelgiant į Komisijos komunikate dėl valstybės pagalbos elementų valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus nustatytas sąlygas, valdžios instituciją galima laikyti veikiančia kaip rinkos ekonomikos subjektas, jei sutartis ji sudaro pačia aukščiausia kaina, skelbdama atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį paraiškų konkursą ir pasirinkdama geriausią pasiūlymą pateikusį investuotoją arba remdamasi nepriklausomo eksperto atliktu rinkos vertės įvertinimu. Tačiau, atrodo, kad buvo kitaip.

| (226) | Tai, kad po 27 metų pastatų savininkui (iš pradžių miestui, po to AGVO) suteikiama teisė į pusę PAKHUIZEN metinių pajamų, ankstesnės analizės nekeičia. Tokia nauda yra pernelyg tolima ir netikra, kad pastatų savininkui turėtų kokios nors tikros grynosios dabartinės vertės. Be to, net jei tokia vertė ir būtų, Belgijos valdžios institucijos neįrodė, kad ši vertė – net jei skaičiuosime ją kartu su kasmet gaunamais 25 EUR, pridėjus (nekasdienes) renovacijos išlaidas – yra tokia didelė, kad prilygtų nekilnojamojo turto, kuriuo naudojasi PAKHUIZEN, nuomai rinkos kaina. |
| --- | --- |

(226)

Tai, kad po 27 metų pastatų savininkui (iš pradžių miestui, po to AGVO) suteikiama teisė į pusę PAKHUIZEN metinių pajamų, ankstesnės analizės nekeičia. Tokia nauda yra pernelyg tolima ir netikra, kad pastatų savininkui turėtų kokios nors tikros grynosios dabartinės vertės. Be to, net jei tokia vertė ir būtų, Belgijos valdžios institucijos neįrodė, kad ši vertė – net jei skaičiuosime ją kartu su kasmet gaunamais 25 EUR, pridėjus (nekasdienes) renovacijos išlaidas – yra tokia didelė, kad prilygtų nekilnojamojo turto, kuriuo naudojasi PAKHUIZEN, nuomai rinkos kaina.

| (227) | Todėl PAKHUIZEN turi naudos, susijusios su kasmetėmis veiklos išlaidomis, ir tai yra palankumas, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(227)

Todėl PAKHUIZEN turi naudos, susijusios su kasmetėmis veiklos išlaidomis, ir tai yra palankumas, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

| (228) | Dėl laikotarpio po 2004 m. kovo 26 d., kurią bendrovė AGVO tapo aptariamų pastatų savininke, Komisija pažymi, kad nuomos sutartis ir toliau buvo taikoma tomis pačiomis sąlygomis kaip ir anksčiau, todėl PAKHUIZEN suteikta nauda išliko. |
| --- | --- |

(228)

Dėl laikotarpio po 2004 m. kovo 26 d., kurią bendrovė AGVO tapo aptariamų pastatų savininke, Komisija pažymi, kad nuomos sutartis ir toliau buvo taikoma tomis pačiomis sąlygomis kaip ir anksčiau, todėl PAKHUIZEN suteikta nauda išliko.

10.1.2.4.   
  Lengvatos žvejybos įmonėms, kurios naudojasi EVO ir PAKHUIZEN paslaugomis

| (229) | Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija pareiškė, kad įmonės EVO ir galbūt PAKHUIZEN žvejybos įmonėms, kurios naudojosi aukcionu, siūlė savo paslaugas mažesne kaina nei siūlytų įprastas privatus investuotojas. |
| --- | --- |

(229)

Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija pareiškė, kad įmonės EVO ir galbūt PAKHUIZEN žvejybos įmonėms, kurios naudojosi aukcionu, siūlė savo paslaugas mažesne kaina nei siūlytų įprastas privatus investuotojas.

| (230) | Atrodo, kad EVO apmoka (grąžina) visas arba dalį žuvų, kurios bus parduodamos Ostendės aukcione, vežimo konteineriuose iš įvairių Europos vietų išlaidas. Be to, EVO, matyt, suteikia paskolas, kurių palūkanų normos mažesnės nei rinkos, jei besiskolinanti įmonė įsipareigoja sugautas žuvis parduoti Ostendės aukcione. |
| --- | --- |

(230)

Atrodo, kad EVO apmoka (grąžina) visas arba dalį žuvų, kurios bus parduodamos Ostendės aukcione, vežimo konteineriuose iš įvairių Europos vietų išlaidas. Be to, EVO, matyt, suteikia paskolas, kurių palūkanų normos mažesnės nei rinkos, jei besiskolinanti įmonė įsipareigoja sugautas žuvis parduoti Ostendės aukcione.

| (231) | Trečiųjų šalių pateiktos pastabos leidžia manyti, kad EVO praktikuoja veiklą, kuri griauna įprastą konkurenciją rinkoje, bet Komisija neturi tai patvirtinančios informacijos. Belgijos valdžios institucijos užginčijo tai, kad EVO siūlo paslaugas geresnėmis nei rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(231)

Trečiųjų šalių pateiktos pastabos leidžia manyti, kad EVO praktikuoja veiklą, kuri griauna įprastą konkurenciją rinkoje, bet Komisija neturi tai patvirtinančios informacijos. Belgijos valdžios institucijos užginčijo tai, kad EVO siūlo paslaugas geresnėmis nei rinkos sąlygomis.

| (232) | Nors Komisija gavo labai nedaug įrodymų apie komercines sąlygas, kuriomis EVO siūlė savo paslaugas, negalima atmesti to, kad Ostendės žuvų aukcionu besinaudojančioms įmonėms suteikiamas Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nurodytas palankumas. Tačiau šiuo metu Komisija įžiūri tam tikrą Belgijos valdžios institucijų argumentų pagrįstumą: tai, kad pasinaudodama valstybės pagalba EVO galėjo teikti savo paslaugas geresnėmis sąlygomis nei tuo atveju, jei šios pagalbos nebūtų gavusi, nebūtinai reiškia, kad valstybės pagalba buvo perduota laivų savininkams ir žvejybos įmonėms. |
| --- | --- |

(232)

Nors Komisija gavo labai nedaug įrodymų apie komercines sąlygas, kuriomis EVO siūlė savo paslaugas, negalima atmesti to, kad Ostendės žuvų aukcionu besinaudojančioms įmonėms suteikiamas Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nurodytas palankumas. Tačiau šiuo metu Komisija įžiūri tam tikrą Belgijos valdžios institucijų argumentų pagrįstumą: tai, kad pasinaudodama valstybės pagalba EVO galėjo teikti savo paslaugas geresnėmis sąlygomis nei tuo atveju, jei šios pagalbos nebūtų gavusi, nebūtinai reiškia, kad valstybės pagalba buvo perduota laivų savininkams ir žvejybos įmonėms.

| (233) | Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad negalima daryti tvirtos išvados, jog nauda perduota laivų savininkams. Be to, panašu, kad, kadangi Komisija šiame sprendime nurodo nutraukti pagalbą AGVO, EVO ir PAKHUIZEN ir ją susigrąžinti, palankumas nebus toliau teikiamas arba bent jau labai sumažės. Galiausiai, pagrindinis pagalbos gavėjas bet kuriuo atveju yra restruktūrizuotas žuvų aukcionas, kuris pasinaudojo pagalba, kad išsilaikytų rinkoje ir padidintų savo rinkos dalį, nuostolingai teikdamas paslaugas ir taip sutrikdydamas įprastą rinkos veikimą. |
| --- | --- |

(233)

Dėl šių priežasčių Komisija mano, kad negalima daryti tvirtos išvados, jog nauda perduota laivų savininkams. Be to, panašu, kad, kadangi Komisija šiame sprendime nurodo nutraukti pagalbą AGVO, EVO ir PAKHUIZEN ir ją susigrąžinti, palankumas nebus toliau teikiamas arba bent jau labai sumažės. Galiausiai, pagrindinis pagalbos gavėjas bet kuriuo atveju yra restruktūrizuotas žuvų aukcionas, kuris pasinaudojo pagalba, kad išsilaikytų rinkoje ir padidintų savo rinkos dalį, nuostolingai teikdamas paslaugas ir taip sutrikdydamas įprastą rinkos veikimą.

10.1.3.   VALSTYBĖS IŠTEKLIAI IR PRISKYRIMAS VALSTYBEI

| (234) | Komisija pažymi, kad minėta veikla yra susijusi su paties miesto veiksmais ir veiksmais, kurie buvo finansuoti iš valstybės išteklių ir yra priskirtini miestui. |
| --- | --- |

(234)

Komisija pažymi, kad minėta veikla yra susijusi su paties miesto veiksmais ir veiksmais, kurie buvo finansuoti iš valstybės išteklių ir yra priskirtini miestui.

10.1.3.1.   
  Valdžios institucijų suteikta pagalba

| (235) | Pirmiausia miestas suteikė AGVO pagalbą, duodamas šiai įmonei pradinį kapitalą iš savivaldybės biudžeto, suteikdamas AGVO nemokamas paskolų iš privačių bankų garantijas, perduodamas jai savo pastatų nuosavybės teisę ir suteikdamas teisę nustatyti bei rinkti savivaldybės mokesčius. Be to, jis suteikė pagalbą įmonei PAKHUIZEN, sudarydamas su ja ilgalaikę nuomos sutartį, leidžiančią naudotis pastatais, ir EVO – suteikdamas nemokamas paskolų iš privačių bankų garantijas. |
| --- | --- |

(235)

Pirmiausia miestas suteikė AGVO pagalbą, duodamas šiai įmonei pradinį kapitalą iš savivaldybės biudžeto, suteikdamas AGVO nemokamas paskolų iš privačių bankų garantijas, perduodamas jai savo pastatų nuosavybės teisę ir suteikdamas teisę nustatyti bei rinkti savivaldybės mokesčius. Be to, jis suteikė pagalbą įmonei PAKHUIZEN, sudarydamas su ja ilgalaikę nuomos sutartį, leidžiančią naudotis pastatais, ir EVO – suteikdamas nemokamas paskolų iš privačių bankų garantijas.

| (236) | Todėl šios priemonės yra finansuojamos iš valstybės lėšų ir priskirtinos valstybei. |
| --- | --- |

(236)

Todėl šios priemonės yra finansuojamos iš valstybės lėšų ir priskirtinos valstybei.

10.1.3.2.   
  Veiksmai, priskirtini valdžios institucijai

| (237) | Antra, dėl naudos, kurią bendrovė AGVO suteikė įmonėms EVO ir PAKHUIZEN, Komisija pažymi, kad, atsižvelgiant į atitinkamus įstatų straipsnius, AGVO yra vienintelis EVO akcininkas (be p. Miroir, kuris turi vieną akciją iš 15 000 ir iš tikrųjų yra miesto tarybos narys), taip pat ir PAKHUIZEN akcininkas, skiriantis visus tų įmonių direktorių valdybos narius. Miestas yra vienintelis AGVO akcininkas, o miesto taryba skiria visus AGVO valdybos narius. Todėl miestas turi galimybę daryti lemiamą įtaką AGVO. |
| --- | --- |

(237)

Antra, dėl naudos, kurią bendrovė AGVO suteikė įmonėms EVO ir PAKHUIZEN, Komisija pažymi, kad, atsižvelgiant į atitinkamus įstatų straipsnius, AGVO yra vienintelis EVO akcininkas (be p. Miroir, kuris turi vieną akciją iš 15 000 ir iš tikrųjų yra miesto tarybos narys), taip pat ir PAKHUIZEN akcininkas, skiriantis visus tų įmonių direktorių valdybos narius. Miestas yra vienintelis AGVO akcininkas, o miesto taryba skiria visus AGVO valdybos narius. Todėl miestas turi galimybę daryti lemiamą įtaką AGVO.

| (238) | Toliau AGVO pagal šios įmonės įstatus yra patikėta valdyti, plėtoti ir eksploatuoti Ostendės žuvų aukcioną, žvejybos doką bei jo priestatus ir vykdyti tiesiogiai ar netiesiogiai su tuo susijusią veiklą. Kitaip tariant, AGVO įstatai įpareigoja ją dalyvauti žuvų aukciono valdyme. |
| --- | --- |

(238)

Toliau AGVO pagal šios įmonės įstatus yra patikėta valdyti, plėtoti ir eksploatuoti Ostendės žuvų aukcioną, žvejybos doką bei jo priestatus ir vykdyti tiesiogiai ar netiesiogiai su tuo susijusią veiklą. Kitaip tariant, AGVO įstatai įpareigoja ją dalyvauti žuvų aukciono valdyme.

| (239) | Kalbant konkrečiai apie ilgalaikį pastatų išnuomojimą įmonei PAKHUIZEN, tą tiesiogiai padarė miestas. |
| --- | --- |

(239)

Kalbant konkrečiai apie ilgalaikį pastatų išnuomojimą įmonei PAKHUIZEN, tą tiesiogiai padarė miestas.

| (240) | Taigi, atsižvelgiant į Stardust bylą (55) ir į tai, kad toms įmonėms, kaip pirmiau minėta, suteikta valstybės parama, AGVO turi būti laikoma valstybės kontroliuojamu juridiniu subjektu, o jos sprendimai, susiję su kapitalo injekcijomis EVO, nemokamomis EVO paskolų garantijomis ir EVO suteikta teise nemokamai naudotis pastatais, turėtų būti laikomi sprendimais, finansuojamais iš valstybės lėšų ir priskirtinais valdžios institucijai. |
| --- | --- |

(240)

Taigi, atsižvelgiant į Stardust bylą (55) ir į tai, kad toms įmonėms, kaip pirmiau minėta, suteikta valstybės parama, AGVO turi būti laikoma valstybės kontroliuojamu juridiniu subjektu, o jos sprendimai, susiję su kapitalo injekcijomis EVO, nemokamomis EVO paskolų garantijomis ir EVO suteikta teise nemokamai naudotis pastatais, turėtų būti laikomi sprendimais, finansuojamais iš valstybės lėšų ir priskirtinais valdžios institucijai.

| (241) | Belgijos valdžios institucijos neginčijo šių išvadų. Atvirkščiai – jos patvirtino, kad miestas kontroliuoja įmones EVO ir PAKHUIZEN per (56) bendrovę AGVO. |
| --- | --- |

(241)

Belgijos valdžios institucijos neginčijo šių išvadų. Atvirkščiai – jos patvirtino, kad miestas kontroliuoja įmones EVO ir PAKHUIZEN per (56) bendrovę AGVO.

10.1.4.   KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMAS IR POVEIKIS PREKYBAI

| (242) | Miesto veiksmai yra naudingi AGVO, EVO ir PAKHUIZEN. AGVO, EVO ir PAKHUIZEN sudaro bendrojoje rinkoje veikiančių įmonių, aukcione parduodančių žuvis ir teikiančių žvejybos sektoriui su tuo susijusias paslaugas, grupę. |
| --- | --- |

(242)

Miesto veiksmai yra naudingi AGVO, EVO ir PAKHUIZEN. AGVO, EVO ir PAKHUIZEN sudaro bendrojoje rinkoje veikiančių įmonių, aukcione parduodančių žuvis ir teikiančių žvejybos sektoriui su tuo susijusias paslaugas, grupę.

| (243) | Žuvų aukcionų rinka yra labai konkurencinga rinka, kurioje tiesiogiai tarpusavyje konkuruoja kaimyninių valstybių narių aukcionai, mėginantys pritraukti kuo daugiau žvejų iš įvairių valstybių narių. Todėl bet koks šios rinkos dalyviui suteikiamas palankumas iškreipia aukcionų konkurenciją arba kelia grėsmę, kad ji gali būti iškreipta, ir taip gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(243)

Žuvų aukcionų rinka yra labai konkurencinga rinka, kurioje tiesiogiai tarpusavyje konkuruoja kaimyninių valstybių narių aukcionai, mėginantys pritraukti kuo daugiau žvejų iš įvairių valstybių narių. Todėl bet koks šios rinkos dalyviui suteikiamas palankumas iškreipia aukcionų konkurenciją arba kelia grėsmę, kad ji gali būti iškreipta, ir taip gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (244) | Tai patvirtina trečiųjų šalių pateiktos pastabos. Ir tikrai JK, Olandijos ir kiti Europos žuvų aukcionai ar žuvų aukcionų susivienijimai susidomėjo šia procedūra ir paaiškino, kokį poveikį valstybės pagalbos priemonės turėjo jų verslui. |
| --- | --- |

(244)

Tai patvirtina trečiųjų šalių pateiktos pastabos. Ir tikrai JK, Olandijos ir kiti Europos žuvų aukcionai ar žuvų aukcionų susivienijimai susidomėjo šia procedūra ir paaiškino, kokį poveikį valstybės pagalbos priemonės turėjo jų verslui.

| (245) | Galiausiai Komisija pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos nurodė, jog susidomėjimą Ostendės žuvų aukciono pirkimu išreiškė ne tik Belgijos, bet ir kitų valstybių narių aukcionai. |
| --- | --- |

(245)

Galiausiai Komisija pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos nurodė, jog susidomėjimą Ostendės žuvų aukciono pirkimu išreiškė ne tik Belgijos, bet ir kitų valstybių narių aukcionai.

| (246) | Kalbant apie nuomos paslaugų rinkas, pagalba šiuose sektoriuose veikiančioms įmonėms gali iškreipti konkurenciją įmonių, kurios nuomos paslaugas teikia kituose žvejybos uostuose, įskaitant kitose valstybėse narėse esančius uostus, atžvilgiu ir įmonių, nuomojančių netoli Ostendės žvejybos uosto esančius pastatus (tarp jų gali būti ir kitų valstybių narių įmonės), atžvilgiu. Be to, pagalbos priemonės galėjo padėti išlaikyti arba sustiprinti AGVO ir PAKHUIZEN, kurių veiklą nesuteikus pagalbos būtų perėmusi arba būtų galėjusi perimti kita įmonė, padėtį rinkoje. Reikėtų prisiminti, kad pagal Teisingumo Teismo praktiką vien tai, jog įmonei gaunant ekonominę naudą, kurios ji nebūtų gavusi įprastomis savo veiklos sąlygomis, jos konkurencingumas lyginant su kitomis konkuruojančiomis įmonėmis sustiprinamas, rodo, kad yra konkurencijos iškraipymo galimybė (57). |
| --- | --- |

(246)

Kalbant apie nuomos paslaugų rinkas, pagalba šiuose sektoriuose veikiančioms įmonėms gali iškreipti konkurenciją įmonių, kurios nuomos paslaugas teikia kituose žvejybos uostuose, įskaitant kitose valstybėse narėse esančius uostus, atžvilgiu ir įmonių, nuomojančių netoli Ostendės žvejybos uosto esančius pastatus (tarp jų gali būti ir kitų valstybių narių įmonės), atžvilgiu. Be to, pagalbos priemonės galėjo padėti išlaikyti arba sustiprinti AGVO ir PAKHUIZEN, kurių veiklą nesuteikus pagalbos būtų perėmusi arba būtų galėjusi perimti kita įmonė, padėtį rinkoje. Reikėtų prisiminti, kad pagal Teisingumo Teismo praktiką vien tai, jog įmonei gaunant ekonominę naudą, kurios ji nebūtų gavusi įprastomis savo veiklos sąlygomis, jos konkurencingumas lyginant su kitomis konkuruojančiomis įmonėmis sustiprinamas, rodo, kad yra konkurencijos iškraipymo galimybė (57).

| (247) | Dėl žvejybos uostų valdymo Komisija mano, kad pagalba tokioms įmonėms galėtų iškraipyti konkurenciją kitų žvejybos uostus valdančių įmonių, konkuruojančių su Ostendės žvejybos uostu, atžvilgiu. Be to, pagalbos priemonės galėjo padėti įmonei išlaikyti arba sustiprinti savo padėtį rinkoje, o nesuteikus pagalbos tokios įmonės veiklą būtų perėmusi arba būtų galėjusi perimti kita įmonė (58). |
| --- | --- |

(247)

Dėl žvejybos uostų valdymo Komisija mano, kad pagalba tokioms įmonėms galėtų iškraipyti konkurenciją kitų žvejybos uostus valdančių įmonių, konkuruojančių su Ostendės žvejybos uostu, atžvilgiu. Be to, pagalbos priemonės galėjo padėti įmonei išlaikyti arba sustiprinti savo padėtį rinkoje, o nesuteikus pagalbos tokios įmonės veiklą būtų perėmusi arba būtų galėjusi perimti kita įmonė (58).

| (248) | Komisija dar norėtų pridurti, kad, nors AGVO ir PAKHUIZEN nėra tiesioginės žuvų aukcionų rinkos dalyvės, jos teikia su šia veikla susijusias pagalbines paslaugas, darančias poveikį žuvų aukciono patrauklumui. Be to, Komisija pažymi, kad AGVO žuvų aukcionų rinkoje veikia netiesiogiai, per jos patronuojamąją įmonę EVO. Todėl bendrovei AGVO ir įmonei PAKHUIZEN suteikta pagalba gali ne tik iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį prekybai tarp valstybių narių konkrečioje rinkoje, kurioje jos veikia (nuomos rinkoje ir žvejybos uostų rinkoje), ir žuvų aukcionų rinkoje. |
| --- | --- |

(248)

Komisija dar norėtų pridurti, kad, nors AGVO ir PAKHUIZEN nėra tiesioginės žuvų aukcionų rinkos dalyvės, jos teikia su šia veikla susijusias pagalbines paslaugas, darančias poveikį žuvų aukciono patrauklumui. Be to, Komisija pažymi, kad AGVO žuvų aukcionų rinkoje veikia netiesiogiai, per jos patronuojamąją įmonę EVO. Todėl bendrovei AGVO ir įmonei PAKHUIZEN suteikta pagalba gali ne tik iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį prekybai tarp valstybių narių konkrečioje rinkoje, kurioje jos veikia (nuomos rinkoje ir žvejybos uostų rinkoje), ir žuvų aukcionų rinkoje.

10.1.5.   IŠVADA

| (249) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad atitinkančiais SESV 107 straipsnio 1 dalį ir todėl valstybės pagalba turi būti laikomi šie veiksmai:






  a) | Nauda, bendrovei AGVO suteikta šiais miesto sprendimais:






  — | suteikti AGVO pradinį 250 mln. BEF (6 179 338 EUR) kapitalą, |
| --- | --- | --- | --- |

(249)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad atitinkančiais SESV 107 straipsnio 1 dalį ir todėl valstybės pagalba turi būti laikomi šie veiksmai:

a)

Nauda, bendrovei AGVO suteikta šiais miesto sprendimais:

—

suteikti AGVO pradinį 250 mln. BEF (6 179 338 EUR) kapitalą,

| — | suteikti AGVO išimtinę teisę naudotis žvejybos uosto žeme ir jame esančiais pastatais, |
| --- | --- |

—

suteikti AGVO išimtinę teisę naudotis žvejybos uosto žeme ir jame esančiais pastatais,

| — | perduoti pastatus AGVO, |
| --- | --- |

—

perduoti pastatus AGVO,

| — | suteikti nemokamas garantijas AGVO paskoloms, |
| --- | --- |

—

suteikti nemokamas garantijas AGVO paskoloms,

| — | suteikti AGVO teisę rinkti savivaldybės mokesčius ir jais naudotis; |
| --- | --- |

—

suteikti AGVO teisę rinkti savivaldybės mokesčius ir jais naudotis;

| b) | Nauda, įmonei EVO suteikta šiais sprendimais:






  — | miesto – suteikti nemokamas garantijas EVO paskoloms, |
| --- | --- | --- |

b)

Nauda, įmonei EVO suteikta šiais sprendimais:

—

miesto – suteikti nemokamas garantijas EVO paskoloms,

| — | AGVO – neimti iš EVO nuomos už naudojimąsi pastatais, ir |
| --- | --- |

—

AGVO – neimti iš EVO nuomos už naudojimąsi pastatais, ir

| — | AGVO – suteikti EVO pradinį kapitalą ir padidinti šį kapitalą iki 3 969 000 EUR; |
| --- | --- |

—

AGVO – suteikti EVO pradinį kapitalą ir padidinti šį kapitalą iki 3 969 000 EUR;

| c) | Nauda, kurią miestas ir (arba) vėliau AGVO suteikė PAKHUIZEN ilgalaike pastatų nuomos sutartimi. |
| --- | --- |

c)

Nauda, kurią miestas ir (arba) vėliau AGVO suteikė PAKHUIZEN ilgalaike pastatų nuomos sutartimi.

10.2.   SUDERINAMUMAS

| (250) | Valstybės pagalba gali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka, jei ji atitinka vieną iš SESV numatytų išimčių. Aptariamos įmonės yra įmonės, kurios daugiausia veikia žuvininkystės sektoriuje, taip pat aktyviai dalyvauja nuomos paslaugų rinkoje. Komisija mano, kad AGVO, kaip žvejybos uosto valdytoja, ir EVO, kaip žuvų aukciono operatorė, yra įmonės, kurių didelė veiklos dalis turėtų būti laikoma žuvininkystės sektoriaus veikla. Labiau abejotina, kad PAKHUIZEN gali būti laikoma žuvininkystės sektoriuje veikiančia įmone. |
| --- | --- |

(250)

Valstybės pagalba gali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka, jei ji atitinka vieną iš SESV numatytų išimčių. Aptariamos įmonės yra įmonės, kurios daugiausia veikia žuvininkystės sektoriuje, taip pat aktyviai dalyvauja nuomos paslaugų rinkoje. Komisija mano, kad AGVO, kaip žvejybos uosto valdytoja, ir EVO, kaip žuvų aukciono operatorė, yra įmonės, kurių didelė veiklos dalis turėtų būti laikoma žuvininkystės sektoriaus veikla. Labiau abejotina, kad PAKHUIZEN gali būti laikoma žuvininkystės sektoriuje veikiančia įmone.

| (251) | Kalbant apie valstybės pagalbą žuvininkystės sektoriui, valstybės pagalbos priemonės laikomos suderinamomis su vidaus rinka, jei jos atitinka Valstybės pagalbos žuvininkystei gairėse nustatytas sąlygas. Pagal dabartinių gairių 5.3 punktą „neteisėta pagalba“, apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 dalies f punkte, bus įvertinta remiantis gairėmis, taikytinomis tą pagalbą nustatančio administracinio akto įsigaliojimo metu. Todėl pagalbą reikia vertinti remiantis 2001, 2004 ir 2008 m. žuvininkystės gairėmis. |
| --- | --- |

(251)

Kalbant apie valstybės pagalbą žuvininkystės sektoriui, valstybės pagalbos priemonės laikomos suderinamomis su vidaus rinka, jei jos atitinka Valstybės pagalbos žuvininkystei gairėse nustatytas sąlygas. Pagal dabartinių gairių 5.3 punktą „neteisėta pagalba“, apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 dalies f punkte, bus įvertinta remiantis gairėmis, taikytinomis tą pagalbą nustatančio administracinio akto įsigaliojimo metu. Todėl pagalbą reikia vertinti remiantis 2001, 2004 ir 2008 m. žuvininkystės gairėmis.

| (252) | Kadangi PAKHUIZEN negali būti laikoma žuvininkystės įmone, Komisija pažymi, kad pagalba turėtų būti vertinama remiantis visiems sektoriams taikytinomis bendrosiomis taisyklėmis ir atsižvelgiant į pagalbos tikslus. |
| --- | --- |

(252)

Kadangi PAKHUIZEN negali būti laikoma žuvininkystės įmone, Komisija pažymi, kad pagalba turėtų būti vertinama remiantis visiems sektoriams taikytinomis bendrosiomis taisyklėmis ir atsižvelgiant į pagalbos tikslus.

| (253) | Galiausiai Komisija pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos neužginčijo Komisijos analizės dėl suderinamumo. |
| --- | --- |

(253)

Galiausiai Komisija pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos neužginčijo Komisijos analizės dėl suderinamumo.

10.2.1.   AGVO SUTEIKTA PAGALBA

| (254) | Vertinant valstybės pagalbą, kurią miestas suteikė AGVO, būtina atskirti įvairius veiksmus ir jų atlikimo datas. |
| --- | --- |

(254)

Vertinant valstybės pagalbą, kurią miestas suteikė AGVO, būtina atskirti įvairius veiksmus ir jų atlikimo datas.

10.2.1.1.   
  Pradinis kapitalas

| (255) | Belgijos valdžios institucijos pareiškė, kad pradinis kapitalas turi būti vertinamas atsižvelgiant į Ostendės žuvų aukciono restruktūrizavimą. |
| --- | --- |

(255)

Belgijos valdžios institucijos pareiškė, kad pradinis kapitalas turi būti vertinamas atsižvelgiant į Ostendės žuvų aukciono restruktūrizavimą.

| (256) | Remiantis 2001 m. žuvininkystės gairių, taikytinų restruktūrizavimo laikotarpiu, 2.2.4 punktu, pagalbą sunkumus patiriančioms įmonėms restruktūrizuoti reikia vertinti pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti, taikytinas tuo metu, kai ta pagalba buvo suteikta, t. y. šiuo atveju pagal 1999 m. gaires, ir kai ji teikiama žuvininkystės bei akvakultūros sektoriuje veikiančioms įmonėms (59). |
| --- | --- |

(256)

Remiantis 2001 m. žuvininkystės gairių, taikytinų restruktūrizavimo laikotarpiu, 2.2.4 punktu, pagalbą sunkumus patiriančioms įmonėms restruktūrizuoti reikia vertinti pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti, taikytinas tuo metu, kai ta pagalba buvo suteikta, t. y. šiuo atveju pagal 1999 m. gaires, ir kai ji teikiama žuvininkystės bei akvakultūros sektoriuje veikiančioms įmonėms (59).

| (257) | Pagal 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 2.1 punktą sunkumus patiriančia laikoma tokia įmonė, kuri naudodamasi savo ištekliais ar lėšomis, kurias gali gauti iš savo savininko, akcininkų ar kreditorių, nesugeba sumažinti nuostolių, kurie, valdžios institucijoms neįsikišus, artimiausiu arba vidutinės trukmės laikotarpiu beveik neabejotinai priverstų ją nutraukti veiklą. Įprasti sunkumus patiriančios įmonės požymiai yra didėjantys nuostoliai, mažėjanti apyvarta, didėjančios atsargos, pajėgumų perteklius, mažėjantys grynųjų pinigų srautai, augančios skolos, didėjančios palūkanos ir mažėjanti arba nulinė grynojo turto vertė. |
| --- | --- |

(257)

Pagal 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 2.1 punktą sunkumus patiriančia laikoma tokia įmonė, kuri naudodamasi savo ištekliais ar lėšomis, kurias gali gauti iš savo savininko, akcininkų ar kreditorių, nesugeba sumažinti nuostolių, kurie, valdžios institucijoms neįsikišus, artimiausiu arba vidutinės trukmės laikotarpiu beveik neabejotinai priverstų ją nutraukti veiklą. Įprasti sunkumus patiriančios įmonės požymiai yra didėjantys nuostoliai, mažėjanti apyvarta, didėjančios atsargos, pajėgumų perteklius, mažėjantys grynųjų pinigų srautai, augančios skolos, didėjančios palūkanos ir mažėjanti arba nulinė grynojo turto vertė.

| (258) | Komisijos nuomone, nėra abejonių, kad Ostendės žuvų aukcionas 2001 m. turėjo visus sunkumus patiriančios įmonės požymius. Ir iš tikrųjų, kaip paaiškinta 17 konstatuojamojoje dalyje, kalbant apie į Belgijos uostus atvežamų žuvų kiekį, į Ostendę atvežamų žuvų 1991–2001 m. sumažėjo maždaug nuo 37 % iki 20 %. 1997–2001 m. aukciono apyvarta sumažėjo nuo 20 550 000 EUR iki 13 440 000 EUR, o per daugelį metų miestas užregistravo 1 850 000 EUR vidutinį metinį nuostolį. Taigi 2001 m. miestas turėjo nutarti, ką daryti: uždaryti aukcioną ar jį restruktūrizuoti. Todėl Komisija mano, kad Ostendės žuvų aukcionas yra sunkumus patirianti įmonė, kaip apibrėžta 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse. Belgijos valdžios institucijos šiai išvadai neprieštaravo. |
| --- | --- |

(258)

Komisijos nuomone, nėra abejonių, kad Ostendės žuvų aukcionas 2001 m. turėjo visus sunkumus patiriančios įmonės požymius. Ir iš tikrųjų, kaip paaiškinta 17 konstatuojamojoje dalyje, kalbant apie į Belgijos uostus atvežamų žuvų kiekį, į Ostendę atvežamų žuvų 1991–2001 m. sumažėjo maždaug nuo 37 % iki 20 %. 1997–2001 m. aukciono apyvarta sumažėjo nuo 20 550 000 EUR iki 13 440 000 EUR, o per daugelį metų miestas užregistravo 1 850 000 EUR vidutinį metinį nuostolį. Taigi 2001 m. miestas turėjo nutarti, ką daryti: uždaryti aukcioną ar jį restruktūrizuoti. Todėl Komisija mano, kad Ostendės žuvų aukcionas yra sunkumus patirianti įmonė, kaip apibrėžta 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse. Belgijos valdžios institucijos šiai išvadai neprieštaravo.

| (259) | Nors AGVO yra naujai sukurtas juridinis subjektas, Komisija pažymi, kad AGVO pradinio kapitalo formavimas buvo Ostendės žuvų aukciono restruktūrizavimo plano dalis. Kadangi pastarasis buvo sunkumus patirianti įmonė, o AGVO buvo įsteigta tik Ostendės žuvų aukciono restruktūrizavimo tikslu, ir kadangi AGVO perėmė ne tik Ostendės žuvų aukciono turtą, bet ir finansinę atsakomybę už įvairias banko paskolas, AGVO galima laikyti sunkumus patiriančia įmone tuo metu, kai jai buvo suteiktas pradinis kapitalas. Taigi galima laikyti, kad pradinis kapitalas yra restruktūrizavimo pagalba (60), kaip apibrėžta 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse. |
| --- | --- |

(259)

Nors AGVO yra naujai sukurtas juridinis subjektas, Komisija pažymi, kad AGVO pradinio kapitalo formavimas buvo Ostendės žuvų aukciono restruktūrizavimo plano dalis. Kadangi pastarasis buvo sunkumus patirianti įmonė, o AGVO buvo įsteigta tik Ostendės žuvų aukciono restruktūrizavimo tikslu, ir kadangi AGVO perėmė ne tik Ostendės žuvų aukciono turtą, bet ir finansinę atsakomybę už įvairias banko paskolas, AGVO galima laikyti sunkumus patiriančia įmone tuo metu, kai jai buvo suteiktas pradinis kapitalas. Taigi galima laikyti, kad pradinis kapitalas yra restruktūrizavimo pagalba (60), kaip apibrėžta 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse.

| (260) | Nors AGVO atitinka pagalbos skyrimo reikalavimus pagal 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 30 punktą, pagalba aukcionui restruktūrizuoti įsteigiant AGVO ir suteikiant jai 250 mln. BEF (6 179 338 EUR) pradinį kapitalą, neatitinka 1999 m. gairių 32 punkte nustatytų suderinamumo su vidaus rinka sąlygų. |
| --- | --- |

(260)

Nors AGVO atitinka pagalbos skyrimo reikalavimus pagal 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 30 punktą, pagalba aukcionui restruktūrizuoti įsteigiant AGVO ir suteikiant jai 250 mln. BEF (6 179 338 EUR) pradinį kapitalą, neatitinka 1999 m. gairių 32 punkte nustatytų suderinamumo su vidaus rinka sąlygų.

| (261) | Visų pirma pagal minėtų gairių 32 punktą „Restruktūrizavimo planas, kuris turi būti sudaromas kuo trumpesniam laikotarpiui, per pagrįstai nustatytos trukmės laiką, remiantis realiomis prielaidomis apie būsimas veiklos sąlygas, turi atkurti įmonės ilgalaikį gyvybingumą“. Komisija nemano, kad 19 konstatuojamojoje dalyje nurodytas restruktūrizavimo planas atitinka tas sąlygas. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad plane nėra konkrečių vidaus priemonių, galinčių pagerinti aukciono veiklą ir padėti nutraukti nuostolingą veiklą. |
| --- | --- |

(261)

Visų pirma pagal minėtų gairių 32 punktą „Restruktūrizavimo planas, kuris turi būti sudaromas kuo trumpesniam laikotarpiui, per pagrįstai nustatytos trukmės laiką, remiantis realiomis prielaidomis apie būsimas veiklos sąlygas, turi atkurti įmonės ilgalaikį gyvybingumą“. Komisija nemano, kad 19 konstatuojamojoje dalyje nurodytas restruktūrizavimo planas atitinka tas sąlygas. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad plane nėra konkrečių vidaus priemonių, galinčių pagerinti aukciono veiklą ir padėti nutraukti nuostolingą veiklą.

| (262) | Be to, skirtingai negu reikalaujama 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 32 punkte, panašu, kad restruktūrizacija nebuvo pagrįsta rinkos tyrimu, kuris suteiktų informaciją apie būsimą pasiūlą ir paklausą, pateiktų atitinkamos rinkos analizę ir kitą 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių I priede minimą informaciją. |
| --- | --- |

(262)

Be to, skirtingai negu reikalaujama 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 32 punkte, panašu, kad restruktūrizacija nebuvo pagrįsta rinkos tyrimu, kuris suteiktų informaciją apie būsimą pasiūlą ir paklausą, pateiktų atitinkamos rinkos analizę ir kitą 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių I priede minimą informaciją.

| (263) | Restruktūrizavimo plane nėra ir 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 33 punkte nurodytų elementų, tai yra aplinkybių, nulėmusių įmonės sunkumus, kuriomis remiantis būtų galima įvertinti, ar siūlomos tinkamos priemonės; dabartinę ir būsimą pasiūlą bei paklausą susijusių produktų rinkoje, numatant geriausius ir blogiausius scenarijus, tarpines prielaidas ir konkrečius įmonės privalumus bei trūkumus. |
| --- | --- |

(263)

Restruktūrizavimo plane nėra ir 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 33 punkte nurodytų elementų, tai yra aplinkybių, nulėmusių įmonės sunkumus, kuriomis remiantis būtų galima įvertinti, ar siūlomos tinkamos priemonės; dabartinę ir būsimą pasiūlą bei paklausą susijusių produktų rinkoje, numatant geriausius ir blogiausius scenarijus, tarpines prielaidas ir konkrečius įmonės privalumus bei trūkumus.

| (264) | Be to, Komisija mano, kad turima informacija nerodo, jog pagalba buvo minimali, t. y. tik tiek, kiek reikia, kaip reikalaujama 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punkte, arba kad iš pagalbos gavėjo būtų reikalauta įnešti savo lėšų dalį. Šiuo atžvilgiu tikslinga pažymėti ir tai, kad pagal 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 41 punktą pagalba turi būti naudojama tik įmonės gyvybingumui atkurti ir neturėtų suteikti jos gavėjui galimybės padidinti gamybos pajėgumus, kai įgyvendinamas restruktūrizavimo planas. Tačiau, kaip pirmiau pažymėta, 2001 m. parengtas finansinis planas rodo, kad žuvų aukcionas po aštuonerių metų galėjo atsigauti neišleidus visų 250 mln. BEF. Verslo plane dar numatyta, kad per pirmuosius penkerius restruktūrizuoto aukciono veikimo rinkoje metus 10 % padidės jo apyvarta, o tai galėtų reikšti, kad žuvų aukcioną ketinta plėsti. Taigi atkūrimo planas, atrodo, nebuvo skirtas užtikrinti, kad pagalba būtų naudojama tik įmonės gyvybingumui atkurti, o norėta suteikti žuvų aukcionui teisę naudotis papildomais finansiniais ištekliais jo gamybos pajėgumams didinti, veiklai plėsti ir (arba) agresyviai elgtis rinkoje. Iš gautos informacijos matyti, kad pagalba tikrai buvo panaudota aukciono veiklai plėsti (61) ir agresyviai, rinką iškraipančiai veiklai vykdyti (62). |
| --- | --- |

(264)

Be to, Komisija mano, kad turima informacija nerodo, jog pagalba buvo minimali, t. y. tik tiek, kiek reikia, kaip reikalaujama 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 40 punkte, arba kad iš pagalbos gavėjo būtų reikalauta įnešti savo lėšų dalį. Šiuo atžvilgiu tikslinga pažymėti ir tai, kad pagal 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 41 punktą pagalba turi būti naudojama tik įmonės gyvybingumui atkurti ir neturėtų suteikti jos gavėjui galimybės padidinti gamybos pajėgumus, kai įgyvendinamas restruktūrizavimo planas. Tačiau, kaip pirmiau pažymėta, 2001 m. parengtas finansinis planas rodo, kad žuvų aukcionas po aštuonerių metų galėjo atsigauti neišleidus visų 250 mln. BEF. Verslo plane dar numatyta, kad per pirmuosius penkerius restruktūrizuoto aukciono veikimo rinkoje metus 10 % padidės jo apyvarta, o tai galėtų reikšti, kad žuvų aukcioną ketinta plėsti. Taigi atkūrimo planas, atrodo, nebuvo skirtas užtikrinti, kad pagalba būtų naudojama tik įmonės gyvybingumui atkurti, o norėta suteikti žuvų aukcionui teisę naudotis papildomais finansiniais ištekliais jo gamybos pajėgumams didinti, veiklai plėsti ir (arba) agresyviai elgtis rinkoje. Iš gautos informacijos matyti, kad pagalba tikrai buvo panaudota aukciono veiklai plėsti (61) ir agresyviai, rinką iškraipančiai veiklai vykdyti (62).

| (265) | Komisija toliau nurodo, kad restruktūrizavimo plane nėra priemonių, užtikrinančių, jog bus įgyvendintas visas planas ir bus laikomasi visų jame nurodytų sąlygų. |
| --- | --- |

(265)

Komisija toliau nurodo, kad restruktūrizavimo plane nėra priemonių, užtikrinančių, jog bus įgyvendintas visas planas ir bus laikomasi visų jame nurodytų sąlygų.

| (266) | Be to, Belgija neįrodė, kad buvo imtasi kompensacinių priemonių pagal 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 35–39 punktus arba kad buvo įvykdytos konkrečios (alternatyvios) žemės ūkiui (įskaitant žuvininkystę) taikomos sąlygos, nustatytos 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 73–82 punktuose (63). Tikrai nepanašu, kad miestas būtų ėmęsis priemonių kuo labiau sumažinti neigiamą aptariamos pagalbos poveikį konkurentams, nepaisant, kad to reikalaujama 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 35 punkte. Vis dėlto, atsižvelgiant į specifinę žuvų aukcionų padėtį, susijusią visų pirma su ribota pasiūla dėl kasmet Sąjungos lygmeniu priimamų ribojamųjų išteklių išsaugojimo priemonių, labai tikėtina, kad pagalba neigiamai paveiktų konkuruojančius aukcionus, o miestui derėjo skirti ypač daug dėmesio šiam klausimui. |
| --- | --- |

(266)

Be to, Belgija neįrodė, kad buvo imtasi kompensacinių priemonių pagal 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 35–39 punktus arba kad buvo įvykdytos konkrečios (alternatyvios) žemės ūkiui (įskaitant žuvininkystę) taikomos sąlygos, nustatytos 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 73–82 punktuose (63). Tikrai nepanašu, kad miestas būtų ėmęsis priemonių kuo labiau sumažinti neigiamą aptariamos pagalbos poveikį konkurentams, nepaisant, kad to reikalaujama 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 35 punkte. Vis dėlto, atsižvelgiant į specifinę žuvų aukcionų padėtį, susijusią visų pirma su ribota pasiūla dėl kasmet Sąjungos lygmeniu priimamų ribojamųjų išteklių išsaugojimo priemonių, labai tikėtina, kad pagalba neigiamai paveiktų konkuruojančius aukcionus, o miestui derėjo skirti ypač daug dėmesio šiam klausimui.

| (267) | Todėl AGVO suteikta pagalba žuvų aukcionui restruktūrizuoti yra nesuderinama nei su 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytomis sąlygomis, nei su 2001 m. žuvininkystės gairėmis, kurios yra susijusios su sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis. |
| --- | --- |

(267)

Todėl AGVO suteikta pagalba žuvų aukcionui restruktūrizuoti yra nesuderinama nei su 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytomis sąlygomis, nei su 2001 m. žuvininkystės gairėmis, kurios yra susijusios su sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis.

| (268) | Dėl to, ar kapitalo suteikimas galėtų būti laikomas kompensacija už įsipareigojimus teikti viešąsias paslaugas, Komisija nurodo savo analizę, pateiktą šio sprendimo 10.2.1.4 punkte. |
| --- | --- |

(268)

Dėl to, ar kapitalo suteikimas galėtų būti laikomas kompensacija už įsipareigojimus teikti viešąsias paslaugas, Komisija nurodo savo analizę, pateiktą šio sprendimo 10.2.1.4 punkte.

10.2.1.2.   
  Pastatų nuosavybės teisės ir išimtinės teisės naudotis žeme bei pastatais perdavimas

| (269) | Kaip nustatyta šio sprendimo 10.1.2.2.2 punkte, išimtinė teisė nuo 2002 m. kovo 14 d. nemokamai naudotis žeme ir pastatais suteikta, o vėliau kelių pastatų, kurių plotas 57 500 m2, nuosavybės teisė miesto perduota nenustatant bendrovei AGVO panašios vertės įpareigojimų. Kaip pažymėta, nei įstatai, nei perdavimo aktas nesusiję su kokia nors ypatinga ar neįprasta sąlyga arba įpareigojimu, kurie pateisintų nuomos mokesčio ar atlygio nebuvimą. |
| --- | --- |

(269)

Kaip nustatyta šio sprendimo 10.1.2.2.2 punkte, išimtinė teisė nuo 2002 m. kovo 14 d. nemokamai naudotis žeme ir pastatais suteikta, o vėliau kelių pastatų, kurių plotas 57 500 m2, nuosavybės teisė miesto perduota nenustatant bendrovei AGVO panašios vertės įpareigojimų. Kaip pažymėta, nei įstatai, nei perdavimo aktas nesusiję su kokia nors ypatinga ar neįprasta sąlyga arba įpareigojimu, kurie pateisintų nuomos mokesčio ar atlygio nebuvimą.

| (270) | Todėl toks veiksmas turi būti laikomas pagalba, skirta pagerinti įmonės padėtį ir padidinti jos verslo likvidumą, o tai sumažintų pagalbos gavėjo gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

(270)

Todėl toks veiksmas turi būti laikomas pagalba, skirta pagerinti įmonės padėtį ir padidinti jos verslo likvidumą, o tai sumažintų pagalbos gavėjo gamybos sąnaudas.

| (271) | Komisija nenustatė, kad ši pagalba atitiktų nors vieną iš 2001 m. žuvininkystės gairėse numatytų suderinamumo su vidaus rinka taisyklių, o Belgijos valdžios institucijos taip pat nepateikė tokių įrodymų. |
| --- | --- |

(271)

Komisija nenustatė, kad ši pagalba atitiktų nors vieną iš 2001 m. žuvininkystės gairėse numatytų suderinamumo su vidaus rinka taisyklių, o Belgijos valdžios institucijos taip pat nepateikė tokių įrodymų.

| (272) | Dėl to, kiek išimtinio naudojimo teisės suteikimas ir nuosavybės teisės perdavimas neatlygintinai turėtų būti siejami su žuvų aukciono restruktūrizavimu, Komisija šio sprendimo 260 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse jau nustatė, kad, nors tuo metu, kai buvo taikoma restruktūrizavimo pagalba, AGVO būtų buvę galima laikyti atitinkančia pagalbos skyrimo reikalavimus (t. y. sunkumus patiriančia įmone), 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių sąlygos neįvykdytos. |
| --- | --- |

(272)

Dėl to, kiek išimtinio naudojimo teisės suteikimas ir nuosavybės teisės perdavimas neatlygintinai turėtų būti siejami su žuvų aukciono restruktūrizavimu, Komisija šio sprendimo 260 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse jau nustatė, kad, nors tuo metu, kai buvo taikoma restruktūrizavimo pagalba, AGVO būtų buvę galima laikyti atitinkančia pagalbos skyrimo reikalavimus (t. y. sunkumus patiriančia įmone), 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių sąlygos neįvykdytos.

| (273) | Dėl to, kiek išimtinio naudojimo teisės suteikimas ir nuosavybės teisės perdavimas galėtų būti laikomi kompensacija už įsipareigojimus teikti viešąsias paslaugas, Komisija nurodo savo analizę, pateiktą šio sprendimo 10.2.1.4 punkte. |
| --- | --- |

(273)

Dėl to, kiek išimtinio naudojimo teisės suteikimas ir nuosavybės teisės perdavimas galėtų būti laikomi kompensacija už įsipareigojimus teikti viešąsias paslaugas, Komisija nurodo savo analizę, pateiktą šio sprendimo 10.2.1.4 punkte.

10.2.1.3.   
  Paskolų garantijos

| (274) | Belgijos valdžios institucijos mano, kad būtina atskirti nemokamas garantijas paskoloms, skirtoms renovacijos darbams, ir toms, kurios buvo naudojamos EVO remti. |
| --- | --- |

(274)

Belgijos valdžios institucijos mano, kad būtina atskirti nemokamas garantijas paskoloms, skirtoms renovacijos darbams, ir toms, kurios buvo naudojamos EVO remti.

| (275) | Šiuo atžvilgiu jos pripažino, kad 550 000 EUR paskola buvo naudojama EVO remti. |
| --- | --- |

(275)

Šiuo atžvilgiu jos pripažino, kad 550 000 EUR paskola buvo naudojama EVO remti.

| (276) | Belgijos valdžios institucijos pareiškė, kad nemokamos garantijos paskoloms, kurios buvo naudojamos EVO remti, turėtų būti siejamos su žuvų aukciono restruktūrizavimu. |
| --- | --- |

(276)

Belgijos valdžios institucijos pareiškė, kad nemokamos garantijos paskoloms, kurios buvo naudojamos EVO remti, turėtų būti siejamos su žuvų aukciono restruktūrizavimu.

| (277) | Tačiau Komisija pažymi, kad, kaip nustatyta šio sprendimo 260 konstatuojamojoje dalyje ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, nors tuo metu, kai buvo taikoma restruktūrizavimo pagalba, AGVO būtų buvę galima laikyti atitinkančia restruktūrizavimo pagalbos skyrimo reikalavimus (t. y. sunkumus patiriančia įmone), 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių sąlygos neįvykdytos. |
| --- | --- |

(277)

Tačiau Komisija pažymi, kad, kaip nustatyta šio sprendimo 260 konstatuojamojoje dalyje ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, nors tuo metu, kai buvo taikoma restruktūrizavimo pagalba, AGVO būtų buvę galima laikyti atitinkančia restruktūrizavimo pagalbos skyrimo reikalavimus (t. y. sunkumus patiriančia įmone), 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių sąlygos neįvykdytos.

| (278) | Be to, Komisija pažymi, kad nemokamos garantijos yra pagalbos priemonės, nenurodytos restruktūrizacijos plane. Komisija primena, kad pagal 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 3.2.3 punktą ir 2004 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 3.3 punktą (64) restruktūrizavimo pagalba turėtų būti teikiama tik kartą. Todėl, netgi darant prielaidą, kad pirminė pagalba, būtent, pradinis kapitalas ir t. t., atitiko taikomas sanavimo ir restruktūrizavimo gaires, – quod non, – nemokamos garantijos neatitinka sąlygos „tik vieną kartą“. |
| --- | --- |

(278)

Be to, Komisija pažymi, kad nemokamos garantijos yra pagalbos priemonės, nenurodytos restruktūrizacijos plane. Komisija primena, kad pagal 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 3.2.3 punktą ir 2004 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 3.3 punktą (64) restruktūrizavimo pagalba turėtų būti teikiama tik kartą. Todėl, netgi darant prielaidą, kad pirminė pagalba, būtent, pradinis kapitalas ir t. t., atitiko taikomas sanavimo ir restruktūrizavimo gaires, – quod non, – nemokamos garantijos neatitinka sąlygos „tik vieną kartą“.

| (279) | Belgijos valdžios institucijos, atrodo, nori pasakyti, kad galiausiai miestas nutarė suteikti nemokamas paskolų garantijas, užuot toliau kasmet dalimis mokėjęs pradinį kapitalą. Tačiau Komisija pažymi, kad restruktūrizavimo planas nebuvo pataisytas pagal 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 52 punktą ir 2004 m. gaires. Be to, neaišku, ar pagalbos suma buvo padidinta, ar sumažinta, o gal buvo pakeista pagalbos forma. Iš tikrųjų, nors ir ne visas pradinis kapitalas buvo išmokėtas metinėmis dalimis, kaip iš pradžių buvo numatyta, pagal įstatymą AGVO turėjo teisę reikalauti, kad jos akcininkas išmokėtų pradinio kapitalo likutį. AGVO šia teise pasinaudojo 2006 m. ir 2007 m., kai jai buvo išmokėtos kitos dalys. |
| --- | --- |

(279)

Belgijos valdžios institucijos, atrodo, nori pasakyti, kad galiausiai miestas nutarė suteikti nemokamas paskolų garantijas, užuot toliau kasmet dalimis mokėjęs pradinį kapitalą. Tačiau Komisija pažymi, kad restruktūrizavimo planas nebuvo pataisytas pagal 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 52 punktą ir 2004 m. gaires. Be to, neaišku, ar pagalbos suma buvo padidinta, ar sumažinta, o gal buvo pakeista pagalbos forma. Iš tikrųjų, nors ir ne visas pradinis kapitalas buvo išmokėtas metinėmis dalimis, kaip iš pradžių buvo numatyta, pagal įstatymą AGVO turėjo teisę reikalauti, kad jos akcininkas išmokėtų pradinio kapitalo likutį. AGVO šia teise pasinaudojo 2006 m. ir 2007 m., kai jai buvo išmokėtos kitos dalys.

| (280) | Todėl Komisija mano, kad nemokama 550 000 EUR paskolos garantija nesuderinama nei su 1999 m., nei su 2004 m. gairių sąlygomis, nei su 2004 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis. |
| --- | --- |

(280)

Todėl Komisija mano, kad nemokama 550 000 EUR paskolos garantija nesuderinama nei su 1999 m., nei su 2004 m. gairių sąlygomis, nei su 2004 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis.

| (281) | Dėl nemokamų garantijų paskoloms, kurios buvo naudojamos renovacijai, Komisija nurodo savo analizę, pateiktą šio sprendimo 10.2.1.4 punkte. |
| --- | --- |

(281)

Dėl nemokamų garantijų paskoloms, kurios buvo naudojamos renovacijai, Komisija nurodo savo analizę, pateiktą šio sprendimo 10.2.1.4 punkte.

10.2.1.4.   
  Mokesčiai ir kompensacija už viešųjų paslaugų teikimą

| (282) | Belgijos valdžios institucijos įrodinėjo, kad dalis pradinio kapitalo, dalis pastatų ir dalis garantuojamų paskolų buvo panaudotos bendros (ekonominės) svarbos paslaugoms teikti, būtent, žvejybos uostui tvarkyti ir pastatams viešosioms ir pusiau viešoms organizacijoms nuomoti. Jos taip pat laikėsi nuomonės, kad teisė iš žvejybos uosto naudotojų rinkti (ir naudoti) mokesčius turėtų būti laikoma AGVO viešųjų interesų užduočių dalimi. |
| --- | --- |

(282)

Belgijos valdžios institucijos įrodinėjo, kad dalis pradinio kapitalo, dalis pastatų ir dalis garantuojamų paskolų buvo panaudotos bendros (ekonominės) svarbos paslaugoms teikti, būtent, žvejybos uostui tvarkyti ir pastatams viešosioms ir pusiau viešoms organizacijoms nuomoti. Jos taip pat laikėsi nuomonės, kad teisė iš žvejybos uosto naudotojų rinkti (ir naudoti) mokesčius turėtų būti laikoma AGVO viešųjų interesų užduočių dalimi.

| (283) | Belgijos valdžios institucijos neįrodė, kad šios priemonės gali būti paskelbtos suderinamomis pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį. Reikia nepamiršti, kad valstybei narei, kuri remiasi SESV 106 straipsnio 2 dalimi nukrypdama nuo pagrindinių Sutarties taisyklių, privalu įrodyti, kad tos nuostatos taikymo sąlygų laikomasi (65). Bet kuriuo atveju Komisija patikrino, ar pagalbos priemones būtų galima laikyti kompensacija už viešųjų paslaugų teikimą pagal SESV 106 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

(283)

Belgijos valdžios institucijos neįrodė, kad šios priemonės gali būti paskelbtos suderinamomis pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį. Reikia nepamiršti, kad valstybei narei, kuri remiasi SESV 106 straipsnio 2 dalimi nukrypdama nuo pagrindinių Sutarties taisyklių, privalu įrodyti, kad tos nuostatos taikymo sąlygų laikomasi (65). Bet kuriuo atveju Komisija patikrino, ar pagalbos priemones būtų galima laikyti kompensacija už viešųjų paslaugų teikimą pagal SESV 106 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas.

| (284) | Šiuo atžvilgiu Komisija 1996 m. (66) ir 2001 m. (67) komunikatuose dėl bendros svarbos paslaugų Europoje ir 2005 m. Bendrijos bendrosiose nuostatose dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (68) išsamiai išdėstė sąlygas, kurių laikantis valstybės pagalbą galima laikyti suderinama pagal 106 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(284)

Šiuo atžvilgiu Komisija 1996 m. (66) ir 2001 m. (67) komunikatuose dėl bendros svarbos paslaugų Europoje ir 2005 m. Bendrijos bendrosiose nuostatose dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (68) išsamiai išdėstė sąlygas, kurių laikantis valstybės pagalbą galima laikyti suderinama pagal 106 straipsnio 2 dalį.

| (285) | Viena šių sąlygų yra ta, kad valstybė narė pagalbą gaunančiai įmonei turi patikėti konkretų bendros ekonominės svarbos uždavinį. Tokiame patikėjimo akte ar aktuose turi būti tiksliai nurodytas bent įsipareigojimų teikti viešąją paslaugą pobūdis, apimtis ir trukmė bei atitinkamos įmonės identifikavimo duomenys. |
| --- | --- |

(285)

Viena šių sąlygų yra ta, kad valstybė narė pagalbą gaunančiai įmonei turi patikėti konkretų bendros ekonominės svarbos uždavinį. Tokiame patikėjimo akte ar aktuose turi būti tiksliai nurodytas bent įsipareigojimų teikti viešąją paslaugą pobūdis, apimtis ir trukmė bei atitinkamos įmonės identifikavimo duomenys.

| (286) | Komisija galėtų sutikti, kad bendrovės AGVO įstatuose jai pavesta valdyti žvejybos uostą ir kad šis pavedimas reiškia konkrečius įpareigojimus. |
| --- | --- |

(286)

Komisija galėtų sutikti, kad bendrovės AGVO įstatuose jai pavesta valdyti žvejybos uostą ir kad šis pavedimas reiškia konkrečius įpareigojimus.

| (287) | Tačiau dėl AGVO nuomos veiklos Komisija pažymi, kad bendrovei AGVO nustatyti įpareigojimai teikti viešąsias paslaugas nėra aiškiai apibrėžti. Visų pirma ji negalėjo rasti jokios nuostatos, kuria AGVO būtų paskirti konkretūs įpareigojimai šiuo atžvilgiu, o Belgijos valdžios institucijos nepateikė daugiau informacijos šiuo klausimu. Belgijos valdžios institucijos, atrodo, laikosi nuomonės, kad tai, jog pastatus nuomojančios organizacijos yra viešosios arba pusiau viešos, būtinai reiškia, kad įmonės, kurios išnuomoja toms organizacijoms pastatus, pačios teikia viešąją paslaugą. Tačiau Komisija negali sutikti su šia nuomone, nes šis faktas pats savaime nereiškia, kad buvo patikėta ar pavesta vykdyti konkretų viešosios paslaugos įpareigojimą, kuris skirtųsi nuo įsipareigojimų, kuriuos vykdo kiekvienas privatus nuomotojas. Todėl Komisija daro išvadą, kad Belgija neįrodė, jog bendrovei AGVO buvo patikėtas įpareigojimas teikti viešąsias paslaugas, susijusias su jos vykdoma nuomos veikla. |
| --- | --- |

(287)

Tačiau dėl AGVO nuomos veiklos Komisija pažymi, kad bendrovei AGVO nustatyti įpareigojimai teikti viešąsias paslaugas nėra aiškiai apibrėžti. Visų pirma ji negalėjo rasti jokios nuostatos, kuria AGVO būtų paskirti konkretūs įpareigojimai šiuo atžvilgiu, o Belgijos valdžios institucijos nepateikė daugiau informacijos šiuo klausimu. Belgijos valdžios institucijos, atrodo, laikosi nuomonės, kad tai, jog pastatus nuomojančios organizacijos yra viešosios arba pusiau viešos, būtinai reiškia, kad įmonės, kurios išnuomoja toms organizacijoms pastatus, pačios teikia viešąją paslaugą. Tačiau Komisija negali sutikti su šia nuomone, nes šis faktas pats savaime nereiškia, kad buvo patikėta ar pavesta vykdyti konkretų viešosios paslaugos įpareigojimą, kuris skirtųsi nuo įsipareigojimų, kuriuos vykdo kiekvienas privatus nuomotojas. Todėl Komisija daro išvadą, kad Belgija neįrodė, jog bendrovei AGVO buvo patikėtas įpareigojimas teikti viešąsias paslaugas, susijusias su jos vykdoma nuomos veikla.

| (288) | Be to, Komisija mano, kad AGVO suteiktos pagalbos priemonės neatitinka ir būtinumo bei proporcingumo reikalavimo. |
| --- | --- |

(288)

Be to, Komisija mano, kad AGVO suteiktos pagalbos priemonės neatitinka ir būtinumo bei proporcingumo reikalavimo.

| (289) | Kompensacijos būtinumo ir proporcingumo reikalavimai yra šie (visų pirma žr. 2005 m. Bendrijos bendrųjų nuostatų dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma 14, 15, ir 17 punktus):






  — | kompensacijos suma negali būti didesnė už tą, kuri reikalinga padengti išlaidas, patirtas vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus, atsižvelgiant į vykdant šiuos įsipareigojimus gautas pajamas ir pagrįstą pelną, |
| --- | --- | --- |

(289)

Kompensacijos būtinumo ir proporcingumo reikalavimai yra šie (visų pirma žr. 2005 m. Bendrijos bendrųjų nuostatų dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma 14, 15, ir 17 punktus):

—

kompensacijos suma negali būti didesnė už tą, kuri reikalinga padengti išlaidas, patirtas vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus, atsižvelgiant į vykdant šiuos įsipareigojimus gautas pajamas ir pagrįstą pelną,

| — | į kompensacijos sumą įeina valstybės ar iš valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, nepaisant jos klasifikavimo pagal SESV 107 straipsnį, |
| --- | --- |

—

į kompensacijos sumą įeina valstybės ar iš valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, nepaisant jos klasifikavimo pagal SESV 107 straipsnį,

| — | kompensacijos suma iš tikrųjų turi būti panaudota bendros ekonominės svarbos paslaugai teikti. Viešosios paslaugos kompensacijos panaudojimas veiklai kitose rinkose nepateisinamas ir todėl yra su rinka nesuderinama valstybės pagalba. |
| --- | --- |

—

kompensacijos suma iš tikrųjų turi būti panaudota bendros ekonominės svarbos paslaugai teikti. Viešosios paslaugos kompensacijos panaudojimas veiklai kitose rinkose nepateisinamas ir todėl yra su rinka nesuderinama valstybės pagalba.

| (290) | Komisija pažymi, kad būtinumo ir proporcingumo reikalavimai šiuo atveju neįvykdyti. Belgija pripažino, kad kompensavimo kriterijai nebuvo apibrėžti. Be to, Belgijos valdžios institucijos paaiškino Komisijai, kad nebuvo įmanoma nustatyti išlaidų, patirtų vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus, ir pajamų, gautų juos vykdant. Komisija toliau pažymi, kad AGVO savo atskiroms veikloms rūšims neveda atskiros apskaitos. Todėl kompensacija už viešųjų paslaugų įsipareigojimus gali būti panaudota veiklai kitose rinkose. Keli bylos elementai rodo, kad buvo suteikta pernelyg didelė kompensacija. Pavyzdžiui, dėl nemokamų paskolų garantijų šio sprendimo 186 konstatuojamojoje dalyje ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse nustatyta, kad garantuojamos paskolos galėjo būti ir buvo naudojamos kitiems tikslams nei numatyta iš pradžių. Kadangi į įmonę EVO investuota kapitalo dalis (3 969 000 EUR) ir kaina, sumokėta už įmonės PAKHUIZEN akcijų įsigijimą (350 000 EUR) (iš viso 4 319 000 EUR), viršija bendrovei AGVO iš tikrųjų sumokėtą kapitalą (3 596 665,62 EUR), AGVO būtinai turėjo panaudoti paskolas ir galbūt mokesčius joms finansuoti. |
| --- | --- |

(290)

Komisija pažymi, kad būtinumo ir proporcingumo reikalavimai šiuo atveju neįvykdyti. Belgija pripažino, kad kompensavimo kriterijai nebuvo apibrėžti. Be to, Belgijos valdžios institucijos paaiškino Komisijai, kad nebuvo įmanoma nustatyti išlaidų, patirtų vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus, ir pajamų, gautų juos vykdant. Komisija toliau pažymi, kad AGVO savo atskiroms veikloms rūšims neveda atskiros apskaitos. Todėl kompensacija už viešųjų paslaugų įsipareigojimus gali būti panaudota veiklai kitose rinkose. Keli bylos elementai rodo, kad buvo suteikta pernelyg didelė kompensacija. Pavyzdžiui, dėl nemokamų paskolų garantijų šio sprendimo 186 konstatuojamojoje dalyje ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse nustatyta, kad garantuojamos paskolos galėjo būti ir buvo naudojamos kitiems tikslams nei numatyta iš pradžių. Kadangi į įmonę EVO investuota kapitalo dalis (3 969 000 EUR) ir kaina, sumokėta už įmonės PAKHUIZEN akcijų įsigijimą (350 000 EUR) (iš viso 4 319 000 EUR), viršija bendrovei AGVO iš tikrųjų sumokėtą kapitalą (3 596 665,62 EUR), AGVO būtinai turėjo panaudoti paskolas ir galbūt mokesčius joms finansuoti.

| (291) | Dėl minėtų priežasčių Komisija negali šių pagalbos priemonių laikyti suderinamomis su sąlygomis, nustatytomis pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(291)

Dėl minėtų priežasčių Komisija negali šių pagalbos priemonių laikyti suderinamomis su sąlygomis, nustatytomis pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį.

10.2.2.   ĮMONEI EVO SUTEIKTA PAGALBA

| (292) | Dėl valstybės pagalbos, kurią miestas ir bendrovė AGVO suteikė įmonei EVO, vertinant būtina išskirti įvairius veiksmus ir datas, kada jie vyko. |
| --- | --- |

(292)

Dėl valstybės pagalbos, kurią miestas ir bendrovė AGVO suteikė įmonei EVO, vertinant būtina išskirti įvairius veiksmus ir datas, kada jie vyko.

| (293) | Šiuos sprendimus reikia įvertinti remiantis 2001 m. gairėmis:






  — | 2002 m. birželio 28 d. ir rugsėjo 27 d. bei 2004 m. balandžio 23 d. miesto priimtus sprendimus suteikti nemokamas paskolų garantijas, |
| --- | --- | --- |

(293)

Šiuos sprendimus reikia įvertinti remiantis 2001 m. gairėmis:

—

2002 m. birželio 28 d. ir rugsėjo 27 d. bei 2004 m. balandžio 23 d. miesto priimtus sprendimus suteikti nemokamas paskolų garantijas,

| — | AGVO sprendimą nuo 2002 m. rugpjūčio 8 d. leisti įmonei EVO nuolat nemokamai naudotis AGVO priklausančiais pastatais, kurių bendras plotas 13 600 m2, |
| --- | --- |

—

AGVO sprendimą nuo 2002 m. rugpjūčio 8 d. leisti įmonei EVO nuolat nemokamai naudotis AGVO priklausančiais pastatais, kurių bendras plotas 13 600 m2,

| — | 2002 m. rugpjūčio 22 d. AGVO sprendimą suteikti EVO pradinį 371 840 EUR kapitalą. |
| --- | --- |

—

2002 m. rugpjūčio 22 d. AGVO sprendimą suteikti EVO pradinį 371 840 EUR kapitalą.

| (294) | Šiuos sprendimus reikia įvertinti remiantis 2004 m. gairėmis:






  — | 2005 m. balandžio 22 d. miesto sprendimą suteikti EVO nemokamą paskolos garantiją, |
| --- | --- | --- |

(294)

Šiuos sprendimus reikia įvertinti remiantis 2004 m. gairėmis:

—

2005 m. balandžio 22 d. miesto sprendimą suteikti EVO nemokamą paskolos garantiją,

| — | 2004 m. gruodžio 31 d., 2005 m. gruodžio 31 d. ir 2007 m. gruodžio 21 d. AGVO sprendimus padidinti EVO kapitalą atleidžiant nuo skolų. |
| --- | --- |

—

2004 m. gruodžio 31 d., 2005 m. gruodžio 31 d. ir 2007 m. gruodžio 21 d. AGVO sprendimus padidinti EVO kapitalą atleidžiant nuo skolų.

| (295) | Šiuos sprendimus reikia įvertinti remiantis ir 2001 m., ir 2004 m. gairėmis:






  — | AGVO sprendimus nuo 2002 m. rugpjūčio 22 d. iki 2006 m. rugpjūčio 3 d. suteikti nemokamas 600 000 EUR vertės paskolų garantijas. |
| --- | --- | --- |

(295)

Šiuos sprendimus reikia įvertinti remiantis ir 2001 m., ir 2004 m. gairėmis:

—

AGVO sprendimus nuo 2002 m. rugpjūčio 22 d. iki 2006 m. rugpjūčio 3 d. suteikti nemokamas 600 000 EUR vertės paskolų garantijas.

| (296) | Šį sprendimą reikia įvertinti remiantis ir 2004 m., ir 2008 m. gairėmis:






  — | miesto sprendimą nuo 2007 m. rugsėjo 27 d. iki 2008 m. rugsėjo 4 d. suteikti nemokamą 78 000 EUR vertės paskolos garantiją. |
| --- | --- | --- |

(296)

Šį sprendimą reikia įvertinti remiantis ir 2004 m., ir 2008 m. gairėmis:

—

miesto sprendimą nuo 2007 m. rugsėjo 27 d. iki 2008 m. rugsėjo 4 d. suteikti nemokamą 78 000 EUR vertės paskolos garantiją.

10.2.2.1.   
  Paskolų garantijos, teisė nemokamai naudotis žuvų aukcionu

| (297) | Pagal 2001 m. gairių 1.2 punktą ir 2004 m. žuvininkystės gairių 3.7 punktą valstybės pagalba, suteikta nenustatant šios pagalbos gavėjams jokio įpareigojimo ir skirta įmonių padėčiai pagerinti bei jų verslo likvidumui padidinti arba apskaičiuota atsižvelgiant į pagamintą ar parduotą kiekį, produktų kainas, pagamintų vienetų skaičių arba gamybos būdus, kuria yra sumažinamos gavėjo gamybos sąnaudos arba padidinamos gavėjo pajamos, yra pagalba veiklai, todėl laikoma nesuderinama su vidaus rinka. Pagal 2008 m. gairių 3.4 punktą pagalba veiklai, kuri, pavyzdžiui, padidina jos gavėjo verslo likvidumą arba yra apskaičiuota atsižvelgiant į pagamintą ar parduotą kiekį, produktų kainas, pagamintų vienetų skaičių arba gamybos būdus, kuria yra sumažinamos gavėjo gamybos sąnaudos arba padidinamos gavėjo pajamos, iš esmės yra nesuderinama su vidaus rinka. Suderinama ji gali būti laikoma tik tada, kai aiškiai ir neabejotinai padeda siekti bendrosios žuvininkystės politikos tikslų. |
| --- | --- |

(297)

Pagal 2001 m. gairių 1.2 punktą ir 2004 m. žuvininkystės gairių 3.7 punktą valstybės pagalba, suteikta nenustatant šios pagalbos gavėjams jokio įpareigojimo ir skirta įmonių padėčiai pagerinti bei jų verslo likvidumui padidinti arba apskaičiuota atsižvelgiant į pagamintą ar parduotą kiekį, produktų kainas, pagamintų vienetų skaičių arba gamybos būdus, kuria yra sumažinamos gavėjo gamybos sąnaudos arba padidinamos gavėjo pajamos, yra pagalba veiklai, todėl laikoma nesuderinama su vidaus rinka. Pagal 2008 m. gairių 3.4 punktą pagalba veiklai, kuri, pavyzdžiui, padidina jos gavėjo verslo likvidumą arba yra apskaičiuota atsižvelgiant į pagamintą ar parduotą kiekį, produktų kainas, pagamintų vienetų skaičių arba gamybos būdus, kuria yra sumažinamos gavėjo gamybos sąnaudos arba padidinamos gavėjo pajamos, iš esmės yra nesuderinama su vidaus rinka. Suderinama ji gali būti laikoma tik tada, kai aiškiai ir neabejotinai padeda siekti bendrosios žuvininkystės politikos tikslų.

| (298) | Turima informacija rodo, kad nemokamos paskolų garantijos ir teisė nemokamai naudotis žuvų aukcionu buvo suteikta nenustatant įmonei EVO jokio konkretaus įpareigojimo, dėl kurio ši pagalba taptų suderinama su kuria nors žuvininkystės gairėse numatyta sąlyga. |
| --- | --- |

(298)

Turima informacija rodo, kad nemokamos paskolų garantijos ir teisė nemokamai naudotis žuvų aukcionu buvo suteikta nenustatant įmonei EVO jokio konkretaus įpareigojimo, dėl kurio ši pagalba taptų suderinama su kuria nors žuvininkystės gairėse numatyta sąlyga.

| (299) | Atrodo, kad nemokamos paskolų garantijos tikrai buvo suteiktos remiantis prašymais suteikti įvairios paskirties paskolas, ir nepanašu, kad būtų nustatytos kokios nors konkrečios sąlygos ar prievolės. |
| --- | --- |

(299)

Atrodo, kad nemokamos paskolų garantijos tikrai buvo suteiktos remiantis prašymais suteikti įvairios paskirties paskolas, ir nepanašu, kad būtų nustatytos kokios nors konkrečios sąlygos ar prievolės.

| (300) | Belgijos valdžios institucijų pateikta informacija rodo net ir tai, kad paaiškėjus, jog garantuotos paskolos galiausiai buvo panaudotos ne tuo tikslu, apie kurį buvo pranešta iš pradžių, nebuvo nei taikytos sankcijos, nei panaikinta garantija. Pavyzdžiui, netgi iš pradžių paskelbus, kad 1 795 000 EUR paskola, kurią suteikė Fortis, yra skirta, be kita ko, papildomoms mašinoms ir žuvų dėžėms pirkti bei keliems modifikavimo darbams finansuoti, iš tikrųjų ji (bent jau jos dalis) buvo panaudota paskoloms laivų savininkams suteikti. Ši garantija nebuvo atšaukta, be to, garantijos buvo suteiktos ir vėliau, o tai aiškiai rodo, kad miestas neketino taikyti EVO už garantiją kokių nors sąlygų. |
| --- | --- |

(300)

Belgijos valdžios institucijų pateikta informacija rodo net ir tai, kad paaiškėjus, jog garantuotos paskolos galiausiai buvo panaudotos ne tuo tikslu, apie kurį buvo pranešta iš pradžių, nebuvo nei taikytos sankcijos, nei panaikinta garantija. Pavyzdžiui, netgi iš pradžių paskelbus, kad 1 795 000 EUR paskola, kurią suteikė Fortis, yra skirta, be kita ko, papildomoms mašinoms ir žuvų dėžėms pirkti bei keliems modifikavimo darbams finansuoti, iš tikrųjų ji (bent jau jos dalis) buvo panaudota paskoloms laivų savininkams suteikti. Ši garantija nebuvo atšaukta, be to, garantijos buvo suteiktos ir vėliau, o tai aiškiai rodo, kad miestas neketino taikyti EVO už garantiją kokių nors sąlygų.

| (301) | Nemokamos garantijos padidino EVO verslo likvidumą, nes šiai įmonei nereikėjo mokėti už šias garantijas, be to, kaip aiškėja, EVO nebūtų gavusi paskolų be šios garantijos. |
| --- | --- |

(301)

Nemokamos garantijos padidino EVO verslo likvidumą, nes šiai įmonei nereikėjo mokėti už šias garantijas, be to, kaip aiškėja, EVO nebūtų gavusi paskolų be šios garantijos.

| (302) | Teisė nemokamai naudotis aukciono pastatu taip pat padidino EVO likvidumą, kadangi leido sutaupyti išlaidas už nuomos mokestį, kurį ji būtų turėjusi mokėti rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(302)

Teisė nemokamai naudotis aukciono pastatu taip pat padidino EVO likvidumą, kadangi leido sutaupyti išlaidas už nuomos mokestį, kurį ji būtų turėjusi mokėti rinkos sąlygomis.

| (303) | Komisija neįsivaizduoja, kaip nemokamas garantijas ir teisę nemokamai naudotis pastatais būtų galima laikyti priemonėmis, padedančiomis siekti bendrosios žuvininkystės politikos tikslų. Belgijos valdžios institucijos nepateikė jokios tai įrodančios informacijos. |
| --- | --- |

(303)

Komisija neįsivaizduoja, kaip nemokamas garantijas ir teisę nemokamai naudotis pastatais būtų galima laikyti priemonėmis, padedančiomis siekti bendrosios žuvininkystės politikos tikslų. Belgijos valdžios institucijos nepateikė jokios tai įrodančios informacijos.

| (304) | Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad šios priemones turi būti vertinamos jas siejant su žuvų aukciono restruktūrizavimu. |
| --- | --- |

(304)

Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad šios priemones turi būti vertinamos jas siejant su žuvų aukciono restruktūrizavimu.

| (305) | Pirma, reikia įvertinti, ar EVO atitinka sanavimo ir restruktūrizavimo gairių reikalavimus. Įmonę EVO būtų galima laikyti sunkumus patiriančia įmone, kaip apibrėžta 1999 m. ir 2004 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse. |
| --- | --- |

(305)

Pirma, reikia įvertinti, ar EVO atitinka sanavimo ir restruktūrizavimo gairių reikalavimus. Įmonę EVO būtų galima laikyti sunkumus patiriančia įmone, kaip apibrėžta 1999 m. ir 2004 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse.

| (306) | Pagal 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 8 punktą ir 2004 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 13 punktą įmonė, priklausanti didesnei įmonių grupei, paprastai neatitinka sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos reikalavimų. Tačiau ji galėtų juos atitikti, jei ją būtų įkūrusi sunkumus patirianti įmonė. Įmonę EVO įsteigė bendrovė AGVO, kuri pati yra naujas 2001 m. restruktūrizuoto Ostendės žuvų aukciono juridinis darinys. Reikėtų pažymėti, kad AGVO – tai ankstesnio Ostendės žuvų aukciono, kurį valdė valstybė ir kuris neturėjo juridinio subjekto statuso, tęsinys. Kaip nurodyta šio sprendimo 259 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad AGVO, nors ir naujai susikūrusi, yra sunkumus patirianti įmonė, atitinkanti 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių reikalavimus. Kadangi EVO sukurta ketinant restruktūrizuoti bendrovę AGVO, EVO (kartu su AGVO) galima laikyti sunkumus patiriančia įmone ir suteikti jai pagalbą sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse numatytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(306)

Pagal 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 8 punktą ir 2004 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 13 punktą įmonė, priklausanti didesnei įmonių grupei, paprastai neatitinka sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos reikalavimų. Tačiau ji galėtų juos atitikti, jei ją būtų įkūrusi sunkumus patirianti įmonė. Įmonę EVO įsteigė bendrovė AGVO, kuri pati yra naujas 2001 m. restruktūrizuoto Ostendės žuvų aukciono juridinis darinys. Reikėtų pažymėti, kad AGVO – tai ankstesnio Ostendės žuvų aukciono, kurį valdė valstybė ir kuris neturėjo juridinio subjekto statuso, tęsinys. Kaip nurodyta šio sprendimo 259 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad AGVO, nors ir naujai susikūrusi, yra sunkumus patirianti įmonė, atitinkanti 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių reikalavimus. Kadangi EVO sukurta ketinant restruktūrizuoti bendrovę AGVO, EVO (kartu su AGVO) galima laikyti sunkumus patiriančia įmone ir suteikti jai pagalbą sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse numatytomis sąlygomis.

| (307) | Tačiau net jei EVO ir atitinka sanavimo ir restruktūrizavimo gairių reikalavimus, vis tiek šio sprendimo 260 konstatuojamoji dalis ir tolesnės konstatuojamosios dalys rodo, kad 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytos sąlygos neįvykdytos. Be to, kadangi minėtos pagalbos priemonės restruktūrizavimo plane nebuvo numatytos, kyla tos pačios problemos, kurios nurodytos šio sprendimo 278 konstatuojamojoje dalyje ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(307)

Tačiau net jei EVO ir atitinka sanavimo ir restruktūrizavimo gairių reikalavimus, vis tiek šio sprendimo 260 konstatuojamoji dalis ir tolesnės konstatuojamosios dalys rodo, kad 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytos sąlygos neįvykdytos. Be to, kadangi minėtos pagalbos priemonės restruktūrizavimo plane nebuvo numatytos, kyla tos pačios problemos, kurios nurodytos šio sprendimo 278 konstatuojamojoje dalyje ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse.

| (308) | Todėl nemokamos paskolų garantijos ir teisė nemokamai naudotis žuvų aukcionu turi būti laikoma pagalba veiklai, kaip apibrėžta 2001, 2004 ir 2008 metų žuvininkystės gairėse; tokios priemonės nepadeda įgyvendinti bendrosios žuvininkystės politikos tikslų. Taigi jos nesuderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(308)

Todėl nemokamos paskolų garantijos ir teisė nemokamai naudotis žuvų aukcionu turi būti laikoma pagalba veiklai, kaip apibrėžta 2001, 2004 ir 2008 metų žuvininkystės gairėse; tokios priemonės nepadeda įgyvendinti bendrosios žuvininkystės politikos tikslų. Taigi jos nesuderinamos su vidaus rinka.

10.2.2.2.   
  Pradinis kapitalas ir tolesnis kapitalo didinimas

| (309) | Įmonė EVO įsteigta Ostendės žuvų aukciono restruktūrizavimo tikslu. Be to, Belgijos valdžios institucijos patvirtino, kad AGVO pradinio kapitalo dalis (t. y. 371 840 EUR) panaudota EVO pradiniam kapitalui ir tolesniam jo didinimui. |
| --- | --- |

(309)

Įmonė EVO įsteigta Ostendės žuvų aukciono restruktūrizavimo tikslu. Be to, Belgijos valdžios institucijos patvirtino, kad AGVO pradinio kapitalo dalis (t. y. 371 840 EUR) panaudota EVO pradiniam kapitalui ir tolesniam jo didinimui.

| (310) | Taigi reikia įvertinti, ar pradinio kapitalo suteikimą ir tolesnį jo didinimą būtų galima laikyti sanavimo ir restruktūrizavimo pagalba, kaip apibrėžta atitinkamai 1999 m. ir 2004 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse. |
| --- | --- |

(310)

Taigi reikia įvertinti, ar pradinio kapitalo suteikimą ir tolesnį jo didinimą būtų galima laikyti sanavimo ir restruktūrizavimo pagalba, kaip apibrėžta atitinkamai 1999 m. ir 2004 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse.

| (311) | EVO (kartu su AGVO) gali būti laikoma sunkumus patiriančia įmone, kaip apibrėžta atitinkamai 1999 m. ir 2004 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse ir apibūdinta 10.2.2.1 punkte. |
| --- | --- |

(311)

EVO (kartu su AGVO) gali būti laikoma sunkumus patiriančia įmone, kaip apibrėžta atitinkamai 1999 m. ir 2004 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse ir apibūdinta 10.2.2.1 punkte.

| (312) | Tačiau, kaip jau pirmiau nurodyta šio sprendimo 260 konstatuojamojoje dalyje ir tolesnėse dalyse, restruktūrizavimo pagalbos teikimo reikalavimai šiuo atveju neįvykdyti. |
| --- | --- |

(312)

Tačiau, kaip jau pirmiau nurodyta šio sprendimo 260 konstatuojamojoje dalyje ir tolesnėse dalyse, restruktūrizavimo pagalbos teikimo reikalavimai šiuo atveju neįvykdyti.

| (313) | Todėl pradinio kapitalo suteikimo ir tolesnio kapitalo didinimo negalima laikyti suderinamu su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(313)

Todėl pradinio kapitalo suteikimo ir tolesnio kapitalo didinimo negalima laikyti suderinamu su vidaus rinka.

10.2.3.   ĮMONEI PAKHUIZEN SUTEIKTA PAGALBA

| (314) | Miesto ir įmonės PAKHUIZEN sudarytos nuomos sutarties sąlygų poveikis tas, kad PAKHUIZEN galėjo turėti naudos iš to, jog kasmet mažėjo jos veiklos sąnaudos. Tokios rūšies pagalba neįeina į tokioms įmonėms taikytinas žuvininkystės gairėse nurodytas priemones ir neatitinka kitose horizontaliosiose ar specialiosiose gairėse nustatytų tikslų. Ir pagal atitinkamas žuvininkystės gaires, ir pagal horizontaliąsias valstybės pagalbos taisykles tokios rūšies pagalba būtų laikoma pagalba veiklai, kuri nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(314)

Miesto ir įmonės PAKHUIZEN sudarytos nuomos sutarties sąlygų poveikis tas, kad PAKHUIZEN galėjo turėti naudos iš to, jog kasmet mažėjo jos veiklos sąnaudos. Tokios rūšies pagalba neįeina į tokioms įmonėms taikytinas žuvininkystės gairėse nurodytas priemones ir neatitinka kitose horizontaliosiose ar specialiosiose gairėse nustatytų tikslų. Ir pagal atitinkamas žuvininkystės gaires, ir pagal horizontaliąsias valstybės pagalbos taisykles tokios rūšies pagalba būtų laikoma pagalba veiklai, kuri nesuderinama su vidaus rinka.

10.2.4.   IŠVADA

| (315) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad šio sprendimo 10.1.5 punkte nurodytos priemonės turi būti laikomos valstybės pagalba, kad jos nesuderinamos su vidaus rinka ir turi būti susigrąžintos taip, kaip nurodyta 11 dalyje. |
| --- | --- |

(315)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad šio sprendimo 10.1.5 punkte nurodytos priemonės turi būti laikomos valstybės pagalba, kad jos nesuderinamos su vidaus rinka ir turi būti susigrąžintos taip, kaip nurodyta 11 dalyje.

11.   SUSIGRĄŽINIMAS

| (316) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalį, „jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“. Tikslas pasiekiamas tada, kai pagalbos gavėjas arba, kitaip tariant, ja iš tikrųjų pasinaudojusios įmonės grąžina pagalbą, prireikus kartu su palūkanomis. |
| --- | --- |

(316)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalį, „jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“. Tikslas pasiekiamas tada, kai pagalbos gavėjas arba, kitaip tariant, ja iš tikrųjų pasinaudojusios įmonės grąžina pagalbą, prireikus kartu su palūkanomis.

| (317) | Reglamente (EB) Nr. 659/1999 nenustatytas neteisėtos pagalbos, apibrėžtos jo 1 straipsnio f punkte, t. y. pagalbos, įgyvendintos iki to laiko, kai Komisija jau gali padaryti išvadą dėl jos suderinamumo su bendrąja rinka, nagrinėjimo senaties terminas. Tačiau to reglamento 15 straipsnyje nustatyta, kad Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas, kad senaties terminas prasideda tą dieną, kai gavėjui priteisiama neteisėta pagalba, ir kad senaties terminas nutraukiamas, kai Komisija imasi kokių nors priemonių. |
| --- | --- |

(317)

Reglamente (EB) Nr. 659/1999 nenustatytas neteisėtos pagalbos, apibrėžtos jo 1 straipsnio f punkte, t. y. pagalbos, įgyvendintos iki to laiko, kai Komisija jau gali padaryti išvadą dėl jos suderinamumo su bendrąja rinka, nagrinėjimo senaties terminas. Tačiau to reglamento 15 straipsnyje nustatyta, kad Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas, kad senaties terminas prasideda tą dieną, kai gavėjui priteisiama neteisėta pagalba, ir kad senaties terminas nutraukiamas, kai Komisija imasi kokių nors priemonių.

| (318) | Senaties terminas buvo nutrauktas, kai 1996 m. kovo 13 d. Belgijai buvo nusiųstas prašymas pateikti informaciją. Todėl susigrąžinama tik po 1996 m. kovo 13 d. suteikta pagalba. |
| --- | --- |

(318)

Senaties terminas buvo nutrauktas, kai 1996 m. kovo 13 d. Belgijai buvo nusiųstas prašymas pateikti informaciją. Todėl susigrąžinama tik po 1996 m. kovo 13 d. suteikta pagalba.

| (319) | Siekiant nustatyti, kas turi būti susigrąžinta iš AGVO, EVO ir PAKHUIZEN, reikėtų atsižvelgti į tai, kad bendrovei AGVO suteiktos pagalbos dalis buvo perduota EVO. Kaip nurodė Belgijos valdžios institucijos, ši pagalba iš tikrojo gavėjo turėtų būti susigrąžinta tik kartą. |
| --- | --- |

(319)

Siekiant nustatyti, kas turi būti susigrąžinta iš AGVO, EVO ir PAKHUIZEN, reikėtų atsižvelgti į tai, kad bendrovei AGVO suteiktos pagalbos dalis buvo perduota EVO. Kaip nurodė Belgijos valdžios institucijos, ši pagalba iš tikrojo gavėjo turėtų būti susigrąžinta tik kartą.

| (320) | Dėl šios priežasties tais atvejais, kai miesto suteikta pagalba galiausiai pasiekdavo EVO, iš AGVO turi būti susigrąžinta ta pagalbos dalis, kuri nebuvo perduota EVO. |
| --- | --- |

(320)

Dėl šios priežasties tais atvejais, kai miesto suteikta pagalba galiausiai pasiekdavo EVO, iš AGVO turi būti susigrąžinta ta pagalbos dalis, kuri nebuvo perduota EVO.

11.1.   SUSIGRĄŽINIMAS IŠ EVO

| (321) | Iš EVO susigrąžintiną pagalbą sudaro:






  — | pradinis kapitalas, kurio suma 371 840 EUR, |
| --- | --- | --- |

(321)

Iš EVO susigrąžintiną pagalbą sudaro:

—

pradinis kapitalas, kurio suma 371 840 EUR,

| — | dalys, kuriomis šis kapitalas vėliau buvo padidintas: 1 387 044 EUR, 710 000,75 EUR ir 1 500 114,96 EUR, |
| --- | --- |

—

dalys, kuriomis šis kapitalas vėliau buvo padidintas: 1 387 044 EUR, 710 000,75 EUR ir 1 500 114,96 EUR,

| — | nauda, gauta suteikus nemokamas paskolų garantijas, ir |
| --- | --- |

—

nauda, gauta suteikus nemokamas paskolų garantijas, ir

| — | nauda, gauta nemokamai naudojantis žuvų aukcionu nuo 2002 m. rugpjūčio 22 d. iki paskutinės dienos, kurią EVO valdė žuvų aukcioną. |
| --- | --- |

—

nauda, gauta nemokamai naudojantis žuvų aukcionu nuo 2002 m. rugpjūčio 22 d. iki paskutinės dienos, kurią EVO valdė žuvų aukcioną.

| (322) | Pagalbą sudarantis nemokamų garantijų elementas – tai iš esmės garantuotų paskolų dydis, nebent Belgijos valdžios institucijos pateiktų įrodymų, kad EVO turėjo galimybę gauti tokias garantijas rinkoje; tuo atveju šį pagalbos elementą sudarytų galėjęs būti rinkos mokestis už garantiją. |
| --- | --- |

(322)

Pagalbą sudarantis nemokamų garantijų elementas – tai iš esmės garantuotų paskolų dydis, nebent Belgijos valdžios institucijos pateiktų įrodymų, kad EVO turėjo galimybę gauti tokias garantijas rinkoje; tuo atveju šį pagalbos elementą sudarytų galėjęs būti rinkos mokestis už garantiją.

| (323) | Belgijos valdžios institucijos pareiškė, kad galiausiai EVO neįsisavino dviejų paskolų, kurioms garantija buvo suteikta 2002 m. Todėl, nors pagalba buvo suteikta (sprendimas suteikti nemokamą garantiją buvo priimtas), iš tikrųjų EVO tuo nepasinaudojo. Todėl pagalbos, suteiktos nemokamų paskolų garantijų, dėl kurių susitarta 2002 m. birželio 28 d. ir rugsėjo 27 d., forma, grąžinti nereikia. Tad reikėtų susigrąžinti 4 284 995 (3 606 995 + 78 000 + 600 000) EUR sumą. |
| --- | --- |

(323)

Belgijos valdžios institucijos pareiškė, kad galiausiai EVO neįsisavino dviejų paskolų, kurioms garantija buvo suteikta 2002 m. Todėl, nors pagalba buvo suteikta (sprendimas suteikti nemokamą garantiją buvo priimtas), iš tikrųjų EVO tuo nepasinaudojo. Todėl pagalbos, suteiktos nemokamų paskolų garantijų, dėl kurių susitarta 2002 m. birželio 28 d. ir rugsėjo 27 d., forma, grąžinti nereikia. Tad reikėtų susigrąžinti 4 284 995 (3 606 995 + 78 000 + 600 000) EUR sumą.

11.2.   SUSIGRĄŽINIMAS IŠ PAKHUIZEN

| (324) | Pagalbą, kurią turi sugrąžinti PAKHUIZEN, sudaro nauda, gauta dėl to, kad ilgalaikės nuomos sutartis buvo sudaryta ne rinkos kaina. |
| --- | --- |

(324)

Pagalbą, kurią turi sugrąžinti PAKHUIZEN, sudaro nauda, gauta dėl to, kad ilgalaikės nuomos sutartis buvo sudaryta ne rinkos kaina.

| (325) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 15 straipsnį pagalba išieškoma tik už dešimt metų, skaičiuojant nuo 2006 m. kovo 13 d. |
| --- | --- |

(325)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 15 straipsnį pagalba išieškoma tik už dešimt metų, skaičiuojant nuo 2006 m. kovo 13 d.

| (326) | Naudą sudaro nuomos mokestis, kuris pagal ilgalaikę nuomos sutartį būtų sumokėtas už pastatus įprastomis rinkos sąlygomis, atskaičiavus a) 25 EUR kasmet ir b) renovacijos išlaidas, kurias PAKHUIZEN patyrė, bet nebūtų patyrusi taikant įprastas Belgijos teisėje nustatytas taisykles (69). Ginčijamas laikotarpis trunka iki susigrąžinimo dienos arba, jei nuomos sutartis baigėsi iki paskelbiant nurodymą grąžinti pagalbą, – nuomos sutarties galiojimo pabaigos. |
| --- | --- |

(326)

Naudą sudaro nuomos mokestis, kuris pagal ilgalaikę nuomos sutartį būtų sumokėtas už pastatus įprastomis rinkos sąlygomis, atskaičiavus a) 25 EUR kasmet ir b) renovacijos išlaidas, kurias PAKHUIZEN patyrė, bet nebūtų patyrusi taikant įprastas Belgijos teisėje nustatytas taisykles (69). Ginčijamas laikotarpis trunka iki susigrąžinimo dienos arba, jei nuomos sutartis baigėsi iki paskelbiant nurodymą grąžinti pagalbą, – nuomos sutarties galiojimo pabaigos.

11.3.   SUSIGRĄŽINIMAS IŠ AGVO

| (327) | Pagalbą, kurią turi sugrąžinti AGVO, sudaro pradinis kapitalas, nauda, gauta suteikus šiai įmonei nemokamas paskolų garantijas, nauda, gauta suteikus jai išimtinę teisę naudotis Ostendės žvejybos uosto žeme ir pastatais nuo 2002 m. kovo 14 d. iki 2004 m. kovo 25 d. (pastatais, kurie vėliau perduoti AGVO) ir nuo 2002 m. kovo 14 d. iki susigrąžinimo dienos (likusia žeme ir pastatais, kurie neįtraukti į nuosavybės perdavimo aktą, sudarytą 2004 m. kovo 26 d.), ir nauda, gauta 2004 m. kovo 26 d. nemokamai jai perdavus nuosavybės teisę į 57 500 m2 ploto pastatus Ostendės žvejybos uoste. |
| --- | --- |

(327)

Pagalbą, kurią turi sugrąžinti AGVO, sudaro pradinis kapitalas, nauda, gauta suteikus šiai įmonei nemokamas paskolų garantijas, nauda, gauta suteikus jai išimtinę teisę naudotis Ostendės žvejybos uosto žeme ir pastatais nuo 2002 m. kovo 14 d. iki 2004 m. kovo 25 d. (pastatais, kurie vėliau perduoti AGVO) ir nuo 2002 m. kovo 14 d. iki susigrąžinimo dienos (likusia žeme ir pastatais, kurie neįtraukti į nuosavybės perdavimo aktą, sudarytą 2004 m. kovo 26 d.), ir nauda, gauta 2004 m. kovo 26 d. nemokamai jai perdavus nuosavybės teisę į 57 500 m2 ploto pastatus Ostendės žvejybos uoste.

| (328) | Dėl pradinio kapitalo Komisijai pateikta informacija rodo, kad, nors iš pradžių buvo skirta 250 mln. BEF (6 200 000 EUR) pagalba, ji dar nevisiškai išmokėta. Todėl turėtų būti nurodyta grąžinti tik tą sumą, kuri iš tikrųjų buvo išmokėta AGVO, tai yra 3 596 665,62 EUR, remiantis naujausia Komisijai pateikta informacija. Jei bendrovei AGVO buvo išmokėta daugiau, skirtumas taip pat turi būti grąžintas. |
| --- | --- |

(328)

Dėl pradinio kapitalo Komisijai pateikta informacija rodo, kad, nors iš pradžių buvo skirta 250 mln. BEF (6 200 000 EUR) pagalba, ji dar nevisiškai išmokėta. Todėl turėtų būti nurodyta grąžinti tik tą sumą, kuri iš tikrųjų buvo išmokėta AGVO, tai yra 3 596 665,62 EUR, remiantis naujausia Komisijai pateikta informacija. Jei bendrovei AGVO buvo išmokėta daugiau, skirtumas taip pat turi būti grąžintas.

| (329) | Pagalbą sudarantis nemokamų garantijų elementas – tai iš esmės garantuotų paskolų dydis, nebent Belgijos valdžios institucijos pateiktų įrodymų, kad AGVO turėjo galimybę gauti tokias garantijas rinkoje; tuo atveju šį pagalbos elementą sudarytų galėjęs būti mokesčio už garantiją rinkos tarifas, taikytinas tuo metu, kai dėl jų buvo susitarta (2004 m. kovo 26 d., 2004 m. balandžio 23 d. ir 2005 m. balandžio 22 d.). |
| --- | --- |

(329)

Pagalbą sudarantis nemokamų garantijų elementas – tai iš esmės garantuotų paskolų dydis, nebent Belgijos valdžios institucijos pateiktų įrodymų, kad AGVO turėjo galimybę gauti tokias garantijas rinkoje; tuo atveju šį pagalbos elementą sudarytų galėjęs būti mokesčio už garantiją rinkos tarifas, taikytinas tuo metu, kai dėl jų buvo susitarta (2004 m. kovo 26 d., 2004 m. balandžio 23 d. ir 2005 m. balandžio 22 d.).

| (330) | Jei rinkoje nesuteikiamos garantijos tokios rūšies sandoriams, pagalbos elementas turėtų būti skaičiuojamas taip pat, kaip ir lengvatinės paskolos subsidijos ekvivalentas, būtent kaip konkrečios rinkos palūkanų normos, kurią AGVO mokėtų be garantijos, ir palūkanų normos, kuri jai taikoma dėl suteiktos valstybės garantijos, skirtumas. Jeigu rinkos palūkanų norma nežinoma ir jeigu valstybė narė nori naudoti orientacinę palūkanų normą, Komisija pabrėžia, kad individualios garantijos pagalbos intensyvumas turi būti skaičiuojamas laikantis sąlygų, nustatytų Komisijos komunikate dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (70). Tai reiškia, kad reikia atkreipti tinkamą dėmesį į sumą, kuria turi būti iki maksimalaus dydžio padidinta bazinė palūkanų norma, siekiant atsižvelgti į tam tikrą rizikos profilį, susijusį su garantuojama operacija, įmonėmis, kurioms suteikiama garantija, ir įkeistu turtu. |
| --- | --- |

(330)

Jei rinkoje nesuteikiamos garantijos tokios rūšies sandoriams, pagalbos elementas turėtų būti skaičiuojamas taip pat, kaip ir lengvatinės paskolos subsidijos ekvivalentas, būtent kaip konkrečios rinkos palūkanų normos, kurią AGVO mokėtų be garantijos, ir palūkanų normos, kuri jai taikoma dėl suteiktos valstybės garantijos, skirtumas. Jeigu rinkos palūkanų norma nežinoma ir jeigu valstybė narė nori naudoti orientacinę palūkanų normą, Komisija pabrėžia, kad individualios garantijos pagalbos intensyvumas turi būti skaičiuojamas laikantis sąlygų, nustatytų Komisijos komunikate dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (70). Tai reiškia, kad reikia atkreipti tinkamą dėmesį į sumą, kuria turi būti iki maksimalaus dydžio padidinta bazinė palūkanų norma, siekiant atsižvelgti į tam tikrą rizikos profilį, susijusį su garantuojama operacija, įmonėmis, kurioms suteikiama garantija, ir įkeistu turtu.

| (331) | Dėl naudos, gautos išskirtinai nemokamai naudojantis Ostendės žvejybos uosto žeme ir pastatais, pagalba prilygsta nuomos mokesčiui, kurį bendrovė AGVO rinkos sąlygomis būtų turėjusi mokėti už išskirtinį naudojimąsi Ostendės žvejybos uosto žeme ir pastatais nuo 2002 m. kovo 14 d. iki sugrąžinimo dienos arba paskutinės dienos, kurią AGVO turėjo teisę nemokamai naudotis pastatais, remdamasi savo įstatais, pastatų nuosavybės teisės perdavimo aktu ar kitais dokumentais. |
| --- | --- |

(331)

Dėl naudos, gautos išskirtinai nemokamai naudojantis Ostendės žvejybos uosto žeme ir pastatais, pagalba prilygsta nuomos mokesčiui, kurį bendrovė AGVO rinkos sąlygomis būtų turėjusi mokėti už išskirtinį naudojimąsi Ostendės žvejybos uosto žeme ir pastatais nuo 2002 m. kovo 14 d. iki sugrąžinimo dienos arba paskutinės dienos, kurią AGVO turėjo teisę nemokamai naudotis pastatais, remdamasi savo įstatais, pastatų nuosavybės teisės perdavimo aktu ar kitais dokumentais.

| (332) | Komisija žino, kad dalies žemės ir pastatų komercinė vertė buvo nedidelė arba jos apskritai nebuvo (pavyzdžiui, kelių). Tačiau Komisija pažymi, kad tam tikra žemės ir pastatų dalis neabejotinai turėjo komercinę vertę (žuvų aukcionas, įstaigos, sandėliai), o kita žemės ir pastatų dalis (žvejybos uosto infrastruktūra) suteikė AGVO galimybę teikti paslaugas laivų savininkams, ir kad AGVO turėjo teisę imti mokestį mainais už teikiamas paslaugas. Į šiuos elementus būtina atsižvelgti skaičiuojant nuomą. |
| --- | --- |

(332)

Komisija žino, kad dalies žemės ir pastatų komercinė vertė buvo nedidelė arba jos apskritai nebuvo (pavyzdžiui, kelių). Tačiau Komisija pažymi, kad tam tikra žemės ir pastatų dalis neabejotinai turėjo komercinę vertę (žuvų aukcionas, įstaigos, sandėliai), o kita žemės ir pastatų dalis (žvejybos uosto infrastruktūra) suteikė AGVO galimybę teikti paslaugas laivų savininkams, ir kad AGVO turėjo teisę imti mokestį mainais už teikiamas paslaugas. Į šiuos elementus būtina atsižvelgti skaičiuojant nuomą.

| (333) | Dėl naudos, gautos iš surinktų mokesčių, pagalba prilygsta mokesčiui, surinktam nuo bendrovės įsisteigimo iki pagalbos sugrąžinimo dienos arba paskutinės dienos, kurią AGVO turėjo teisę rinkti minėtus mokesčius. |
| --- | --- |

(333)

Dėl naudos, gautos iš surinktų mokesčių, pagalba prilygsta mokesčiui, surinktam nuo bendrovės įsisteigimo iki pagalbos sugrąžinimo dienos arba paskutinės dienos, kurią AGVO turėjo teisę rinkti minėtus mokesčius.

| (334) | Galiausiai Komisija nurodo, kad iš sumos, kurią turi sugrąžinti AGVO, turėtų būti atskaičiuota įmonei EVO perduota pagalba kapitalo pavidalu (3 969 000 EUR) ir suma, prilygstanti leidimui nemokamai naudotis pastatais, esančiais veikiančio žuvų aukciono teritorijoje. |
| --- | --- |

(334)

Galiausiai Komisija nurodo, kad iš sumos, kurią turi sugrąžinti AGVO, turėtų būti atskaičiuota įmonei EVO perduota pagalba kapitalo pavidalu (3 969 000 EUR) ir suma, prilygstanti leidimui nemokamai naudotis pastatais, esančiais veikiančio žuvų aukciono teritorijoje.

| (335) | Komisija žino, kad AGVO buvo pavestos kai kurios neekonominio pobūdžio viešosios užduotys (iškrautų vartoti skirtų žuvų tikrinimas, PVM taikymo iškrautoms žuvims priežiūra, viešųjų ryšių funkcijos) ir žvejybos uosto valdymas. Komisija mano, kad iš sumos, kurią turi sugrąžinti AGVO, turėtų būti atskaičiuotos įrodytos minėtų užduočių vykdymo išlaidos. |
| --- | --- |

(335)

Komisija žino, kad AGVO buvo pavestos kai kurios neekonominio pobūdžio viešosios užduotys (iškrautų vartoti skirtų žuvų tikrinimas, PVM taikymo iškrautoms žuvims priežiūra, viešųjų ryšių funkcijos) ir žvejybos uosto valdymas. Komisija mano, kad iš sumos, kurią turi sugrąžinti AGVO, turėtų būti atskaičiuotos įrodytos minėtų užduočių vykdymo išlaidos.

11.4.   ŽUVŲ AUKCIONO RESTRUKTŪRIZAVIMO POVEIKIS PAGALBOS SUSIGRĄŽINIMUI

| (336) | Belgijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad miestas ir AGVO planavo privatizuoti žuvų aukcioną. Jos įrodinėjo, kad privatizacijai pasibaigus nebeliks valstybės pagalbos klausimo ir procedūra neteks objekto. |
| --- | --- |

(336)

Belgijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad miestas ir AGVO planavo privatizuoti žuvų aukcioną. Jos įrodinėjo, kad privatizacijai pasibaigus nebeliks valstybės pagalbos klausimo ir procedūra neteks objekto.

| (337) | Komisija šiuo atžvilgiu norėtų priminti, kad, nors privatizacija ir galėtų užbaigti aptariamų pagalbos priemonių teikimą, ji nepanaikins naudos, kuri pagalbos gavėjams buvo suteikta iki to laiko, kai pagalbos priemones buvo baigta teikti. Vienintelė susigrąžinimo paskirtis – atkurti ankstesnę padėtį, siekiant užtikrinti vienodas konkurencijos sąlygas vidaus rinkoje. Komisija atkreipia Belgijos valdžios institucijų dėmesį į Komisijos pranešimą „Dėl veiksmingo Komisijos sprendimų, kuriais valstybėms narėms nurodoma susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą valstybės pagalbą, įgyvendinimo“ (71), ypač jo 3.2.4 dalį, kurioje rašoma apie valstybės pagalbos susigrąžinimą iš likviduojamų bendrovių ir iš nemokių pagalbos gavėjų. Prašymas atidėti šio sprendimo priėmimą (žr. 99 konstatuojamąją dalį) būtų nepriimtinas, kadangi svarbu, kad neteisėta ir nesuderinama valstybės pagalba būtų sugrąžinta kuo skubiau, |
| --- | --- |

(337)

Komisija šiuo atžvilgiu norėtų priminti, kad, nors privatizacija ir galėtų užbaigti aptariamų pagalbos priemonių teikimą, ji nepanaikins naudos, kuri pagalbos gavėjams buvo suteikta iki to laiko, kai pagalbos priemones buvo baigta teikti. Vienintelė susigrąžinimo paskirtis – atkurti ankstesnę padėtį, siekiant užtikrinti vienodas konkurencijos sąlygas vidaus rinkoje. Komisija atkreipia Belgijos valdžios institucijų dėmesį į Komisijos pranešimą „Dėl veiksmingo Komisijos sprendimų, kuriais valstybėms narėms nurodoma susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą valstybės pagalbą, įgyvendinimo“ (71), ypač jo 3.2.4 dalį, kurioje rašoma apie valstybės pagalbos susigrąžinimą iš likviduojamų bendrovių ir iš nemokių pagalbos gavėjų. Prašymas atidėti šio sprendimo priėmimą (žr. 99 konstatuojamąją dalį) būtų nepriimtinas, kadangi svarbu, kad neteisėta ir nesuderinama valstybės pagalba būtų sugrąžinta kuo skubiau,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   3 969 000 EUR vertės pagalba, įmonei NV Exploitatie Vismijn Oostende (EVO) suteikta pradinio kapitalo ir paskolų, kurie vėliau buvo pakeisti kapitalo didinimu, pavidalu, yra nesuderinama su vidaus rinka.

2.   4 284 995 EUR vertės pagalba, įmonei EVO suteikta nemokamų paskolų garantijų pavidalu, yra nesuderinama su vidaus rinka.

3.   Pagalba, įmonei EVO suteikta teisės nemokamai naudotis Ostendės žvejybos uoste esančio žuvų aukciono pastatais pavidalu, yra nesuderinama su vidaus rinka.

2 straipsnis

1.   6 200 000 EUR vertės pagalba, įmonei Autonoom Gemeentebedrijf Vismijn Oostende (AGVO) suteikta pradinio kapitalo pavidalu, yra nesuderinama su vidaus rinka.

2.   Pagalba, įmonei AGVO suteikta nemokamų paskolų garantijų pavidalu, yra nesuderinama su vidaus rinka.

3.   Pagalba, įmonei AGVO suteikta teisės nemokamai ir (arba) mažesne nei rinkos kaina naudotis Ostendės žvejybos uosto žeme ir pastatais pavidalu, yra nesuderinama su vidaus rinka.

4.   Pagalba, nuo 2004 m. kovo 26 d. iki 2009 m. rugsėjo 4 d. įmonei AGVO suteikta nemokamai perduodant Ostendės žvejybos uoste esančių 57 500 m2 ploto pastatų nuosavybės teisę, yra nesuderinama su vidaus rinka.

5.   Pagalba, įmonei AGVO suteikta teisės nuo 2002 m. kovo 14 d. rinkti mokesčius pavidalu, yra nesuderinama su vidaus rinka.

3 straipsnis

NV Pakhuizen (PAKHUIZEN) suteikta pagalba, kurią lėmė 1989 m. su Ostendės miestu sudaryta ilgalaikė nuomos sutartis, yra nesuderinama su vidaus rinka.

4 straipsnis

1.   Belgija susigrąžina iš pagalbos gavėjų 1 straipsnyje ir 2 straipsnio 2–5 dalyse nurodytą pagalbą.

2.   Belgija susigrąžina 2 straipsnio 1 dalyje nurodytą pagalbą – sumą, kuri jau išmokėta AGVO (3 596 665,62 EUR).

3.   Belgija susigrąžina 3 straipsnyje nurodytą pagalbą – sumą, suteiktą nuo 1996 m. kovo 13 d.

4.   Sugrąžintinoms sumoms taikomos palūkanos, pradedamos skaičiuoti nuo tada, kai tas sumas gavo pagalbos gavėjai, iki jų tikrosios sugrąžinimo dienos arba paskutinės dienos, kurią pagalbos gavėjai jas gavo, jei pagalbos priemonės baigtos taikyti dar iki susigrąžinimo.

5.   Palūkanos apskaičiuojamos procentais pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (72) V skyrių ir Reglamentą (EB) Nr. 271/2008, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 794/2004 (73).

6.   Nuo šio sprendimo priėmimo dienos Belgija atšaukia visas dar nesumokėtas 1, 2 ir 3 straipsniuose nurodytos pagalbos sumas ir (arba) kita forma mokamą pagalbą.

5 straipsnis

1.   1, 2 ir 3 straipsniuose nurodyta pagalba yra susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Belgija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius po pranešimo apie jį dienos.

6 straipsnis

1.   Per du mėnesius po pranešimo apie šį sprendimą dienos Belgija pateikia Komisijai šią informaciją:

| a) | visą sumą (pagrindinę sumą ir susigrąžinimo palūkanas), susigrąžintiną iš AGVO, EVO ir PAKHUIZEN; |
| --- | --- |

a)

visą sumą (pagrindinę sumą ir susigrąžinimo palūkanas), susigrąžintiną iš AGVO, EVO ir PAKHUIZEN;

| b) | išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įgyvendinti, aprašą; |
| --- | --- |

b)

išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įgyvendinti, aprašą;

| c) | dokumentus, kuriais įrodoma, kad AGVO, EVO ir PAKHUIZEN buvo nurodyta grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kuriais įrodoma, kad AGVO, EVO ir PAKHUIZEN buvo nurodyta grąžinti pagalbą.

2.   Belgija nuolat praneša Komisijai apie pažangą, padarytą įgyvendinant nacionalines priemones, kurių buvo imtasi šiam sprendimui įgyvendinti, kol bus susigrąžinta 1–3 straipsniuose nurodyta pagalba. Komisijai paprašius ji nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įgyvendinti. Ji taip pat teikia išsamią informaciją apie pagalbos sumas ir susigrąžinimo palūkanas, jau susigrąžintas iš AGVO, EVO ir PAKHUIZEN.

7 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2010 m. balandžio 27 d.

Komisijos vardu

Maria DAMANAKI

Komisijos narė

---

(1)  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

1

(2)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

2

(3)  OL C 238, 2008 9 17, p. 12.

3

(4)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai tapo atitinkamai Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsniais. Naujųjų straipsnių nuostatos iš esmės atitinka senųjų straipsnių nuostatas. Šiame sprendime daromos nuorodos į SESV 107 ir 108 straipsnius prireikus turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į EB sutarties 87 ir 88 straipsnius.

4

(5)  Žr. 4 išnašą.

5

(6)  De Belgische Zeevisserij – Anvoer en Besomming 2007, Vlaamse overheid, Departement Landbouw en Visserij (http://www2.vlaanderen.be/landbouw/downloads/vis/aanvoer_besomming_2007.pdf), p. 12.

6

(7)  Vlaamse overheid, Departement Landbouw en Visserij, Jaaroverzicht Zeevisserij 1998, 1999, 2000 en 2001 (http://lv.vlaanderen.be/nlapps/docs/default.asp?fid = 122).

7

(8)  AGVO 2001 m. lapkričio 23 d. įsteigė miestas. Šį miesto sprendimą 2002 m. kovo 14 d. patvirtino Flandrijos vidaus reikalų ministras.

8

(9)  „De Stad Oostende kan aan het AG Vismijn Oostende de volle eigendom, respectievelijk de bestaande zakelijke rechten en beheersrechten overdragen van de goederen die zich bevinden binnen of behoren bij het in artikel 3.1 omschreven Visserhavengebied of die nodig en/of nuttig zijn voor de realisatie van de doelstellingen van het AG Vismijn Oostende (...). In afwachting van de overdracht van de onroerende goederen krijgt het AG Vismijn Oostende het uitsluitend recht deze goederen zonder vergoeding te gebruiken.“

9

(10)  Projektas, kurį sudaro krabų žvejyba/pirkimas Norvegijoje, siekiant (bandyti) parduoti juos Azijos rinkoje.

10

(11)  Jaarrekening AGVO 2005, p. 26 (verslag van de Raad van Bestuur aan de aandeelhouders over de waardering van de aandelen in EVO): „Tenslotte is het niet onbelangrijk dat in deze fase de engagementen van de Stad Oostende een wezenlijke buffer vormen om op verantwoorde wijze een waardering in going concern toe te passen zodat de waardering zoals beschreven in art. 66§2 mag aangehouden worden en niet naar een waardering in discontinuïteit moet overgegangen worden“.

11

(12)  OL C 288, 1999 10 9, p. 2.

12

(13)  OL C 19, 2001 1 20, p. 7; OL C 229, 2004 9 14, p. 5; OL C 84, 2008 4 3, p. 10.

13

(14)  2003 m. liepos 24 d. sprendimas Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark, C-280/00, Rink. p. I–7747.

14

Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark

(15)  OL L 312, 2005 11 29, p. 67.

15

(16)  1991 m. balandžio 23 d. sprendimas Höfner ir Elser, C-41/90, Rink. I–1979, 21 punktas; 2004 m. kovo 16 d. sprendimas sujungtose bylose AOK Bundesverband C-264/01, C-306/01, C-354/01 ir C-355/01, Rink. I-2493, 46 punktas; 2006 m. sausio 10 d. sprendimas Ministero dell’Economia prieš Cassa di Risparmio, C-222/04, Rink. I-289, 107–112 punktai.

16

Höfner ir Elser

AOK Bundesverband

Ministero dell’Economia

Cassa di Risparmio

(17)  2002 m. spalio 24 d. Teisingumo Teismo sprendimas Aéroports de Paris prieš Komisiją, C-82/01 P, Rink. p. I-9297, 78 punktas ir 2000 m. gruodžio 12 d. sprendimas Aéroports de Paris prieš Komisiją, T-128/98, Rink. p. II-3929, 122–124 punktai.

17

Aéroports de Paris

Komisiją

Aéroports de Paris

Komisiją

(18)  2004 m. spalio 20 d. sprendimas Flemish ports, N 520/03); 2007 m. balandžio 24 d. sprendimas Project Mainportontwikkeling, N 60/2006.

18

Flemish ports

Project Mainportontwikkeling

(19)  Sprendimas Ministero dell’Economica e delle Finanze c. Cassa di Risparmio di Firenze, C-222/04, jau cituotas, 110–117 punktai.

19

Ministero dell’Economica e delle Finanze c. Cassa di Risparmio di Firenze

(20)  2003 m. sausio 28 d. Teisingumo Teismo sprendimas Vokietijos Federacinė Respublika prieš Komisiją C-334/99, Rink. p. I–01139, 133 punktas; 2002 m. gegužės 16 d. sprendimas Prancūzija prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99, Rink. I-4397, 70 punktas; 1990 m. spalio 3 d. sprendimas Italija prieš Komisiją, C-261/89, Rink. I-4437, 8 punktas; 1994 m. rugsėjo 14 d. sujungtos bylos Ispanija prieš Komisiją C-278/92–C-280/92, Rink. I–4103, 21 punktas; 1994 m. rugsėjo 14 d.Ispanija prieš Komisiją, C-42/93, Rink. I-4175, 13 punktas.

20

Vokietijos Federacinė Respublika

Komisiją

Prancūzija prieš Komisiją (Stardust Marine)

Italija

Komisiją

Ispanija

Komisiją

Ispanija

Komisiją

(21)  Miesto metinių nuostolių vidurkis tuo laikotarpiu buvo 1 850 000 EUR.

21

(22)  2002 m. liepos 11 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas HAMSA prieš Komisiją, T-152/99, Rink. II-3049, 132 punktas; 2003 m. gegužės 8 d. Teisingumo Teismo sprendimas Italija ir SIM 2 Multimedia prieš Komisiją, sujungtos bylos C-328/99 ir C-399/00, Rink. I-4035, 44 punktas; 1991 m. kovo 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Italija prieš Komisiją, C-303/88, Rink. I-1433, 18 ir tolesni punktai.

22

HAMSA

Komisiją,

Italija ir SIM 2 Multimedia

Komisiją

Italija

Komisiją

(23)  Sprendimas Prancūzija prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99, jau cituotas, 71 punktas; 1998 m. balandžio 30 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas Cityflyer Express prieš Komisiją, T-16/96, Rink. II-757, 76 punktas; 2003 m. kovo 6 d. Pirmosios instancijos sprendimas Westdeutsche Landesbank Girozentrale prieš Komisiją, T-228/99 ir T-233/99, Rink. II-435, 246 punktas.

23

Prancūzija

Komisiją (Stardust Marine)

Cityflyer Express

Komisiją

Westdeutsche Landesbank Girozentrale

Komisiją

(24)  Pirmosios instancijos teismo sprendimas sujungtose bylose T-129/95, T-2/96 ir T-97/96 Neue Maxhütte Stahlwerke prieš Komisiją, Rink. p. II-17, 124 punktas; sprendimas sujungtose bylose C-278/92, C-279/92 ir 280/92 Ispanija prieš Komisiją, jau cituotas, 26 punktas.

24

Neue Maxhütte Stahlwerke

Komisiją

Ispanija

Komisiją

(25)  Belgijos valdžios institucijų 2006 m. spalio 19 d. atsakymas, p. 2: „De Stad koos voor deze laatste oplossing: (...) - de locale economie rondom de vismijn scheepsherstel, scheepsbenodigheden, opslag- en diepvriesbedrijven, ijsfabrieken, groot- en kleinhandels, toerisme ...) bleef behouden, wat in de naweeën van de sluiting (1997) van de plaatselijke (verlieslatende) Regie der Maritiem Transport (verlies van 1 700 arbeidsplaatsen) een belangrijke considerans was binnen een Stad met meer dan 12 % werkloosheid“. Belgijos valdžios institucijų 2006 m. spalio 19 d. atsakymas, p. 6: „Dit belet niet dat de gedelegeerd bestuurder van een bedrijf dat voor 100 % gehouden wordt door een lokale overheid ook oog heeft voor de maatschappelijke en sociale rol die de vismijn van Oostende binnen de regio kan vervullen en die de Stad anno 2001 heeft gemotiveerd om niet radicaal tot sluiting over te gaan.“

25

De Stad koos voor deze laatste oplossing

de locale economie rondom de vismijn scheepsherstel, scheepsbenodigheden, opslag- en diepvriesbedrijven, ijsfabrieken, groot- en kleinhandels, toerisme ...) bleef behouden, wat in de naweeën van de sluiting (1997) van de plaatselijke (verlieslatende) Regie der Maritiem Transport (verlies van 1 700 arbeidsplaatsen) een belangrijke considerans was binnen een Stad met meer dan 12 % werkloosheid

Dit belet niet dat de gedelegeerd bestuurder van een bedrijf dat voor 100 % gehouden wordt door een lokale overheid ook oog heeft voor de maatschappelijke en sociale rol die de vismijn van Oostende binnen de regio kan vervullen en die de Stad anno 2001 heeft gemotiveerd om niet radicaal tot sluiting over te gaan

(26)  Sprendimas Italija ir SIM 2 Multimedia prieš Komisiją, C-328/99 ir C-399/00, jau cituotas, 44 punktas; sprendimas Italija prieš Komisiją, C-303/88, jau cituotas, 18 ir tolesni punktai.

26

Italija ir SIM 2 Multimedia

Komisiją

Italija

Komisiją

(27)  „Het AG Vismijn Oostende beslist vrij over het aanleggen, het bouwen, het onderhouden, het herstellen, het verbeteren, het bedienen, het zelf exploiteren en het aan derden ter beschikking stellen van roerende en onroerende goederen“.

27

Het AG Vismijn Oostende beslist vrij over het aanleggen, het bouwen, het onderhouden, het herstellen, het verbeteren, het bedienen, het zelf exploiteren en het aan derden ter beschikking stellen van roerende en onroerende goederen

(28)  Sprendimai Prancūzija prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99, jau cituotas, 71 punktas; Cityflyer Express prieš Komisiją, T-16/96, jau cituotas, 76 punktas; Westdeutsche LB prieš Komisiją, T-228/99 ir T-233/99, jau cituotas, 246 punktas.

28

Prancūzija

Komisiją (Stardust Marine)

Cityflyer Express

Komisiją

Westdeutsche LB

Komisiją

(29)  OL C 209, 1997 7 10, p. 3.

29

(30)  Dėl šios priežasties šio sprendimo rezoliucinėje dalyje bus nurodytas atvejis, kai šiuo metu turtas yra suteiktas AGVO už mokestį, bet mažesne nei rinkos kaina.

30

(31)  OL C 71, 2000 3 11, p. 14.

31

(32)  1999 m. balandžio 29 d. sprendimas Ispanijos Karalystė prieš Komisiją, C-342/96, Rink. I-2459; 1999 m. birželio 29 d. sprendimas DTM Transports SA, C-256/97, Rink. I-3913, ir sprendimas HAMSA prieš Komisiją, T-152/99, jau cituotas.

32

Ispanijos Karalystė

Komisiją,

DTM Transports SA,

HAMSA

Komisiją,

(33)  Pranešimo dėl garantijų 3.4 punktas.

33

(34)  2003 m. sausio 21 d. sprendimas C 5/03 (ex NN 115/02) – Pagalba MobilCom AG (OL C 80, 2003 4 3, p. 5).

34

(35)  2000 m. birželio 13 d. sprendimas EPAC prieš Komisiją, T-204/97 ir T-270/97, Rink. II-2267, 82 punktas.

35

EPAC prieš Komisiją

(36)  Atvejį, susijusį su patronuojančiosios bendrovės suteikta garantija, žr. 2003 m. sausio 21 d. ir 2003 m. balandžio 30 d. sprendimuose byloje E 50/01, OL C 154, 2003 7 2, p. 13, kurioje CDC suteikė garantiją savo patronuojamajai įmonei CDC IXIS. Ši garantija buvo atlyginta, bet ne rinkos sąlygomis, todėl nustatyta, kad tai buvo valstybės pagalba.

36

(37)  Belgijos valdžios institucijos pripažino, kad miestas netgi ne visada turi sutarties dokumentų, susijusių su paskolomis ir garantijomis, kopijas, žr. 2007 m. lapkričio 27 d. rašto B priedą.

37

(38)  Sprendimas Vokietija prieš Komisiją, C-334/99, jau cituotas, 138 punktas; 1999 m. liepos 8 d. sprendimas 1999/720/EB, EAPB – pagalba Gröditzer Stahlwerke (OL L 292, 1999 11 13, p. 27, 45 punktas).

38

Vokietija prieš Komisiją

(39)  Pavyzdžiui, 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 17 punktas.

39

(40)  Belgija kelis kartus pabrėžė, kad miestas išsaugojo teisę nustatyti ir rinkti mokesčius už naudojimąsi stapeliais bei uosto šliuzais.

40

(41)  Sprendimas sujungtose bylose T-204/97 ir T-270/97 EPAC prieš Komisiją, jau cituotas, 82 punktas.

41

EPAC

Komisiją

(42)  Atvejį, susijusį su patronuojančiosios bendrovės suteikta garantija, žr. 2003 m. sausio 17 d. sprendimą dėl pagalbos Nr. 50/01, kai CDC suteikė garantiją savo patronuojamajai įmonei CDC IXIS. Ši garantija buvo atlyginta, bet ne rinkos sąlygomis, todėl nustatyta, kad tai buvo valstybės pagalba.

42

(43)  1996 m. liepos 11 d. sprendimas SFEI prieš La Poste, C-39/94, Rink. I-3547, 61 punktas.

43

SFEI prieš La Poste

(44)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

44

(45)  Pavyzdžiui, 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 17 punktas.

45

(46)  Sprendimas 96/563/CE – Jadecost (OL L 246, 1996 9 27), patvirtintas 2000 m. spalio 5 d. sprendime Vokietija prieš Komisiją (Jadecost), C-288/96, Rink. I-8237, 41 punktas.

46

Jadecost

Vokietija

Komisiją (Jadecost)

(47)  Išskyrus vieną akciją iš 15 000 EUR.

47

(48)  Sprendimas Prancūzija prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99, jau cituotas, 71 punktas; sprendimas Cityflyer Express prieš Komisiją, T-16/96, jau cituotas, 76 punktas; sprendimas Westdeutsche LB prieš Komisiją, T-228/99 ir T-233/99, jau cituotas, 246 punktas.

48

Prancūzija

Komisiją (Stardust Marine)

Cityflyer Express

Komisiją

Westdeutsche LB

Komisiją

(49)  EVO kapitalas finansuotas ir kitais būdais, ne tik iš AGVO pradinio kapitalo. Iš tikrųjų įmonei EVO suteikto kapitalo suma yra didesnė už kapitalą, suteiktą bendrovei AGVO.

49

(50)  Taip pat žr. 2004 m. spalio 20 d. Komisijos sprendimo 2006/740/EB (Hamburgische Landesbank – Girozentrale) 99 konstatuojamąją dalį (OL L 307, 2006 11 7, p. 110).

50

Hamburgische Landesbank – Girozentrale

(51)  Žr. šio sprendimo 203 ir 306 punktus.

51

(52)  Pavyzdžiui, 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 17 punktas.

52

(53)  Žr. šio sprendimo 44 konstatuojamąją dalį.

53

(54)  1824 sausio 10 d. įstatymo dėl emfiteuzės teisės 5 straipsnis, Belgian Offical Gazette XIX, Nr. 14.

54

Belgian Offical Gazette

(55)  Sprendimas Prancūzija prieš Komisiją, C 482/99, jau cituotas.

55

Prancūzija prieš Komisiją,

(56)  Žr. Belgijos valdžios institucijų 2006 m. spalio 19 d. pateiktą atsakymą, p. 3: „zowel op het niveau van aandeelhouderschap als dat van de organen (bestuur) dient de Gemeente (achter AGVO) krachtens de wet de meerderheid te hebben in de stemrechten. Dit is hier het geval.“

56

zowel op het niveau van aandeelhouderschap als dat van de organen (bestuur) dient de Gemeente (achter AGVO) krachtens de wet de meerderheid te hebben in de stemrechten

Dit is hier het geval

(57)  Žr. 1980 m. rugsėjo 17 d. sprendimą, Philip Morris, 730/79, Rink. 2671, 11 ir 12 punktai.

57

Philip Morris

(58)  Žr. sprendimą Philip Morris, jau cituotą.

58

Philip Morris

(59)  Taip pat žr. 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių, kuriose nustatyta, kad šios 1999 m. gairės dar taikomos žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriui, 12 punktą.

59

(60)  2008 m. liepos 16 d. Komisijos sprendimas 2008/849/EB, valstybės pagalba C 14/2007 (ex. NN 15/2007), Italija, Restruktūrizavimo pagalba (bendrovei) NGP, OL L 301, 2008 11 12, p. 14.

60

(61)  AGVO įsigijo įmonę Pakhuizen, o 2006 m. – 51 % Haf Holding BO (Islandija) akcijų. EVO taip pat įsitraukė į kelis projektus, pvz., Pollar Drift (Karališkųjų krabų projektas) ir Novafish (HAF Holding), kurie paminėti 2005 m. metinėje ataskaitoje. Taip pat žr. Grimsby Market pateiktas pastabas, kuriose užsimenama, kad „EVO apie 2005–2006 m. pradėjo (aukštomis) fiksuotomis kainomis pirkti žuvis tiesiai iš Islandijos žvejų ir pardavinėjo jas Ostendės aukcione naudodamasi laikrodžiu, dažnai žemesnėmis kainomis“. Belgijos valdžios institucijos neužginčijo šių pastabų, kurias pateikė trečiosios šalys. Be to, Belgijos valdžios institucijų pateikti konkurso dokumentai patvirtina, kad iki 2007 m. EVO vykdė veiklą užsienyje, bet 2007 m. ją nutraukė (žr. Memorandumą, p. 39) Paskolos suteikiamos su sąlyga, kad paskolos gavėjas parduos savo žuvis Ostendės aukcione.

61

Haf Holding BO

Pollar Drift

Novafish

HAF Holding

Grimsby Market

EVO apie 2005–2006 m. pradėjo (aukštomis) fiksuotomis kainomis pirkti žuvis tiesiai iš Islandijos žvejų ir pardavinėjo jas Ostendės aukcione naudodamasi laikrodžiu, dažnai žemesnėmis kainomis

(62)  Paskolos suteikiamos su sąlyga, kad paskolos gavėjas parduos savo žuvis Ostendės aukcione; jei žuvys parduodamos Ostendės aukcione, kompensuojamos (kartais 100 %) transporto išlaidos, garantuojama mažiausia aukciono kaina ir t. t.

62

(63)  1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 70 punkte nustatyta, kad 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 35–39 punktai taikomi visoms žemės ūkio sektoriaus įmonėms, įskaitant mažas ir vidutines įmones (MVĮ). Žemės ūkio sektoriuje, kiek tai susiję su kompensacinėmis priemonėmis, valstybės narės turi galimybę pasirinkti: laikytis arba 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 35–39 punktų, arba 1999 m. sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 73–82 punktuose nurodytų specialiųjų taisyklių, skirtų žemės ūkiui.

63

(64)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

64

(65)  1996 m. spalio 23 d. sprendimas Komisija prieš Italiją, C-158/94, Rink. I-5789, 54 punktas.

65

Komisija prieš Italiją

(66)  OL C 281, 1996 9 26, p. 3.

66

(67)  OL C 17, 2001 1 19, p. 4.

67

(68)  OL C 297, 2005 11 29, p. 4.

68

(69)  Kaip minėta, labai abejotina, kad sąlyga, jog nuomotojui po 27 m. suteikiama teisė į pusę PAKHUIZEN pelno, turėtų realios vertės, kad šiuo pagrindu nebūtų galima nieko išskaičiuoti. Be to, kadangi ši nuoma nutraukta, ši sąlyga niekada nebus taikoma.

69

(70)  OL C 14, 2008 1 19, p. 6.

70

(71)  OL C 272, 2007 11 15, p. 4.

71

(72)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

72

(73)  OL L 82, 2008 3 25, p. 1.

73

---

IV Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

| 19.10.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 274/139 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 274/139

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. lapkričio 18 d.

dėl valstybės pagalbos C 10/09 (ex N 138/09), kurią Nyderlandai suteikė ING nelikvidaus turto garantijos priemonei ir restruktūrizavimo planui

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 9000)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/608/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi valstybes nares ir suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1), Komisija pastabų iš suinteresuotųjų šalių negavo,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2008 m. lapkričio 12 d. Komisija suteikė leidimą skubiai atkurti kapitalą byloje N 528/08. Vykdydami kapitalo atkūrimo priemonę Nyderlandai pasirašė 10 mlrd. EUR pagrindinio pirmo lygio kapitalo ING išleistų vertybinių popierių. Leidimas priemonei suteiktas 6 mėnesiams, jeigu per tuos 6 mėnesius bus pateiktas patikimas planas (2). Pateikus restruktūrizavimo planą, skubaus kapitalo atkūrimo priemonės galiojimas automatiškai pratęstas, iki Komisija priims sprendimą dėl plano. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. lapkričio 12 d. Komisija suteikė leidimą skubiai atkurti kapitalą byloje N 528/08. Vykdydami kapitalo atkūrimo priemonę Nyderlandai pasirašė 10 mlrd. EUR pagrindinio pirmo lygio kapitalo ING išleistų vertybinių popierių. Leidimas priemonei suteiktas 6 mėnesiams, jeigu per tuos 6 mėnesius bus pateiktas patikimas planas (2). Pateikus restruktūrizavimo planą, skubaus kapitalo atkūrimo priemonės galiojimas automatiškai pratęstas, iki Komisija priims sprendimą dėl plano.

| (2) | 2009 m. kovo 31 d. byloje C 10/09 (ex N 138/09) Komisija suteikė leidimą 6 mėnesius taikyti sumažėjusios vertės turto priemonę JAV alternatyvių (Alt-A) būsto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių portfeliui (angl. US Alt-A residential mortgage backed securities; RMBS) (3). Nyderlandų valdžios institucijos nurodo, kad ta priemonė yra „nelikvidaus turto garantijos priemonė“ (angl. Illiquid Assets Back-up Facility; IABF) (toliau – NTGP). Kilus abejonių dėl to, ar tam tikri sumažėjusios vertės turto priemonės aspektai atitinka Komisijos komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto tvarkymo Bendrijos bankų sektoriuje (4) (toliau – Komunikatas dėl sumažėjusios vertės turto), Komisija nusprendė pradėti procedūrą, nustatytą Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(2)

2009 m. kovo 31 d. byloje C 10/09 (ex N 138/09) Komisija suteikė leidimą 6 mėnesius taikyti sumažėjusios vertės turto priemonę JAV alternatyvių (Alt-A) būsto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių portfeliui (angl. US Alt-A residential mortgage backed securities; RMBS) (3). Nyderlandų valdžios institucijos nurodo, kad ta priemonė yra „nelikvidaus turto garantijos priemonė“ (angl. Illiquid Assets Back-up Facility; IABF) (toliau – NTGP). Kilus abejonių dėl to, ar tam tikri sumažėjusios vertės turto priemonės aspektai atitinka Komisijos komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto tvarkymo Bendrijos bankų sektoriuje (4) (toliau – Komunikatas dėl sumažėjusios vertės turto), Komisija nusprendė pradėti procedūrą, nustatytą Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje.

| (3) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje
   (5). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas. Komisija suinteresuotųjų šalių pastabų negavo. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje
   (5). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas. Komisija suinteresuotųjų šalių pastabų negavo.

| (4) | 2009 m. rugsėjo 15 d. Komisijos sprendime leidimas sumažėjusios vertės turto priemonei pratęstas (6). |
| --- | --- |

(4)

2009 m. rugsėjo 15 d. Komisijos sprendime leidimas sumažėjusios vertės turto priemonei pratęstas (6).

| (5) | Be to, pagal Nyderlandų kreditų garantijų schemą (patvirtinta 2008 m. spalio 30 d. Komisijos sprendimu N 524/08 ir pratęsta 2009 m. liepos 7 d. Komisijos sprendimu N 379/09 (7)) Nyderlandai suteikė garantijas bendrovės ING vidutinės trukmės įsipareigojimams, kurie sudaro i) 9 mlrd. JAV dolerių (USD) (iš kurių 8,25 mlrd. USD jau suteikta) ir ii) 5 mlrd. EUR (iš kurių 4,15 mlrd. EUR jau suteikta). |
| --- | --- |

(5)

Be to, pagal Nyderlandų kreditų garantijų schemą (patvirtinta 2008 m. spalio 30 d. Komisijos sprendimu N 524/08 ir pratęsta 2009 m. liepos 7 d. Komisijos sprendimu N 379/09 (7)) Nyderlandai suteikė garantijas bendrovės ING vidutinės trukmės įsipareigojimams, kurie sudaro i) 9 mlrd. JAV dolerių (USD) (iš kurių 8,25 mlrd. USD jau suteikta) ir ii) 5 mlrd. EUR (iš kurių 4,15 mlrd. EUR jau suteikta).

| (6) | 2008 m. lapkričio 25 d., 2009 m. balandžio 8 d., gegužės 18 d. ir lapkričio 9 d. Komisija iš rinkos dalyvių gavo informaciją, kad ING Direct Europe trumpai reklamavo kapitalo injekciją, kurią gavo iš Nyderlandų, ir kad tai laikyta agresyviu komerciniu elgesiu. |
| --- | --- |

(6)

2008 m. lapkričio 25 d., 2009 m. balandžio 8 d., gegužės 18 d. ir lapkričio 9 d. Komisija iš rinkos dalyvių gavo informaciją, kad ING Direct Europe trumpai reklamavo kapitalo injekciją, kurią gavo iš Nyderlandų, ir kad tai laikyta agresyviu komerciniu elgesiu.

| (7) | Komisija ir Nyderlandų valdžios institucijos surengė nemažai susitikimų, keitėsi el. laiškais ir rengė telekonferencijas. |
| --- | --- |

(7)

Komisija ir Nyderlandų valdžios institucijos surengė nemažai susitikimų, keitėsi el. laiškais ir rengė telekonferencijas.

| (8) | Kalbant apie klausimus, susijusius su turto vertinimo metodika, taikoma įgyvendinant sumažėjusios vertės turto priemonę, Komisija rėmėsi technine pagalba, kurią suteikė Komisijos pagal sutartį pasamdyti išorės ekspertai (Duff and Phelps ir profesorius Wim Schoutens) ir Europos centrinio banko ekspertai. |
| --- | --- |

(8)

Kalbant apie klausimus, susijusius su turto vertinimo metodika, taikoma įgyvendinant sumažėjusios vertės turto priemonę, Komisija rėmėsi technine pagalba, kurią suteikė Komisijos pagal sutartį pasamdyti išorės ekspertai (Duff and Phelps ir profesorius Wim Schoutens) ir Europos centrinio banko ekspertai.

| (9) | 2009 m. gegužės 12 d. Nyderlandai pateikė Komisijai ING grupės restruktūrizavimo planą, po to 2009 m. liepos 7 d. pateikė papildomos informacijos. Restruktūrizavimo planas pakeistas 2009 m. spalio 22 d. (toliau bet kokia nuoroda į restruktūrizavimo planą yra nuoroda į šią naujausią restruktūrizavimo plano redakciją). Jame pakeistos ir Nyderlandų kapitalo injekcijos grąžinimo sąlygos. |
| --- | --- |

(9)

2009 m. gegužės 12 d. Nyderlandai pateikė Komisijai ING grupės restruktūrizavimo planą, po to 2009 m. liepos 7 d. pateikė papildomos informacijos. Restruktūrizavimo planas pakeistas 2009 m. spalio 22 d. (toliau bet kokia nuoroda į restruktūrizavimo planą yra nuoroda į šią naujausią restruktūrizavimo plano redakciją). Jame pakeistos ir Nyderlandų kapitalo injekcijos grąžinimo sąlygos.

| (10) | 2009 m. spalio 22 d. Nyderlandai pateikė keletą įsipareigojimų dėl restruktūrizavimo plano įgyvendinimo ir sumažėjusios vertės turto priemonės kompensavimo. |
| --- | --- |

(10)

2009 m. spalio 22 d. Nyderlandai pateikė keletą įsipareigojimų dėl restruktūrizavimo plano įgyvendinimo ir sumažėjusios vertės turto priemonės kompensavimo.

| (11) | Nyderlandai Komisiją informavo, jog dėl skubumo jie padarė išimtį ir sutiko, kad šis sprendimas būtų priimtas anglų kalba. |
| --- | --- |

(11)

Nyderlandai Komisiją informavo, jog dėl skubumo jie padarė išimtį ir sutiko, kad šis sprendimas būtų priimtas anglų kalba.

2.   FAKTŲ APIBŪDINIMAS

2.1.   Gavėjas

| (12) | ING susideda iš ING Groep N.V. (toliau – ING grupė), patronuojančiosios bendrovės, kuri kontroliuoja 100 % ING Bank N.V. ir ING Verzekeringen N.V., ir dviejų patronuojamųjų bendrovių, kurios atitinkamai kontroliuoja bankininkystės ir draudimo filialus. ING grupę sudaro daugiau kaip 70 atskirų įmonių, kurios maždaug 50 šalių turi daugiau kaip 2 500 juridinių asmenų. 2008 m. pabaigoje grupės balanse buvo 1 332 mlrd. EUR, iš jų daugiau kaip 75 % priskirtini ING bankininkystės veiklai. |
| --- | --- |

(12)

ING susideda iš ING Groep N.V. (toliau – ING grupė), patronuojančiosios bendrovės, kuri kontroliuoja 100 % ING Bank N.V. ir ING Verzekeringen N.V., ir dviejų patronuojamųjų bendrovių, kurios atitinkamai kontroliuoja bankininkystės ir draudimo filialus. ING grupę sudaro daugiau kaip 70 atskirų įmonių, kurios maždaug 50 šalių turi daugiau kaip 2 500 juridinių asmenų. 2008 m. pabaigoje grupės balanse buvo 1 332 mlrd. EUR, iš jų daugiau kaip 75 % priskirtini ING bankininkystės veiklai.

| (13) | 2008 m. pabaigoje ING pirmo lygio kapitalo santykis, įskaitant kapitalo atkūrimo priemonę, buvo 9,3 %, pagrindinio pirmo lygio kapitalo santykis – 7,3 %. Draudimo kapitalo padengimo rodiklis buvo 256,5 %. |
| --- | --- |

(13)

2008 m. pabaigoje ING pirmo lygio kapitalo santykis, įskaitant kapitalo atkūrimo priemonę, buvo 9,3 %, pagrindinio pirmo lygio kapitalo santykis – 7,3 %. Draudimo kapitalo padengimo rodiklis buvo 256,5 %.

| (14) | ING grupės kapitalo struktūra taip pat apima vadinamąją pagrindinę skolą – tai yra pirmaeilė skola, susidariusi grupės lygmeniu, kuri vėliau kaip akcininkų turtas investuota į ING Bank ir ING Insurance kontroliuojančiąją bendrovę (vadinamasis dvigubas įsiskolinimas). Be to, ING Insurance kontroliuojančioji bendrovė pati gavo 2,3 mlrd. EUR iš vadinamosios pagrindinės skolos ir ta suma gali būti panaudota kaip akcininko turtas jo draudimo filialuose. |
| --- | --- |

(14)

ING grupės kapitalo struktūra taip pat apima vadinamąją pagrindinę skolą – tai yra pirmaeilė skola, susidariusi grupės lygmeniu, kuri vėliau kaip akcininkų turtas investuota į ING Bank ir ING Insurance kontroliuojančiąją bendrovę (vadinamasis dvigubas įsiskolinimas). Be to, ING Insurance kontroliuojančioji bendrovė pati gavo 2,3 mlrd. EUR iš vadinamosios pagrindinės skolos ir ta suma gali būti panaudota kaip akcininko turtas jo draudimo filialuose.

| (15) | ING investicijų portfelį sudarė Alt-A portfelis, kurio didžioji dalis priklausė bendrovei ING Direct US. ING Direct US pagal JAV įstatymus turėjo JAV taupomosios institucijos statusą, ir dėl tokio statuso ING Direct US turėjo didžiąją savo surinktų taupomųjų pajamų dalį investuoti į JAV hipotekos paskolas arba į su JAV hipotekos paskolomis susijusias investicijas. Taigi ING didžiulę savo investicinio portfelio dalį skyrė JAV Alt-A būsto hipoteka užtikrintiems vertybiniams popieriams. Alt-A portfelis buvo padengtas Nyderlandų suteikta sumažėjusios vertės turto priemone (kaip toliau aprašyta 2 dalyje). ING investicijų portfelį taip pat sudarė didelė komercinio nekilnojamojo turto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių (angl. CMBS), JAV būsto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių ir investicijų į nekilnojamąjį turtą, kurios nepadengtos sumažėjusios vertės turto priemone, dalis. |
| --- | --- |

(15)

ING investicijų portfelį sudarė Alt-A portfelis, kurio didžioji dalis priklausė bendrovei ING Direct US. ING Direct US pagal JAV įstatymus turėjo JAV taupomosios institucijos statusą, ir dėl tokio statuso ING Direct US turėjo didžiąją savo surinktų taupomųjų pajamų dalį investuoti į JAV hipotekos paskolas arba į su JAV hipotekos paskolomis susijusias investicijas. Taigi ING didžiulę savo investicinio portfelio dalį skyrė JAV Alt-A būsto hipoteka užtikrintiems vertybiniams popieriams. Alt-A portfelis buvo padengtas Nyderlandų suteikta sumažėjusios vertės turto priemone (kaip toliau aprašyta 2 dalyje). ING investicijų portfelį taip pat sudarė didelė komercinio nekilnojamojo turto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių (angl. CMBS), JAV būsto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių ir investicijų į nekilnojamąjį turtą, kurios nepadengtos sumažėjusios vertės turto priemone, dalis.

2.2.   Veikla

| (16) | 2008 m. pabaigoje ING veikė šešiose verslo srityse. ING taip pat veikė turto valdymo srityje, kuri praktiškai buvo atitinkamų regioninių draudimo padalinių dalis. |
| --- | --- |

(16)

2008 m. pabaigoje ING veikė šešiose verslo srityse. ING taip pat veikė turto valdymo srityje, kuri praktiškai buvo atitinkamų regioninių draudimo padalinių dalis.

2.2.1.   Mažmeninė bankininkystė

| (17) | ING teikia mažmeninės bankininkystės paslaugas Nyderlanduose, Belgijoje, Lenkijoje, Rumunijoje, Turkijoje, Indijoje ir Tailande (mažmeninės bankininkystės paslaugos per ING Direct aprašomos ne šioje, bet 2.2.2 dalyje). Privačios bankininkystės paslaugos teikiamos Nyderlanduose, Belgijoje, Liuksemburge, Šveicarijoje ir įvairiose Azijos bei Vidurio ir Rytų Europos šalyse. ING mažmeninę bankininkystę sudaro mažosios ir vidutinės įmonės, taip pat vidutinių įmonių veikla. |
| --- | --- |

(17)

ING teikia mažmeninės bankininkystės paslaugas Nyderlanduose, Belgijoje, Lenkijoje, Rumunijoje, Turkijoje, Indijoje ir Tailande (mažmeninės bankininkystės paslaugos per ING Direct aprašomos ne šioje, bet 2.2.2 dalyje). Privačios bankininkystės paslaugos teikiamos Nyderlanduose, Belgijoje, Liuksemburge, Šveicarijoje ir įvairiose Azijos bei Vidurio ir Rytų Europos šalyse. ING mažmeninę bankininkystę sudaro mažosios ir vidutinės įmonės, taip pat vidutinių įmonių veikla.

| (18) | Teikdama mažmeninės bankininkystės paslaugas Nyderlanduose ir Belgijoje bendrovė ING derina tiesioginės bankininkystės modelį ir filialų tinklą. ING teikia einamųjų sąskaitų paslaugas, mokėjimo sistemas, taupomąsias sąskaitas, hipotekos paskolas, vartojimo kreditus, kredito kortelių paslaugas, taip pat investicijų ir draudimo produktus. Hipotekos paslaugos teikiamos per tiesioginį kanalą, įgaliotųjų agentų prekybos vietas, taip pat per tarpininkų kanalus. Per savo filialų tinklą ING taip pat siūlo visą asortimentą komercinės bankininkystės produktų, taip pat gyvybės ir ne gyvybės draudimo produktus. |
| --- | --- |

(18)

Teikdama mažmeninės bankininkystės paslaugas Nyderlanduose ir Belgijoje bendrovė ING derina tiesioginės bankininkystės modelį ir filialų tinklą. ING teikia einamųjų sąskaitų paslaugas, mokėjimo sistemas, taupomąsias sąskaitas, hipotekos paskolas, vartojimo kreditus, kredito kortelių paslaugas, taip pat investicijų ir draudimo produktus. Hipotekos paslaugos teikiamos per tiesioginį kanalą, įgaliotųjų agentų prekybos vietas, taip pat per tarpininkų kanalus. Per savo filialų tinklą ING taip pat siūlo visą asortimentą komercinės bankininkystės produktų, taip pat gyvybės ir ne gyvybės draudimo produktus.

| (19) | Vertinant pagal pagrindinius bankininkystės ryšius, Nyderlandų mažmeninės bankininkystės (privatūs asmenys) rinkoje bendrovės dalis yra 40–50 % (8). Bendrovės taupomųjų sąskaitų rinkos dalis yra 30–40 % pagal vertę ir 20–30 % pagal skaičių. Vartojimo paskolų rinkos dalys pagal vertę, hipoteką ir privačiąją bankininkystę yra 10–20 %. |
| --- | --- |

(19)

Vertinant pagal pagrindinius bankininkystės ryšius, Nyderlandų mažmeninės bankininkystės (privatūs asmenys) rinkoje bendrovės dalis yra 40–50 % (8). Bendrovės taupomųjų sąskaitų rinkos dalis yra 30–40 % pagal vertę ir 20–30 % pagal skaičių. Vartojimo paskolų rinkos dalys pagal vertę, hipoteką ir privačiąją bankininkystę yra 10–20 %.

| (20) | Rinkos dalys Belgijoje yra [10–15] (9) % einamųjų sąskaitų, [20–25] % vartojimo kreditų, [15–20] % hipotekos, [10–15] % taupomųjų sąskaitų ir [10–15] % savitarpio fondų srityse. Mažmeninės prekybos dalis Lenkijoje iš viso yra [5–10] % ir [5–10] % taupomųjų sąskaitų srityje. Rumunijoje ING rinkos dalis sudaro [0–5] % visų įsipareigojimų ir [0–5] % viso turto. Rinkos dalis taupomųjų sąskaitų srityje Turkijoje yra [0–5] %. |
| --- | --- |

(20)

Rinkos dalys Belgijoje yra [10–15] (9) % einamųjų sąskaitų, [20–25] % vartojimo kreditų, [15–20] % hipotekos, [10–15] % taupomųjų sąskaitų ir [10–15] % savitarpio fondų srityse. Mažmeninės prekybos dalis Lenkijoje iš viso yra [5–10] % ir [5–10] % taupomųjų sąskaitų srityje. Rumunijoje ING rinkos dalis sudaro [0–5] % visų įsipareigojimų ir [0–5] % viso turto. Rinkos dalis taupomųjų sąskaitų srityje Turkijoje yra [0–5] %.

2.2.2.   ING Direct – mažmeninė bankininkystė

| (21) | ING Direct teikia internetu mažmeninės bankininkystės paslaugas klientams Australijoje, Austrijoje, Kanadoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Italijoje, Ispanijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Jungtinėse Valstijose. Pagrindiniai siūlomi produktai – tai taupomosios sąskaitos, hipoteka ir vis daugiau – savitarpio fondai ir mokėjimo sąskaitos. |
| --- | --- |

(21)

ING Direct teikia internetu mažmeninės bankininkystės paslaugas klientams Australijoje, Austrijoje, Kanadoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Italijoje, Ispanijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Jungtinėse Valstijose. Pagrindiniai siūlomi produktai – tai taupomosios sąskaitos, hipoteka ir vis daugiau – savitarpio fondai ir mokėjimo sąskaitos.

| (22) | Taupomųjų sąskaitų srityje ING Direct rinkos dalis Vokietijoje yra [5–10] %, Italijoje – [0–5] %, Australijoje – [0–5] %, Kanadoje – [0–5] %, Ispanijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Austrijoje – maždaug [0–5] % ir JAV bei Prancūzijoje – apytikriai [0–5] %. Būsto hipotetinių paskolų rinkos dalys yra [0–5] % Australijoje, [0–5] % Kanadoje, [0–5] % Italijoje ir [0–5] % Ispanijoje. Naujo būsto hipotetinių paskolų rinkos dalis Vokietijoje yra [0–5] %. Pagrindinė neeuropinė ING Direct dalis yra bendrovės JAV filialas, kurio būsto hipotetinių paskolų rinkos dalis yra [0–5] %, 2009 m. pirmojo ketvirčio pabaigos balansas – [...] (10) mlrd. USD. |
| --- | --- |

(22)

Taupomųjų sąskaitų srityje ING Direct rinkos dalis Vokietijoje yra [5–10] %, Italijoje – [0–5] %, Australijoje – [0–5] %, Kanadoje – [0–5] %, Ispanijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Austrijoje – maždaug [0–5] % ir JAV bei Prancūzijoje – apytikriai [0–5] %. Būsto hipotetinių paskolų rinkos dalys yra [0–5] % Australijoje, [0–5] % Kanadoje, [0–5] % Italijoje ir [0–5] % Ispanijoje. Naujo būsto hipotetinių paskolų rinkos dalis Vokietijoje yra [0–5] %. Pagrindinė neeuropinė ING Direct dalis yra bendrovės JAV filialas, kurio būsto hipotetinių paskolų rinkos dalis yra [0–5] %, 2009 m. pirmojo ketvirčio pabaigos balansas – [...] (10) mlrd. USD.

2.2.3.   Didmeninė bankininkystė

| (23) | Didmeninė bankininkystė pirmiausia vykdoma Nyderlanduose, Belgijoje, Lenkijoje ir Rumunijoje, kuriose siūlomi visi produktai – nuo grynųjų pinigų valdymo iki įmonių finansų. Kitose šalyse pasirenkant klientus ir produktus laikomasi labiau atrankinio požiūrio. Didmeninę bankininkystę sudaro šeši verslo padaliniai: bendrasis skolinimas ir mokėjimai, grynųjų pinigų valdymas, struktūriniai finansai, išperkamoji nuoma ir faktoringas, finansų rinkos, kiti didmeninės bankininkystės produktai ir ING nekilnojamasis turtas. |
| --- | --- |

(23)

Didmeninė bankininkystė pirmiausia vykdoma Nyderlanduose, Belgijoje, Lenkijoje ir Rumunijoje, kuriose siūlomi visi produktai – nuo grynųjų pinigų valdymo iki įmonių finansų. Kitose šalyse pasirenkant klientus ir produktus laikomasi labiau atrankinio požiūrio. Didmeninę bankininkystę sudaro šeši verslo padaliniai: bendrasis skolinimas ir mokėjimai, grynųjų pinigų valdymas, struktūriniai finansai, išperkamoji nuoma ir faktoringas, finansų rinkos, kiti didmeninės bankininkystės produktai ir ING nekilnojamasis turtas.

| (24) | Kalbant apie juridinius klientus, ING rinkos dalys Nyderlanduose yra [20–30] % pagrindinių bankininkystės ryšių, dokumentinių akredityvų, tarptautinių mokėjimų ir tarptautinio mokėjimo paslaugų, paskolų, einamųjų sąskaitų ir faktoringo srityse. Didesnės rinkos dalys – [30–40] % – yra indėlių ir (arba) taupomųjų sąskaitų ir vidaus mokėjimų srityse. ING įmonių aptarnavimo rinkos dalis Belgijoje yra [25–30] % einamųjų sąskaitų srityje, [15–20] % paskolų srityje, [15–25] % išperkamosios nuomos srityje ir [20–30] % indėlių srityje. |
| --- | --- |

(24)

Kalbant apie juridinius klientus, ING rinkos dalys Nyderlanduose yra [20–30] % pagrindinių bankininkystės ryšių, dokumentinių akredityvų, tarptautinių mokėjimų ir tarptautinio mokėjimo paslaugų, paskolų, einamųjų sąskaitų ir faktoringo srityse. Didesnės rinkos dalys – [30–40] % – yra indėlių ir (arba) taupomųjų sąskaitų ir vidaus mokėjimų srityse. ING įmonių aptarnavimo rinkos dalis Belgijoje yra [25–30] % einamųjų sąskaitų srityje, [15–20] % paskolų srityje, [15–25] % išperkamosios nuomos srityje ir [20–30] % indėlių srityje.

2.2.4.   Draudimo ir turto valdymo veikla Europoje

| (25) | Pagrindinė ING draudimo veikla Europoje yra sutelkta Nyderlanduose (daugiausia ji vykdoma su šiais prekių ženklais: ING, Nationale-Nederlanden ir RVS). ING rinkos dalis gyvybės draudimo srityje yra [15–20] %, ne gyvybės draudimo srityje – [5–10] % (tai susiję su bendromis 2008 m. pasirašytomis sumomis). Produktai platinami tiesioginio platinimo kanalais (daugiausia per ING ir Postbank – 2009 m. pradžioje šis prekės ženklas atnaujintas kaip ING – filialus) ir per brokerius. ING vykdo veiklą ne gyvybės draudimo sektoriuje tik Nyderlanduose ir Belgijoje (kur ING ne gyvybės draudimo rinkos dalis yra [0–5] %). |
| --- | --- |

(25)

Pagrindinė ING draudimo veikla Europoje yra sutelkta Nyderlanduose (daugiausia ji vykdoma su šiais prekių ženklais: ING, Nationale-Nederlanden ir RVS). ING rinkos dalis gyvybės draudimo srityje yra [15–20] %, ne gyvybės draudimo srityje – [5–10] % (tai susiję su bendromis 2008 m. pasirašytomis sumomis). Produktai platinami tiesioginio platinimo kanalais (daugiausia per ING ir Postbank – 2009 m. pradžioje šis prekės ženklas atnaujintas kaip ING – filialus) ir per brokerius. ING vykdo veiklą ne gyvybės draudimo sektoriuje tik Nyderlanduose ir Belgijoje (kur ING ne gyvybės draudimo rinkos dalis yra [0–5] %).

| (26) | ING gyvybės draudimo rinkos Rumunijoje yra [30–35] %, Vengrijoje – [20–25] %, Čekijoje ir Graikijoje – [10–15] %, Lenkijoje – [5–10] %, Slovakijoje – [5–10] %, Belgijoje – [5–10] %. ING taip pat veikia Ispanijoje, Bulgarijoje ir Turkijoje, tačiau jos rinkos dalys ten gerokai mažesnės, t. y. mažesnės kaip [0–5] %. Dalį ING veiklos sudaro pensijų fondų valdymas, įskaitant privalomuosius ir savanoriškuosius pensijų fondus. Privalomųjų pensijų fondų srityje ING rinkos dalis Lenkijoje yra [20–25] %, Slovakijoje – [10–15] %. Savanoriškųjų pensijų fondų srityje ING rinkos dalis Slovakijoje yra [35–40] %, Čekijoje – [10–15] %, Turkijoje – [5–10] %. Sujungus privalomųjų pensijų fondų ir savanoriškųjų pensijų fondų dalis, ING rinkos dalis Rumunijoje yra [35–40] %, Vengrijoje – [10–15] % ir Bulgarijoje – [5–10] %. |
| --- | --- |

(26)

ING gyvybės draudimo rinkos Rumunijoje yra [30–35] %, Vengrijoje – [20–25] %, Čekijoje ir Graikijoje – [10–15] %, Lenkijoje – [5–10] %, Slovakijoje – [5–10] %, Belgijoje – [5–10] %. ING taip pat veikia Ispanijoje, Bulgarijoje ir Turkijoje, tačiau jos rinkos dalys ten gerokai mažesnės, t. y. mažesnės kaip [0–5] %. Dalį ING veiklos sudaro pensijų fondų valdymas, įskaitant privalomuosius ir savanoriškuosius pensijų fondus. Privalomųjų pensijų fondų srityje ING rinkos dalis Lenkijoje yra [20–25] %, Slovakijoje – [10–15] %. Savanoriškųjų pensijų fondų srityje ING rinkos dalis Slovakijoje yra [35–40] %, Čekijoje – [10–15] %, Turkijoje – [5–10] %. Sujungus privalomųjų pensijų fondų ir savanoriškųjų pensijų fondų dalis, ING rinkos dalis Rumunijoje yra [35–40] %, Vengrijoje – [10–15] % ir Bulgarijoje – [5–10] %.

| (27) | 2008 m. ING turtas atitinkamose geografinėse zonose: [...] mlrd. EUR Nyderlanduose, [...] mlrd. EUR Belgijoje (ir Liuksemburge) ir [...] mlrd. EUR Vidurio ir Rytų Europoje. |
| --- | --- |

(27)

2008 m. ING turtas atitinkamose geografinėse zonose: [...] mlrd. EUR Nyderlanduose, [...] mlrd. EUR Belgijoje (ir Liuksemburge) ir [...] mlrd. EUR Vidurio ir Rytų Europoje.

2.2.5.   Draudimo ir turto valdymo veikla Pietų ir Šiaurės Amerikoje

| (28) | ING Insurance Americas veikia dviejose pagrindinėse geografinėse teritorijose: Jungtinėse Valstijose ir Lotynų Amerikoje. Veiklą Kanadoje ING pardavė 2009 m. pradžioje. ING Insurance Americas teikia gyvybės ir ne gyvybės draudimo paslaugas, pensijų draudimo paslaugas (visų pirma nustatytus įmokų planus), rentą, savitarpio fondus, maklerių ir prekybininkų paslaugas bei institucinius produktus, įskaitant grupinį perdraudimą ir institucinius turto valdymo produktus ir paslaugas. |
| --- | --- |

(28)

ING Insurance Americas veikia dviejose pagrindinėse geografinėse teritorijose: Jungtinėse Valstijose ir Lotynų Amerikoje. Veiklą Kanadoje ING pardavė 2009 m. pradžioje. ING Insurance Americas teikia gyvybės ir ne gyvybės draudimo paslaugas, pensijų draudimo paslaugas (visų pirma nustatytus įmokų planus), rentą, savitarpio fondus, maklerių ir prekybininkų paslaugas bei institucinius produktus, įskaitant grupinį perdraudimą ir institucinius turto valdymo produktus ir paslaugas.

| (29) | JAV ING rinkos dalis kintamosios rentos srityje yra [5–10] %, gyvybės draudimo srityje – [0–5] % ir pastovios rentos srityje bei grupinio gyvybės draudimo srityje – apie [0–5] %. ING Meksikoje, Čilėje, Peru, Kolumbijoje ir Urugvajuje pirmiausia siūlo pensijų produktus. Pensijų fondų rinkos dalys didžiausios yra Peru ([30–35] %), Čilėje ([20–25] %) ir Urugvajuje ([15–20] %). Gyvybės draudimo rinkos dalys didžiausios Peru ([15–20] %) ir Čilėje ([10–15] %). 2008 m. ING turtas JAV buvo [...] mlrd. EUR, likusioje Amerikos žemynų dalyje – [...] mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(29)

JAV ING rinkos dalis kintamosios rentos srityje yra [5–10] %, gyvybės draudimo srityje – [0–5] % ir pastovios rentos srityje bei grupinio gyvybės draudimo srityje – apie [0–5] %. ING Meksikoje, Čilėje, Peru, Kolumbijoje ir Urugvajuje pirmiausia siūlo pensijų produktus. Pensijų fondų rinkos dalys didžiausios yra Peru ([30–35] %), Čilėje ([20–25] %) ir Urugvajuje ([15–20] %). Gyvybės draudimo rinkos dalys didžiausios Peru ([15–20] %) ir Čilėje ([10–15] %). 2008 m. ING turtas JAV buvo [...] mlrd. EUR, likusioje Amerikos žemynų dalyje – [...] mlrd. EUR.

2.2.6.   Gyvybės draudimas ir turto valdymas Azijos ir Ramiojo vandenyno regione

| (30) | Insurance Asia/Pacific siūlo gyvybės draudimo ir turto valdymo produktus ir paslaugas Azijos ir Ramiojo vandenyno regione, gyvybės draudimo paslaugas teikia devyniose šalyse (Australijoje, Naujojoje Zelandijoje, Japonijoje, Pietų Korėjoje, Malaizijoje, Honkonge, Tailande, Indijoje ir Kinijoje) ir turi turto valdymo padalinius dvylikoje šalių (devyniose jau minėtose šalyse ir Taivane, Filipinuose ir Singapūre). Azijos ir Ramiojo vandenyno regione ING priskiriama didžiausioms tarptautinėms draudimo bendrovėms ir turto valdytojams. Tame regione turimo turto vertė yra [...] mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(30)

Insurance Asia/Pacific siūlo gyvybės draudimo ir turto valdymo produktus ir paslaugas Azijos ir Ramiojo vandenyno regione, gyvybės draudimo paslaugas teikia devyniose šalyse (Australijoje, Naujojoje Zelandijoje, Japonijoje, Pietų Korėjoje, Malaizijoje, Honkonge, Tailande, Indijoje ir Kinijoje) ir turi turto valdymo padalinius dvylikoje šalių (devyniose jau minėtose šalyse ir Taivane, Filipinuose ir Singapūre). Azijos ir Ramiojo vandenyno regione ING priskiriama didžiausioms tarptautinėms draudimo bendrovėms ir turto valdytojams. Tame regione turimo turto vertė yra [...] mlrd. EUR.

2.3.   Kitos pagalbos priemonės

| (31) | ING naudojosi trimis Nyderlandų suteiktomis pagalbos priemonėmis. |
| --- | --- |

(31)

ING naudojosi trimis Nyderlandų suteiktomis pagalbos priemonėmis.

2.3.1.   Kapitalo injekcija

| (32) | Pirmąją priemonę sudarė kapitalo injekcija, kurią visą patvirtino Nyderlandai, leidę ING grupei padidinti pirmo lygio kapitalą 10 mlrd. EUR (11). Komisija savo sprendime, kuriuo patvirtino sanavimo pagalbą (N 528/2008), pažymėjo, kad priežastys, dėl kurių ING prarado rinkos pasitikėjimą ir dėl to prireikė valstybės pagalbos, susijusios su Alt-A portfelio blogomis paskolomis, rinkos abejonėmis dėl tolesnio nurašymo, ING Insurance kapitalo poreikiais ir blogėjančiu ING grupės skolų ir akcinio kapitalo santykiu. Nyderlandų teigimu, be kapitalo injekcijos ING būtų vis tiek išgyvenusi, bet būtų toliau labai smukęs pasitikėjimas ja ir didėjusi likvidumo rizika. |
| --- | --- |

(32)

Pirmąją priemonę sudarė kapitalo injekcija, kurią visą patvirtino Nyderlandai, leidę ING grupei padidinti pirmo lygio kapitalą 10 mlrd. EUR (11). Komisija savo sprendime, kuriuo patvirtino sanavimo pagalbą (N 528/2008), pažymėjo, kad priežastys, dėl kurių ING prarado rinkos pasitikėjimą ir dėl to prireikė valstybės pagalbos, susijusios su Alt-A portfelio blogomis paskolomis, rinkos abejonėmis dėl tolesnio nurašymo, ING Insurance kapitalo poreikiais ir blogėjančiu ING grupės skolų ir akcinio kapitalo santykiu. Nyderlandų teigimu, be kapitalo injekcijos ING būtų vis tiek išgyvenusi, bet būtų toliau labai smukęs pasitikėjimas ja ir didėjusi likvidumo rizika.

| (33) | 10 mlrd. EUR pagrindinio pirmo lygio kapitalo injekcijos emisijos kaina buvo 10 EUR už vieną vertybinį popierių. ING iniciatyva vertybiniai popieriai gali būti išpirkti po 15 EUR už vertybinį popierių (50 % išpirkimo priemoka) arba po trejų metų jie gali būti konvertuoti į paprastąsias akcijas santykiu vienas su vienu. Jei ING pasirinktų konvertavimo variantą, Nyderlandai gali rinktis alternatyvų vertybinių popierių išpirkimą po 10 EUR už vieną vertybinį popierių, pridėjus susikaupusias palūkanas. Nominalios palūkanos Nyderlandams bus mokamos tik jei už paprastąsias akcijas bus mokami dividendai. |
| --- | --- |

(33)

10 mlrd. EUR pagrindinio pirmo lygio kapitalo injekcijos emisijos kaina buvo 10 EUR už vieną vertybinį popierių. ING iniciatyva vertybiniai popieriai gali būti išpirkti po 15 EUR už vertybinį popierių (50 % išpirkimo priemoka) arba po trejų metų jie gali būti konvertuoti į paprastąsias akcijas santykiu vienas su vienu. Jei ING pasirinktų konvertavimo variantą, Nyderlandai gali rinktis alternatyvų vertybinių popierių išpirkimą po 10 EUR už vieną vertybinį popierių, pridėjus susikaupusias palūkanas. Nominalios palūkanos Nyderlandams bus mokamos tik jei už paprastąsias akcijas bus mokami dividendai.

| (34) | Remdamiesi restruktūrizavimo planu Nyderlandai pateikė susitarimo dėl pirmo lygio vertybinių popierių grąžinimo, atliekamo ING, pakeitimą. Pagal pakeistas sąlygas ING gali išpirkti iki 50 % pagrindinių pirmo lygio vertybinių popierių už emisijos kainą (10 EUR), pridėjus susikaupusias atkarpos, kurios metinė norma yra 8,5 %, palūkanas (maždaug 253 mln. EUR), pridėjus ankstyvo grąžinimo baudą, kai ING akcijų kaina yra didesnė kaip 10 EUR. Ankstyvo išpirkimo bauda didėja su ING akcijų kaina. Ankstyvo išpirkimo priemokos apskaičiavimo tikslais nustatoma akcijų kainos padidėjimo riba, kuri yra 12,45 EUR (12). Taigi, bauda yra 13 % per metus. Ankstyvo išpirkimo bauda galėtų būti daugiausia 705 mln. EUR manant, kad 5 mlrd. EUR grąžinama praėjus 400 dienų nuo išleidimo. Be to, baudos priemokai nustatoma žemiausia riba, kuri yra 340 mln. EUR, ir užtikrinama, kad mažiausia grąžos vidaus norma Nyderlandams būtų 15 %. Kitaip tariant, atsižvelgiant į tai, kad ING paprastai turėtų mokėti 2,5 mlrd. EUR išpirkimo priemoką, dėl šio pakeitimo ING gauna papildomą pranašumą, kuris yra nuo 1,79 iki 2,2 mlrd. EUR, atsižvelgiant į ING akcijų rinkos kainos. Nyderlandai paaiškino, kad pakeitimas padarytas dėl to, kad siekta ING suteikti pasitraukimo sąlygas, panašias į tas, kurios suteiktos Nyderlandams skiriant kapitalo injekcijas SNS
   (13) ir Aegon
   (14). Tokios ankstyvo išpirkimo sąlygos gali būti taikomos tik 5 mlrd. EUR grąžinimui (t. y. 50 % pradinio kapitalo injekcijos). |
| --- | --- |

(34)

Remdamiesi restruktūrizavimo planu Nyderlandai pateikė susitarimo dėl pirmo lygio vertybinių popierių grąžinimo, atliekamo ING, pakeitimą. Pagal pakeistas sąlygas ING gali išpirkti iki 50 % pagrindinių pirmo lygio vertybinių popierių už emisijos kainą (10 EUR), pridėjus susikaupusias atkarpos, kurios metinė norma yra 8,5 %, palūkanas (maždaug 253 mln. EUR), pridėjus ankstyvo grąžinimo baudą, kai ING akcijų kaina yra didesnė kaip 10 EUR. Ankstyvo išpirkimo bauda didėja su ING akcijų kaina. Ankstyvo išpirkimo priemokos apskaičiavimo tikslais nustatoma akcijų kainos padidėjimo riba, kuri yra 12,45 EUR (12). Taigi, bauda yra 13 % per metus. Ankstyvo išpirkimo bauda galėtų būti daugiausia 705 mln. EUR manant, kad 5 mlrd. EUR grąžinama praėjus 400 dienų nuo išleidimo. Be to, baudos priemokai nustatoma žemiausia riba, kuri yra 340 mln. EUR, ir užtikrinama, kad mažiausia grąžos vidaus norma Nyderlandams būtų 15 %. Kitaip tariant, atsižvelgiant į tai, kad ING paprastai turėtų mokėti 2,5 mlrd. EUR išpirkimo priemoką, dėl šio pakeitimo ING gauna papildomą pranašumą, kuris yra nuo 1,79 iki 2,2 mlrd. EUR, atsižvelgiant į ING akcijų rinkos kainos. Nyderlandai paaiškino, kad pakeitimas padarytas dėl to, kad siekta ING suteikti pasitraukimo sąlygas, panašias į tas, kurios suteiktos Nyderlandams skiriant kapitalo injekcijas SNS
   (13) ir Aegon
   (14). Tokios ankstyvo išpirkimo sąlygos gali būti taikomos tik 5 mlrd. EUR grąžinimui (t. y. 50 % pradinio kapitalo injekcijos).

| (35) | ING gali nuspręsti išpirkimo galimybe pasinaudoti iki 2010 m. sausio 31 d., bet ta data, susitarus su Nyderlandais, dėl išskirtinių rinkos sąlygų gali būti pratęsta iki 2010 m. balandžio 1 d., jei ING galės įrodyti, kad buvo ekonomiškai neįmanoma gauti pakankamai pagrindinio pirmo lygio kapitalo, būtino 5 mlrd. EUR anksčiau išpirkti. Tokiam pratęsimui reikia gauti ir Komisijos pritarimą. ING siekia pasinaudoti galimybe išpirkti iki 2010 m. sausio 1 d. Likusių 50 % grąžinimo ir konvertavimo galimybės lieka nepakitusios. |
| --- | --- |

(35)

ING gali nuspręsti išpirkimo galimybe pasinaudoti iki 2010 m. sausio 31 d., bet ta data, susitarus su Nyderlandais, dėl išskirtinių rinkos sąlygų gali būti pratęsta iki 2010 m. balandžio 1 d., jei ING galės įrodyti, kad buvo ekonomiškai neįmanoma gauti pakankamai pagrindinio pirmo lygio kapitalo, būtino 5 mlrd. EUR anksčiau išpirkti. Tokiam pratęsimui reikia gauti ir Komisijos pritarimą. ING siekia pasinaudoti galimybe išpirkti iki 2010 m. sausio 1 d. Likusių 50 % grąžinimo ir konvertavimo galimybės lieka nepakitusios.

2.3.2.   Sumažėjusios vertės turto priemonė

| (36) | Antroji pagalbos priemonė buvo sumažėjusios vertės turto priemonė, suteikta Alt-A portfeliui, kurio vertė labai sumažėjo ir dėl to padidėjo neigiamas perkainojimo rezervas. Nyderlandų valdžios institucijos paprašė, kad dėl finansinio stabilumo priežasčių ta priemonė būtų patvirtinta iki 2009 m. kovo 31 d. Be to, jei priemonė būtų pakeista labiau, ING patirtų didžiulį buhalterinį nuostolį. |
| --- | --- |

(36)

Antroji pagalbos priemonė buvo sumažėjusios vertės turto priemonė, suteikta Alt-A portfeliui, kurio vertė labai sumažėjo ir dėl to padidėjo neigiamas perkainojimo rezervas. Nyderlandų valdžios institucijos paprašė, kad dėl finansinio stabilumo priežasčių ta priemonė būtų patvirtinta iki 2009 m. kovo 31 d. Be to, jei priemonė būtų pakeista labiau, ING patirtų didžiulį buhalterinį nuostolį.

| (37) | Sumažėjusios vertės turto priemonė išsamiai aprašyta 2009 m. kovo 31 d. sprendime pradėti procedūrą. Priemonės struktūra primenama tik trumpai, prieš paaiškinant pagrindinius kompensacijų ir mokesčių struktūros pakeitimus. |
| --- | --- |

(37)

Sumažėjusios vertės turto priemonė išsamiai aprašyta 2009 m. kovo 31 d. sprendime pradėti procedūrą. Priemonės struktūra primenama tik trumpai, prieš paaiškinant pagrindinius kompensacijų ir mokesčių struktūros pakeitimus.

| (38) | Nuo 2009 m. sausio 26 d. Nyderlandai iš ING gavo 80 % viso grynųjų pinigų srauto iš sumažėjusios vertės JAV alternatyvių A būsto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių portfelio (toliau – portfelis) (4 srautas toliau pateiktoje diagramoje kartu su garantijos mokesčių (5 srautas). Už tai ING gauna nerizikingą grynųjų pinigų srautą iš Nyderlandų:






  — | garantuota pagrindinių mokėjimo dalių grynųjų pinigų srautų vertė, kuri iš viso yra 28 mlrd. USD, o tai atitinka 90 % (pirkimo kaina arba perdavimo kaina) nuo 80 % portfelio, t. y. 72 % portfelio (1 srautas). Tie grynųjų pinigų srautai mokami kas mėnesį per visą portfelio gyvavimo laiką, |
| --- | --- | --- |

(38)

Nuo 2009 m. sausio 26 d. Nyderlandai iš ING gavo 80 % viso grynųjų pinigų srauto iš sumažėjusios vertės JAV alternatyvių A būsto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių portfelio (toliau – portfelis) (4 srautas toliau pateiktoje diagramoje kartu su garantijos mokesčių (5 srautas). Už tai ING gauna nerizikingą grynųjų pinigų srautą iš Nyderlandų:

—

garantuota pagrindinių mokėjimo dalių grynųjų pinigų srautų vertė, kuri iš viso yra 28 mlrd. USD, o tai atitinka 90 % (pirkimo kaina arba perdavimo kaina) nuo 80 % portfelio, t. y. 72 % portfelio (1 srautas). Tie grynųjų pinigų srautai mokami kas mėnesį per visą portfelio gyvavimo laiką,

| — | finansavimo mokestis (2 srautas), |
| --- | --- |

—

finansavimo mokestis (2 srautas),

| — | valdymo mokestis (3 srautas). |
| --- | --- |

—

valdymo mokestis (3 srautas).

| (39) | Grynųjų pinigų srautus, gaunamus iš likusių 20 % portfelio, pasilieka ING ir jie nepatenka į grynųjų pinigų mainus. |
| --- | --- |

(39)

Grynųjų pinigų srautus, gaunamus iš likusių 20 % portfelio, pasilieka ING ir jie nepatenka į grynųjų pinigų mainus.

| (40) | ING sutiko atlikti keletą papildomų mokėjimų Nyderlandams, dėl to veiksmingai padidėjo valstybės kompensacija sumažėjusios vertės turto priemonei, nes pakoreguoti 41, 42 ir 43 konstatuojamosiose dalyse minimi mokesčiai: |
| --- | --- |

(40)

ING sutiko atlikti keletą papildomų mokėjimų Nyderlandams, dėl to veiksmingai padidėjo valstybės kompensacija sumažėjusios vertės turto priemonei, nes pakoreguoti 41, 42 ir 43 konstatuojamosiose dalyse minimi mokesčiai:

Image

| (41) | Pirma, nuo 2009 m. spalio 25 d. Nyderlandai sumažins finansavimo mokestį 57 % (fiksuotosios palūkanų normos vertybiniai popieriai) nuo 72 % portfelio penkiasdešimčia bazinių punktų (b. p.) per metus: nuo 3,5 % (15) per metus iki 3 % per metus; taip pat sumažins finansavimo mokestį 43 % (kintamosios palūkanų normos vertybiniai popieriai) nuo 72 % portfelio penkiasdešimčia bazinių punktų: nuo LIBOR + 50 b. p. per metus iki vienodo dydžio LIBOR. |
| --- | --- |

(41)

Pirma, nuo 2009 m. spalio 25 d. Nyderlandai sumažins finansavimo mokestį 57 % (fiksuotosios palūkanų normos vertybiniai popieriai) nuo 72 % portfelio penkiasdešimčia bazinių punktų (b. p.) per metus: nuo 3,5 % (15) per metus iki 3 % per metus; taip pat sumažins finansavimo mokestį 43 % (kintamosios palūkanų normos vertybiniai popieriai) nuo 72 % portfelio penkiasdešimčia bazinių punktų: nuo LIBOR + 50 b. p. per metus iki vienodo dydžio LIBOR.

| (42) | Antra, valdymo mokestis (Nyderlandų mokamas bendrovei ING), kuris yra 25 b. p. per metus nuo 80 % negrąžintos portfelio sumos, bus sumažintas nuo 15 b. p. iki 10 b. p. padidinus garantijos mokestį (kaip toliau nurodyta 43 konstatuojamojoje dalyje). |
| --- | --- |

(42)

Antra, valdymo mokestis (Nyderlandų mokamas bendrovei ING), kuris yra 25 b. p. per metus nuo 80 % negrąžintos portfelio sumos, bus sumažintas nuo 15 b. p. iki 10 b. p. padidinus garantijos mokestį (kaip toliau nurodyta 43 konstatuojamojoje dalyje).

| (43) | Trečia, nuo 2009 m. spalio 25 d. ING padidins 55 bazinių punktų per metus garantijos mokestį, imamą nuo nesumokėtos perduoto portfelio sumos, dar 82,6 baziniais punktais per metus, taigi bendras garantijos mokestis bus 137,6 b. p. Iš 82,6 bazinių punktų padidėjimo 67 baziniais punktais kompensuojamas valdymo mokesčio (kurį bendrovei ING moka Nyderlandai) sumažinimas 15 bazinių punktų ir portfelio perdavimo kainos persvarstymo sumažinimas 52 baziniais punktais (tai atitinka perdavimo kainos sumažėjimą nuo 90 % iki maždaug 87 %). 15,6 b. p. yra koregavimas siekiant susigrąžinti lėšas už laikotarpį nuo 2009 m. sausio 26 d. (pradinės priemonės pradžia) iki 2009 m. spalio 25 d. (16). |
| --- | --- |

(43)

Trečia, nuo 2009 m. spalio 25 d. ING padidins 55 bazinių punktų per metus garantijos mokestį, imamą nuo nesumokėtos perduoto portfelio sumos, dar 82,6 baziniais punktais per metus, taigi bendras garantijos mokestis bus 137,6 b. p. Iš 82,6 bazinių punktų padidėjimo 67 baziniais punktais kompensuojamas valdymo mokesčio (kurį bendrovei ING moka Nyderlandai) sumažinimas 15 bazinių punktų ir portfelio perdavimo kainos persvarstymo sumažinimas 52 baziniais punktais (tai atitinka perdavimo kainos sumažėjimą nuo 90 % iki maždaug 87 %). 15,6 b. p. yra koregavimas siekiant susigrąžinti lėšas už laikotarpį nuo 2009 m. sausio 26 d. (pradinės priemonės pradžia) iki 2009 m. spalio 25 d. (16).

| (44) | Jei pradinė priemonė tarp Nyderlandų ir ING būtų panaikinama (17), nesumokėto papildomo mokėjimo suma, susijusi su laikotarpiu nuo 2009 m. sausio 26 d. iki 2009 m. spalio 25 d. (t. y. 15,6 b. p., įtrauktų į garantijos mokestį ir susijusių su koregavimu), turėtų būti sumokėta. Jei pradinė priemonė būtų panaikinta iš dalies, turėtų būti mokama proporcinga dalis. |
| --- | --- |

(44)

Jei pradinė priemonė tarp Nyderlandų ir ING būtų panaikinama (17), nesumokėto papildomo mokėjimo suma, susijusi su laikotarpiu nuo 2009 m. sausio 26 d. iki 2009 m. spalio 25 d. (t. y. 15,6 b. p., įtrauktų į garantijos mokestį ir susijusių su koregavimu), turėtų būti sumokėta. Jei pradinė priemonė būtų panaikinta iš dalies, turėtų būti mokama proporcinga dalis.

| (45) | Tokie pakeitimai, padaryti 2009 m. spalio mėn., bus įgyvendinti taikant atskirą ING ir Nyderlandų susitarimą, siekiant palikti pradinę priemonę nepakeistą. Nyderlandai įsipareigoja pranešti Komisijai apie bet kokį ankstyvą visišką ar dalinį pradinės priemonės panaikinimą. |
| --- | --- |

(45)

Tokie pakeitimai, padaryti 2009 m. spalio mėn., bus įgyvendinti taikant atskirą ING ir Nyderlandų susitarimą, siekiant palikti pradinę priemonę nepakeistą. Nyderlandai įsipareigoja pranešti Komisijai apie bet kokį ankstyvą visišką ar dalinį pradinės priemonės panaikinimą.

2.3.3.   Garantijos

| (46) | Pagal Nyderlandų kreditų garantijų schemą (byla N 524/2008) Nyderlandai taip pat suteikė garantijų ING vidutinės trukmės įsipareigojimams, kurie sudaro i) 9 mlrd. USD (iš jų 8,25 mlrd. USD jau suteikta) ir ii) 5 mlrd. EUR (iš jų 4,15 mlrd. EUR jau suteikta). ING moka 84 b. p. garantijos mokestį už sumą, kuriai suteikta garantija. |
| --- | --- |

(46)

Pagal Nyderlandų kreditų garantijų schemą (byla N 524/2008) Nyderlandai taip pat suteikė garantijų ING vidutinės trukmės įsipareigojimams, kurie sudaro i) 9 mlrd. USD (iš jų 8,25 mlrd. USD jau suteikta) ir ii) 5 mlrd. EUR (iš jų 4,15 mlrd. EUR jau suteikta). ING moka 84 b. p. garantijos mokestį už sumą, kuriai suteikta garantija.

| (47) | Nyderlandai patvirtina, kad apie bet kokias papildomas ING suteiktas garantijas praneš atskirai. Apie garantiją, kuri bus iki [...] mlrd. EUR ir kurią pagal restruktūrizavimo planą Nyderlandai įsipareigojo suteikti Westland Utrecht Hypotheekbank (WUH)/Interadvies finansuoti, kaip aprašyta 55 ir 85 konstatuojamosiose dalyse, Komisijai taip pat bus pranešta atskirai. Tos garantijos, kurias sudarytų iki [...] mlrd. EUR, yra neatskiriama restruktūrizavimo plano, su kuriuo šis sprendimas susijęs, dalis, tačiau Nyderlandai dar turės nuspręsti dėl tokių garantijų būtinybės ir kompensavimo, o Komisija tai turės įvertinti atskirame sprendime, nes apie priemonę pranešama atskirai. |
| --- | --- |

(47)

Nyderlandai patvirtina, kad apie bet kokias papildomas ING suteiktas garantijas praneš atskirai. Apie garantiją, kuri bus iki [...] mlrd. EUR ir kurią pagal restruktūrizavimo planą Nyderlandai įsipareigojo suteikti Westland Utrecht Hypotheekbank (WUH)/Interadvies finansuoti, kaip aprašyta 55 ir 85 konstatuojamosiose dalyse, Komisijai taip pat bus pranešta atskirai. Tos garantijos, kurias sudarytų iki [...] mlrd. EUR, yra neatskiriama restruktūrizavimo plano, su kuriuo šis sprendimas susijęs, dalis, tačiau Nyderlandai dar turės nuspręsti dėl tokių garantijų būtinybės ir kompensavimo, o Komisija tai turės įvertinti atskirame sprendime, nes apie priemonę pranešama atskirai.

3.   RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

3.1.   Plane numatytos priemonės

| (48) | ING planuoja supaprastinti grupės struktūrą, sumažinti sąnaudas, sumažinti riziką ir parduoti dalį verslo, parengti tvarią kompensavimo politiką, pritaikyti savo kapitalo struktūrą, nustatyti naujus vidaus kapitalo normos tikslinius rodiklius ir padidinti ilgalaikio nedepozitinio finansavimo sumą. Restruktūrizavimo planas turi būti įgyvendintas per penkerius metus. |
| --- | --- |

(48)

ING planuoja supaprastinti grupės struktūrą, sumažinti sąnaudas, sumažinti riziką ir parduoti dalį verslo, parengti tvarią kompensavimo politiką, pritaikyti savo kapitalo struktūrą, nustatyti naujus vidaus kapitalo normos tikslinius rodiklius ir padidinti ilgalaikio nedepozitinio finansavimo sumą. Restruktūrizavimo planas turi būti įgyvendintas per penkerius metus.

| (49) | Siekdama grupę supaprastinti, ING pergrupavo šešias savo veiklos linijas į du sektorius: bankininkystės ir draudimo. Kiekvienas sektorius yra atsakingas už savo strategijos įgyvendinimą ir balanso valdymą. Restruktūrizavimo plane numatyta, kad ING vykdys tik bankininkystės veiklą, o draudimo veikla laikui bėgant bus parduota. |
| --- | --- |

(49)

Siekdama grupę supaprastinti, ING pergrupavo šešias savo veiklos linijas į du sektorius: bankininkystės ir draudimo. Kiekvienas sektorius yra atsakingas už savo strategijos įgyvendinimą ir balanso valdymą. Restruktūrizavimo plane numatyta, kad ING vykdys tik bankininkystės veiklą, o draudimo veikla laikui bėgant bus parduota.

| (50) | Bankininkystės veikla bus daugiausia koncentruota Europoje, tačiau pasirinktomis augimo galimybėmis bus naudojamasi ir kitose pasaulio vietose. ING planuoja strateginį dėmesį skirtį stabiliai pelną duodančiai mažmeninei bankininkystei brandžiose rinkose, pasirinktoms mažmeninės bankininkystės augimo galimybėms Vidurio ir Rytų Europoje ir į europiečius orientuotai komercinei bankininkystei, derinamai su mažmenine bankininkyste ir specialiųjų finansų verslu. Banko veiklos pagrindas bus standartizuoti produktai ir aukšto lygio automatizavimas. Užuot įsigijusi tokių investicijų, kaip turtu užtikrinti vertybiniai popieriai, grupė vis labiau kurs savo turtą. |
| --- | --- |

(50)

Bankininkystės veikla bus daugiausia koncentruota Europoje, tačiau pasirinktomis augimo galimybėmis bus naudojamasi ir kitose pasaulio vietose. ING planuoja strateginį dėmesį skirtį stabiliai pelną duodančiai mažmeninei bankininkystei brandžiose rinkose, pasirinktoms mažmeninės bankininkystės augimo galimybėms Vidurio ir Rytų Europoje ir į europiečius orientuotai komercinei bankininkystei, derinamai su mažmenine bankininkyste ir specialiųjų finansų verslu. Banko veiklos pagrindas bus standartizuoti produktai ir aukšto lygio automatizavimas. Užuot įsigijusi tokių investicijų, kaip turtu užtikrinti vertybiniai popieriai, grupė vis labiau kurs savo turtą.

| (51) | 2009 m. sąnaudas planuojama sumažinti 1,3 mlrd. EUR. 35 % sąnaudos bus sumažintos sumažinus sąnaudas, susijusias su viso laiko ekvivalentais, ir 65 % – mažinant kitas išlaidas, įskaitant išlaidas išorės darbuotojams, rinkodaros veiklai ir „Formulės 1“ lenktynėms. Prie sąnaudų mažinimo prisideda ir centrinė buveinė. Nuo 2009 m. rugpjūčio mėn. sąnaudos jau sumažintos daugiau kaip 800 mln. EUR. Siekdama, kad išlaidos būtų taip sumažintos, ING skyrė maždaug 450 mln. EUR po mokesčių atidėjinių restruktūrizavimui. |
| --- | --- |

(51)

2009 m. sąnaudas planuojama sumažinti 1,3 mlrd. EUR. 35 % sąnaudos bus sumažintos sumažinus sąnaudas, susijusias su viso laiko ekvivalentais, ir 65 % – mažinant kitas išlaidas, įskaitant išlaidas išorės darbuotojams, rinkodaros veiklai ir „Formulės 1“ lenktynėms. Prie sąnaudų mažinimo prisideda ir centrinė buveinė. Nuo 2009 m. rugpjūčio mėn. sąnaudos jau sumažintos daugiau kaip 800 mln. EUR. Siekdama, kad išlaidos būtų taip sumažintos, ING skyrė maždaug 450 mln. EUR po mokesčių atidėjinių restruktūrizavimui.

| (52) | ING taip pat planuoja nemažai rizikos mažinimo priemonių, pvz., rizikos draudimo programas, rizikingų pozicijų mažinimą, uždarymą ir nutekinimą, taip pat tiesioginių nuosavybės vertybinių popierių pozicijų mažinimą. Kalbant apie investicijų portfelį, ING iš Nyderlandų gavo turto apsaugos priemonę, kurios forma – Alt-A priemonė. Kitos ING įgyvendinamos priemonės – tai nemažo kiekio turtu užtikrintų vertybinių popierių perklasifikavimas iš tų, kurie gali būti parduodami, į tuos, kurie laikomi iki termino suėjimo, taigi taip apribojamas neigiamo perkainojimo rezervo nepastovumas. ING mažins savo didesnės rizikos turto klasių JAV komercinio nekilnojamojo turto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių ir JAV būsto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių pozicijas. Be to, ING nepradės naujų iniciatyvų, kuriomis būtų siekiama padidinti jos tiesiogines nekilnojamojo turto pozicijas. |
| --- | --- |

(52)

ING taip pat planuoja nemažai rizikos mažinimo priemonių, pvz., rizikos draudimo programas, rizikingų pozicijų mažinimą, uždarymą ir nutekinimą, taip pat tiesioginių nuosavybės vertybinių popierių pozicijų mažinimą. Kalbant apie investicijų portfelį, ING iš Nyderlandų gavo turto apsaugos priemonę, kurios forma – Alt-A priemonė. Kitos ING įgyvendinamos priemonės – tai nemažo kiekio turtu užtikrintų vertybinių popierių perklasifikavimas iš tų, kurie gali būti parduodami, į tuos, kurie laikomi iki termino suėjimo, taigi taip apribojamas neigiamo perkainojimo rezervo nepastovumas. ING mažins savo didesnės rizikos turto klasių JAV komercinio nekilnojamojo turto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių ir JAV būsto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių pozicijas. Be to, ING nepradės naujų iniciatyvų, kuriomis būtų siekiama padidinti jos tiesiogines nekilnojamojo turto pozicijas.

| (53) | Komisija supranta, kad ING patvirtins [apdairią] verslo strategiją, visų pirma ING Direct atžvilgiu, ypač dėl to, kad ING nori grįsti savo verslą [...] sąžininga kainodara [...] (18) ir nesiūlys mažiausių kainų. |
| --- | --- |

(53)

Komisija supranta, kad ING patvirtins [apdairią] verslo strategiją, visų pirma ING Direct atžvilgiu, ypač dėl to, kad ING nori grįsti savo verslą [...] sąžininga kainodara [...] (18) ir nesiūlys mažiausių kainų.

| (54) | ING jau dabar parduoda tam tikrą turtą ir tai turi didelį poveikį jos balansui po naujos verslo strategijos patvirtinimo. Manoma, kad įgyvendinus persvarstytame ING restruktūrizavimo plane nustatytas restruktūrizavimo priemones balansas sumažės 616 mlrd. EUR remiantis 2008 m. rugsėjo 30 d. buvusiu padalinių dydžiu. Balanso sumažėjimas 616 mlrd. EUR susijęs su banko finansinio įsiskolinimo mažinimu ir balanso integravimo iniciatyva (maždaug [...] mlrd. EUR), banko turto pardavimu (sudaro maždaug [...] mlrd. EUR) ir viso ING Insurance padalinio pardavimu (sudaro maždaug [...] mlrd. EUR). Nors to padalinio balansas, palyginti su banku, yra mažas, prieš krizę apie 50 % pajamų ING uždirbo iš draudimo (19). Palyginti su 2008 m. trečiojo ketvirčio balansu (t. y. 1 378 mlrd. EUR), bendras balanso sumažėjimas sudaro maždaug 45 %. |
| --- | --- |

(54)

ING jau dabar parduoda tam tikrą turtą ir tai turi didelį poveikį jos balansui po naujos verslo strategijos patvirtinimo. Manoma, kad įgyvendinus persvarstytame ING restruktūrizavimo plane nustatytas restruktūrizavimo priemones balansas sumažės 616 mlrd. EUR remiantis 2008 m. rugsėjo 30 d. buvusiu padalinių dydžiu. Balanso sumažėjimas 616 mlrd. EUR susijęs su banko finansinio įsiskolinimo mažinimu ir balanso integravimo iniciatyva (maždaug [...] mlrd. EUR), banko turto pardavimu (sudaro maždaug [...] mlrd. EUR) ir viso ING Insurance padalinio pardavimu (sudaro maždaug [...] mlrd. EUR). Nors to padalinio balansas, palyginti su banku, yra mažas, prieš krizę apie 50 % pajamų ING uždirbo iš draudimo (19). Palyginti su 2008 m. trečiojo ketvirčio balansu (t. y. 1 378 mlrd. EUR), bendras balanso sumažėjimas sudaro maždaug 45 %.

| (55) | Kaip dalis banko turto pardavimo, restruktūrizavimo plane numatyta, kad ING atskirs Nyderlanduose veikiančios mažmeninės bankininkystės bendrovės (daugiau informacijos žr. 85 konstatuojamojoje dalyje), kurią galima parduoti, verslo dalį; tą bendrovę sudaro dabartinė Interadvies (Westland Utrecht Hypotheekbank, Westland Utrecht Effectenbank ir Nationale Nederlanden Hypotheekbedrijf, Nationale Nederlanden Financiële Diensten), kuriai bus perduotas buvusio Postbank vartojimo kreditų portfelis. ING sieks atskirti Interadvies verslo dalį (toliau – WUH/Interadvies) [pagal išsamų tvarkaraštį]. Bendras subjekto balansas bus apie [25–50] mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(55)

Kaip dalis banko turto pardavimo, restruktūrizavimo plane numatyta, kad ING atskirs Nyderlanduose veikiančios mažmeninės bankininkystės bendrovės (daugiau informacijos žr. 85 konstatuojamojoje dalyje), kurią galima parduoti, verslo dalį; tą bendrovę sudaro dabartinė Interadvies (Westland Utrecht Hypotheekbank, Westland Utrecht Effectenbank ir Nationale Nederlanden Hypotheekbedrijf, Nationale Nederlanden Financiële Diensten), kuriai bus perduotas buvusio Postbank vartojimo kreditų portfelis. ING sieks atskirti Interadvies verslo dalį (toliau – WUH/Interadvies) [pagal išsamų tvarkaraštį]. Bendras subjekto balansas bus apie [25–50] mlrd. EUR.

| (56) | [...] dėl WUH/Interadvies pardavimo nekilo finansinio stabilumo rizikos klausimų, Nyderlandų valdžios institucijos pateikė Nyderlandų mažmeninės bankininkystės rinkos tyrimą, kurį parengė išorės ekspertas; iš tyrimo matyti, kad einamosios sąskaitos, nors paprastai laikomos pagrindiniu mažmeninės bankininkystės kryžminio pardavimo produktu, nėra esminės platinant hipotekos ir kitus bankininkystės produktus Nyderlanduose, o ING atveju tai ypač būdinga. Be to, tyrime atkreipiamas dėmesys į interneto, kaip platinimo kanalo Nyderlanduose, svarbą, nes sumažėja būtinybė kurti filialų tinklą bankininkystės produktams platinti. Nyderlandų valdžios institucijų teigimu, kitus produktus galima priskirti hipotekos produktams, kuriuos platina WUH/Interadvies. Visų pirma perduotas vartojimo paskolų portfelis gali būti naudojamas kaip priemonė patekti į kitų produktų rinkas. |
| --- | --- |

(56)

[...] dėl WUH/Interadvies pardavimo nekilo finansinio stabilumo rizikos klausimų, Nyderlandų valdžios institucijos pateikė Nyderlandų mažmeninės bankininkystės rinkos tyrimą, kurį parengė išorės ekspertas; iš tyrimo matyti, kad einamosios sąskaitos, nors paprastai laikomos pagrindiniu mažmeninės bankininkystės kryžminio pardavimo produktu, nėra esminės platinant hipotekos ir kitus bankininkystės produktus Nyderlanduose, o ING atveju tai ypač būdinga. Be to, tyrime atkreipiamas dėmesys į interneto, kaip platinimo kanalo Nyderlanduose, svarbą, nes sumažėja būtinybė kurti filialų tinklą bankininkystės produktams platinti. Nyderlandų valdžios institucijų teigimu, kitus produktus galima priskirti hipotekos produktams, kuriuos platina WUH/Interadvies. Visų pirma perduotas vartojimo paskolų portfelis gali būti naudojamas kaip priemonė patekti į kitų produktų rinkas.

| (57) | Taigi, ING planuoja parduoti toliau išvardytus verslą, veiklą ar produktus arba atsisakyti jų:






  — | ING Life Taiwan (įvykdyta) |
| --- | --- | --- |

(57)

Taigi, ING planuoja parduoti toliau išvardytus verslą, veiklą ar produktus arba atsisakyti jų:

—

ING Life Taiwan (įvykdyta)

| — | Japonijoje nebepardavinėti vienkartinių draudimo įmokų kintamosios normos rentos (angl. Single Premium Variable Annuities) (SPVA) (įvykdyta) |
| --- | --- |

—

Japonijoje nebepardavinėti vienkartinių draudimo įmokų kintamosios normos rentos (angl. Single Premium Variable Annuities) (SPVA) (įvykdyta)

| — | Panaikinti esamą kintamosios normos rentos knygą JAV |
| --- | --- |

—

Panaikinti esamą kintamosios normos rentos knygą JAV

| — | Panaikinti finansinių produktų verslą JAV |
| --- | --- |

—

Panaikinti finansinių produktų verslą JAV

| — | Nebeplanuoti atidaryti ING Direct Japan (įvykdyta) |
| --- | --- |

—

Nebeplanuoti atidaryti ING Direct Japan (įvykdyta)

| — | Atsisakyti ne gyvybės draudimo Kanadoje (įvykdyta) |
| --- | --- |

—

Atsisakyti ne gyvybės draudimo Kanadoje (įvykdyta)

| — | Atsisakyti rentų ir hipotekos verslo Čilėje (įvykdyta) |
| --- | --- |

—

Atsisakyti rentų ir hipotekos verslo Čilėje (įvykdyta)

| — | Atsisakyti draudimo Rusijoje (ne valstybinis pensijų fondas) (įvykdyta) |
| --- | --- |

—

Atsisakyti draudimo Rusijoje (ne valstybinis pensijų fondas) (įvykdyta)

| — | Atsisakyti draudimo Argentinoje – Origines Seg. De Retiro (įvykdyta) |
| --- | --- |

—

Atsisakyti draudimo Argentinoje – Origines Seg. De Retiro (įvykdyta)

| — | Atsisakyti draudimo Azijoje — HK platformos paslaugos (įvykdyta) |
| --- | --- |

—

Atsisakyti draudimo Azijoje — HK platformos paslaugos (įvykdyta)

| — | Atsisakyti privačios bankininkystės Azijoje ir Šveicarijoje (pasirašyta) |
| --- | --- |

—

Atsisakyti privačios bankininkystės Azijoje ir Šveicarijoje (pasirašyta)

| — | Atsisakyti U.S. Group Reinsurance (pasirašyta) |
| --- | --- |

—

Atsisakyti U.S. Group Reinsurance (pasirašyta)

| — | Atsisakyti draudimo Azijos ir Ramiojo vandenyno regione (Australijoje (pasirašyta), Naujojoje Zelandijoje (pasirašyta), Japonijoje, Korėjoje, Honkonge, Indijoje, Tailande, Malaizijoje) |
| --- | --- |

—

Atsisakyti draudimo Azijos ir Ramiojo vandenyno regione (Australijoje (pasirašyta), Naujojoje Zelandijoje (pasirašyta), Japonijoje, Korėjoje, Honkonge, Indijoje, Tailande, Malaizijoje)

| — | Atsisakyti turto valdymo Azijos ir Ramiojo vandenyno regione |
| --- | --- |

—

Atsisakyti turto valdymo Azijos ir Ramiojo vandenyno regione

| — | Atsisakyti išmokų darbuotojams JAV |
| --- | --- |

—

Atsisakyti išmokų darbuotojams JAV

| — | Atsakyti draudimo JAV (US Retirement Services, US FA, Traditional Life) |
| --- | --- |

—

Atsakyti draudimo JAV (US Retirement Services, US FA, Traditional Life)

| — | Atsisakyti turto valdymo JAV |
| --- | --- |

—

Atsisakyti turto valdymo JAV

| — | Atsisakyti ING Direct US |
| --- | --- |

—

Atsisakyti ING Direct US

| — | Atsisakyti draudimo Lotynų Amerikoje (Brazilijoje, Čilėje, Meksikoje, Peru, Kolumbijoje, Urugvajuje) |
| --- | --- |

—

Atsisakyti draudimo Lotynų Amerikoje (Brazilijoje, Čilėje, Meksikoje, Peru, Kolumbijoje, Urugvajuje)

| — | Atsisakyti turto valdymo Lotynų Amerikoje |
| --- | --- |

—

Atsisakyti turto valdymo Lotynų Amerikoje

| — | Atsisakyti draudimo Vidurio Europoje (Bulgarijoje, Čekijoje, Graikijoje, Vengrijoje, Lenkijoje, Rumunijoje, Slovakijoje, Ispanijoje) |
| --- | --- |

—

Atsisakyti draudimo Vidurio Europoje (Bulgarijoje, Čekijoje, Graikijoje, Vengrijoje, Lenkijoje, Rumunijoje, Slovakijoje, Ispanijoje)

| — | Atsisakyti turto valdymo Europoje |
| --- | --- |

—

Atsisakyti turto valdymo Europoje

| — | Atsisakyti draudimo Beniliukso šalyse (Nationale Nederlanden Insurance, RVS, Retail Insurance Netherlands (anksčiau – Postbank Insurance), Insurance Belgium, Insurance Luxembourg) |
| --- | --- |

—

Atsisakyti draudimo Beniliukso šalyse (Nationale Nederlanden Insurance, RVS, Retail Insurance Netherlands (anksčiau – Postbank Insurance), Insurance Belgium, Insurance Luxembourg)

| — | Atsisakyti Interadvies verslo (Westland Utrecht Hypotheekbank, Westland Utrecht Effectenbank, Nationale Nederlanden, Hypotheekbedrijf, Nationale Nederlanden Financiële Diensten), įskaitant buvusio Postbank vartojimo kreditų portfelį (jei reikia daugiau informacijos, žr. Nyderlandų įsipareigojimus). |
| --- | --- |

—

Atsisakyti Interadvies verslo (Westland Utrecht Hypotheekbank, Westland Utrecht Effectenbank, Nationale Nederlanden, Hypotheekbedrijf, Nationale Nederlanden Financiële Diensten), įskaitant buvusio Postbank vartojimo kreditų portfelį (jei reikia daugiau informacijos, žr. Nyderlandų įsipareigojimus).

| (58) | ING numato savaiminį banko balanso augimą restruktūrizavimo laikotarpiu po maždaug [...] % per metus. Didžiąją to augimo dalį ING planuoja pasiekti skolindama realiajai ekonomikai (namų ūkiams ir bendrovėms). |
| --- | --- |

(58)

ING numato savaiminį banko balanso augimą restruktūrizavimo laikotarpiu po maždaug [...] % per metus. Didžiąją to augimo dalį ING planuoja pasiekti skolindama realiajai ekonomikai (namų ūkiams ir bendrovėms).

| (59) | ING taip pat įgyvendina naują atlyginimų politiką, pagal kurią ING stebėtojų taryba įsipareigoja sukurti tvarią atlyginimų valdybai ir aukštesniesiems vadovams politiką. Tos paskatų sistemos bus siejamos su ilgalaikės vertės kūrimu atsižvelgiant į riziką ir ribojant galimą atpildą už nesėkmingą veiklą. |
| --- | --- |

(59)

ING taip pat įgyvendina naują atlyginimų politiką, pagal kurią ING stebėtojų taryba įsipareigoja sukurti tvarią atlyginimų valdybai ir aukštesniesiems vadovams politiką. Tos paskatų sistemos bus siejamos su ilgalaikės vertės kūrimu atsižvelgiant į riziką ir ribojant galimą atpildą už nesėkmingą veiklą.

| (60) | ING įsipareigojo kuo skubiau panaikinti dvigubą įsiskolinimą, bet ne vėliau kaip iki [...]. |
| --- | --- |

(60)

ING įsipareigojo kuo skubiau panaikinti dvigubą įsiskolinimą, bet ne vėliau kaip iki [...].

3.2.   Gebėjimas pasiekti gyvybingumą pagal pagrindinį scenarijų ir nepalankiausių sąlygų scenarijų

| (61) | ING pateikė pagrindinį scenarijų ir nepalankiausių sąlygų scenarijų, siekdama įrodyti gebėjimą pasiekti ilgalaikį gyvybingumą. |
| --- | --- |

(61)

ING pateikė pagrindinį scenarijų ir nepalankiausių sąlygų scenarijų, siekdama įrodyti gebėjimą pasiekti ilgalaikį gyvybingumą.

| (62) | Pagrindiniame scenarijuje ING [...]. Be to, manoma, kad akcijų rinkos [...]. |
| --- | --- |

(62)

Pagrindiniame scenarijuje ING [...]. Be to, manoma, kad akcijų rinkos [...].

| (63) | Pagal planuojamą pagrindinį scenarijų grynosios grupės pajamos [...]. Bendras grupės uždarbis [...]. Nuosavo kapitalo grąža būtų [...]. ING draudimas būtų [...]. |
| --- | --- |

(63)

Pagal planuojamą pagrindinį scenarijų grynosios grupės pajamos [...]. Bendras grupės uždarbis [...]. Nuosavo kapitalo grąža būtų [...]. ING draudimas būtų [...].

| (64) | ING mano, kad banko atveju pagal riziką įvertintas turtas kasmet didės maždaug [...] (prieš pardavimą), iš dalies dėl [...]. Tikimasi, kad pajamos (išskyrus tikrosios vertės pasikeitimą ir sumažėjimą) [...], komercinė bankininkystė [...], o mažmeninė bankininkystė [...]. |
| --- | --- |

(64)

ING mano, kad banko atveju pagal riziką įvertintas turtas kasmet didės maždaug [...] (prieš pardavimą), iš dalies dėl [...]. Tikimasi, kad pajamos (išskyrus tikrosios vertės pasikeitimą ir sumažėjimą) [...], komercinė bankininkystė [...], o mažmeninė bankininkystė [...].

| (65) | Per visą planuojamą laikotarpį ING bankas ketina laikytis vidaus kapitalo tikslinių rodiklių. ING nustatė naujus vidaus kapitalo tikslinius rodiklius, kurie yra [...] % banko pirmo lygio normos ir [...] % jo pagrindinio pirmo lygio normos. ING Insurance atveju tikslinis kapitalo padengimo rodiklis lieka nepakitęs – 150 %. |
| --- | --- |

(65)

Per visą planuojamą laikotarpį ING bankas ketina laikytis vidaus kapitalo tikslinių rodiklių. ING nustatė naujus vidaus kapitalo tikslinius rodiklius, kurie yra [...] % banko pirmo lygio normos ir [...] % jo pagrindinio pirmo lygio normos. ING Insurance atveju tikslinis kapitalo padengimo rodiklis lieka nepakitęs – 150 %.

| (66) | Pagrindiniame scenarijuje numatyta, kad bendras mokumo rodiklis (bendro kapitalo ir pagal riziką įvertinto turto santykis) per visą restruktūrizavimo laikotarpį turėtų būti maždaug [...], o mažiausi rodikliai būtų [...]. |
| --- | --- |

(66)

Pagrindiniame scenarijuje numatyta, kad bendras mokumo rodiklis (bendro kapitalo ir pagal riziką įvertinto turto santykis) per visą restruktūrizavimo laikotarpį turėtų būti maždaug [...], o mažiausi rodikliai būtų [...].

| (67) | ING draudimo bus atsisakoma per restruktūrizavimo laikotarpį [...]. Pagrindiniame scenarijuje manoma, kad pardavus tam tikrą turtą būtų gauta [...] EUR grynųjų įplaukų. |
| --- | --- |

(67)

ING draudimo bus atsisakoma per restruktūrizavimo laikotarpį [...]. Pagrindiniame scenarijuje manoma, kad pardavus tam tikrą turtą būtų gauta [...] EUR grynųjų įplaukų.

| (68) | Alternatyviame scenarijuje, kuriame atsisakoma draudimo [...], ING atitinkamai tikisi didesnių grynųjų įplaukų [...]. |
| --- | --- |

(68)

Alternatyviame scenarijuje, kuriame atsisakoma draudimo [...], ING atitinkamai tikisi didesnių grynųjų įplaukų [...].

| (69) | ING taip pat pateikė nepalankiausių sąlygų scenarijų [...]. |
| --- | --- |

(69)

ING taip pat pateikė nepalankiausių sąlygų scenarijų [...].

| (70) | [...]. Be to, manoma, kad gerokai padidės įsipareigojimų nevykdymo tikimybė. ING taip pat mano, kad įsipareigojimų neįvykdymo atveju nuostolių dydis bus didesnis. |
| --- | --- |

(70)

[...]. Be to, manoma, kad gerokai padidės įsipareigojimų nevykdymo tikimybė. ING taip pat mano, kad įsipareigojimų neįvykdymo atveju nuostolių dydis bus didesnis.

| (71) | Pagal šį nepalankiausių sąlygų scenarijų ING grupės pagrindinis komercinis rezultatas būtų [...]. |
| --- | --- |

(71)

Pagal šį nepalankiausių sąlygų scenarijų ING grupės pagrindinis komercinis rezultatas būtų [...].

| (72) | Nepaisant tų prielaidų nepalankiausių sąlygų atveju, ING kapitalizacija liktų pakankama, nes ir toliau atitiktų reguliavimo reikalavimus. [...]. |
| --- | --- |

(72)

Nepaisant tų prielaidų nepalankiausių sąlygų atveju, ING kapitalizacija liktų pakankama, nes ir toliau atitiktų reguliavimo reikalavimus. [...].

| (73) | Nyderlandai tuo atžvilgiu teigia, kad ING, siekdama apskaičiuoti savo kreditų portfelių nuostolius įsipareigojimų nevykdymo atveju, taikė nuostolių įsipareigojimų neįvykdymo atveju modelius, patvirtintus finansinės priežiūros institucijos De Nederlandsche Bank (Nyderlandų centrinis bankas, toliau – DNB) [...]. |
| --- | --- |

(73)

Nyderlandai tuo atžvilgiu teigia, kad ING, siekdama apskaičiuoti savo kreditų portfelių nuostolius įsipareigojimų nevykdymo atveju, taikė nuostolių įsipareigojimų neįvykdymo atveju modelius, patvirtintus finansinės priežiūros institucijos De Nederlandsche Bank (Nyderlandų centrinis bankas, toliau – DNB) [...].

| (74) | Be to, ING taikė papildomas, dar griežtesnes prielaidas nepalankiausių sąlygų atveju – jos gerokai griežtesnės už pateiktas nepalankiausių aplinkybių scenarijuje Nyderlandų mažmeninės hipotekos atveju (20) [...]. Dar remiantis tomis prielaidomis ING kapitalizacija išlieka pakankama, nes ir toliau atitinka reguliavimo reikalavimus, ir netgi išlaikoma didelė papildoma kapitalo atsarga. |
| --- | --- |

(74)

Be to, ING taikė papildomas, dar griežtesnes prielaidas nepalankiausių sąlygų atveju – jos gerokai griežtesnės už pateiktas nepalankiausių aplinkybių scenarijuje Nyderlandų mažmeninės hipotekos atveju (20) [...]. Dar remiantis tomis prielaidomis ING kapitalizacija išlieka pakankama, nes ir toliau atitinka reguliavimo reikalavimus, ir netgi išlaikoma didelė papildoma kapitalo atsarga.

| (75) | Nyderlandai teigia, kad bankas išlaikė visus nepalankiausių sąlygų testus, kuriuos banko priežiūros institucija surengė vertindama banko likvidumą. [...]. |
| --- | --- |

(75)

Nyderlandai teigia, kad bankas išlaikė visus nepalankiausių sąlygų testus, kuriuos banko priežiūros institucija surengė vertindama banko likvidumą. [...].

3.3.   Pasitraukimo strategija

| (76) | ING restruktūrizavimo plano pagrindiniame scenarijuje pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius ING išpirks taip:






  a) | Pirmąją išmokėjimo dalį, kurią sudaro vardinė 5,0 mlrd. EUR suma, ketinama išpirkti maždaug 2009 m. gruodžio 17 d. už ne mažesnę kaip 5,75 mlrd. EUR kainą. Į šią tariamą kainą įtraukta Nyderlandų gaunama 15 % vidaus grąžos norma ir bazinė 8,5 % grąža, pridėjus papildomas bent 340 mln. EUR įmoką ir iki 705 mln. EUR (21) sumą, kuri atspindi tam tikrą ING akcijų kainos vertės sumažėjimo potencialą. Tiksli išpirkimo kaina priklausys nuo ING akcijų kainos. |
| --- | --- | --- |

(76)

ING restruktūrizavimo plano pagrindiniame scenarijuje pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius ING išpirks taip:

a)

Pirmąją išmokėjimo dalį, kurią sudaro vardinė 5,0 mlrd. EUR suma, ketinama išpirkti maždaug 2009 m. gruodžio 17 d. už ne mažesnę kaip 5,75 mlrd. EUR kainą. Į šią tariamą kainą įtraukta Nyderlandų gaunama 15 % vidaus grąžos norma ir bazinė 8,5 % grąža, pridėjus papildomas bent 340 mln. EUR įmoką ir iki 705 mln. EUR (21) sumą, kuri atspindi tam tikrą ING akcijų kainos vertės sumažėjimo potencialą. Tiksli išpirkimo kaina priklausys nuo ING akcijų kainos.

| b) | [Likusi] išmokėjimo dalis, kurią sudaro vardinė [...] EUR suma, bus išpirkta [...] m. už tariamą [...] mlrd. EUR kainą. Esant tokiai kainai išpirkimas lygus 150 % vardinės vertės (15 EUR už akciją) ir 8,5 % per vienus metus susikaupusių palūkanų laikantis pradinių susitarimo dėl pagrindinio pirmo lygio vertybinių popierių sąlygų. Kitaip ING galėtų [po] 2011 m. [...] išpirkti šią išmokėjimo dalį ir tada pasinaudoti konvertavimo galimybe, tokiu atveju Nyderlandai gautų arba [...] mln. ING paprastųjų akcijų, arba [...] mlrd. EUR grynųjų pinigų sumą, pridėjus maždaug [...] mln. EUR susikaupusių palūkanų. |
| --- | --- |

b)

[Likusi] išmokėjimo dalis, kurią sudaro vardinė [...] EUR suma, bus išpirkta [...] m. už tariamą [...] mlrd. EUR kainą. Esant tokiai kainai išpirkimas lygus 150 % vardinės vertės (15 EUR už akciją) ir 8,5 % per vienus metus susikaupusių palūkanų laikantis pradinių susitarimo dėl pagrindinio pirmo lygio vertybinių popierių sąlygų. Kitaip ING galėtų [po] 2011 m. [...] išpirkti šią išmokėjimo dalį ir tada pasinaudoti konvertavimo galimybe, tokiu atveju Nyderlandai gautų arba [...] mln. ING paprastųjų akcijų, arba [...] mlrd. EUR grynųjų pinigų sumą, pridėjus maždaug [...] mln. EUR susikaupusių palūkanų.

| c) | [...]. |
| --- | --- |

c)

[...].

| (77) | Iš viso iš [...] sandorių orientacinė vidinė Nyderlandų gaunamos grąžos norma turėtų būti [15–25] %. Reikalaujama, kad Nyderlandai praneštų Komisijai apie bet kokius susitarimo išpirkti vertybinius popierius pakeitimus. |
| --- | --- |

(77)

Iš viso iš [...] sandorių orientacinė vidinė Nyderlandų gaunamos grąžos norma turėtų būti [15–25] %. Reikalaujama, kad Nyderlandai praneštų Komisijai apie bet kokius susitarimo išpirkti vertybinius popierius pakeitimus.

| (78) | Ligi šiol ING neatidėjo jokio atkarpų už grupės išleistus pirmo lygio mišrius vertybinius popierius mokėjimo. |
| --- | --- |

(78)

Ligi šiol ING neatidėjo jokio atkarpų už grupės išleistus pirmo lygio mišrius vertybinius popierius mokėjimo.

| (79) | 2009 m. spalio 14 d. ING įvykdė pasirinkimo pirkti sandorį žemesniojo antro lygio obligacijų atžvilgiu. ING Komisiją informavo, kad apgailestauja dėl to ir teigia, jog tai buvo nesusipratimas [...]. Be to, Nyderlandai kartoja, kad supranta, jog Komisija iš esmės nemano, kad pirmo ar antro lygio kapitalo priemonių pasirinkimo pirkti sandoriai yra tinkami restruktūrizuojamiems bankams, ir sutinka, kad dėl tokių pasirinkimo pirkti sandorių ateityje bus diskutuojama kiekvienu atskiru atveju ir reikės gauti Komisijos patvirtinimą trejus metus nuo šio sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią bendrovė ING Nyderlandų valstybei visiškai grąžins pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius), atsižvelgiant į tai, kas bus anksčiau. |
| --- | --- |

(79)

2009 m. spalio 14 d. ING įvykdė pasirinkimo pirkti sandorį žemesniojo antro lygio obligacijų atžvilgiu. ING Komisiją informavo, kad apgailestauja dėl to ir teigia, jog tai buvo nesusipratimas [...]. Be to, Nyderlandai kartoja, kad supranta, jog Komisija iš esmės nemano, kad pirmo ar antro lygio kapitalo priemonių pasirinkimo pirkti sandoriai yra tinkami restruktūrizuojamiems bankams, ir sutinka, kad dėl tokių pasirinkimo pirkti sandorių ateityje bus diskutuojama kiekvienu atskiru atveju ir reikės gauti Komisijos patvirtinimą trejus metus nuo šio sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią bendrovė ING Nyderlandų valstybei visiškai grąžins pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius), atsižvelgiant į tai, kas bus anksčiau.

| (80) | Sumažėjusios vertės turto priemonės atžvilgiu nėra numatyta vienašalio pasitraukimo ir Nyderlandai įsipareigojo pranešti Komisijai apie bet kokį sumažėjusios vertės turto priemonės nutraukimą sudarant susitarimą. Tačiau restruktūrizavimo plano pagrindiniame scenarijuje manoma, kad priemonė bus taikoma dar ir po 2013 m. |
| --- | --- |

(80)

Sumažėjusios vertės turto priemonės atžvilgiu nėra numatyta vienašalio pasitraukimo ir Nyderlandai įsipareigojo pranešti Komisijai apie bet kokį sumažėjusios vertės turto priemonės nutraukimą sudarant susitarimą. Tačiau restruktūrizavimo plano pagrindiniame scenarijuje manoma, kad priemonė bus taikoma dar ir po 2013 m.

3.4.   Nyderlandų įsipareigojimai

| (81) | Kalbant apie sumažėjusios vertės turto priemones (t. y. nelikvidaus turto garantijos priemonę arba NTGP), Nyderlandai įsipareigoja:






  — | Nuo 2005 m. spalio 25 d. ING grupė Nyderlandams atliks papildomus mokėjimus, ir tai atitiks Alt-A kompensavimo koregavimą atėmus 50 bazinių punktų iš ING gaunamo finansavimo mokesčio ir pridėjus 82,6 bazinius punktus prie ING mokamo garantijos mokesčio. Su koregavimu susijęs garantijos mokestis apima 15,6 bazinių punktų, kurie yra koregavimas už laikotarpį nuo 2009 m. sausio 26 d. – dienos, kurią pradėta taikyti NTGP (22) (t. y. sumažėjusios vertės turto priemonė), – iki 2009 m. spalio 25 d. Papildomi mokėjimai bus taikomi tiek, kiek bus taikomas ir kol bus taikomas NTGP susitarimas. |
| --- | --- | --- |

(81)

Kalbant apie sumažėjusios vertės turto priemones (t. y. nelikvidaus turto garantijos priemonę arba NTGP), Nyderlandai įsipareigoja:

—

Nuo 2005 m. spalio 25 d. ING grupė Nyderlandams atliks papildomus mokėjimus, ir tai atitiks Alt-A kompensavimo koregavimą atėmus 50 bazinių punktų iš ING gaunamo finansavimo mokesčio ir pridėjus 82,6 bazinius punktus prie ING mokamo garantijos mokesčio. Su koregavimu susijęs garantijos mokestis apima 15,6 bazinių punktų, kurie yra koregavimas už laikotarpį nuo 2009 m. sausio 26 d. – dienos, kurią pradėta taikyti NTGP (22) (t. y. sumažėjusios vertės turto priemonė), – iki 2009 m. spalio 25 d. Papildomi mokėjimai bus taikomi tiek, kiek bus taikomas ir kol bus taikomas NTGP susitarimas.

| — | Papildomi mokėjimai bus įgyvendinami atskiro ING grupės ir Nyderlandų susitarimo forma, siekiant, kad originali NTGP liktų nepaliesta. |
| --- | --- |

—

Papildomi mokėjimai bus įgyvendinami atskiro ING grupės ir Nyderlandų susitarimo forma, siekiant, kad originali NTGP liktų nepaliesta.

| — | Papildomų mokėjimų, išskyrus tą dalį, kuri susijusi su laikotarpiu nuo 2009 m. sausio 26 d. iki 2009 m. spalio 25 d. (t. y. 15,6 bazinių punktų, įtrauktų į su garantijos mokesčiu susijusį koregavimą), atveju nėra likutinio atsiskaitymo esant ankstyvam NTGP panaikinimui. Neatliktų papildomų mokėjimų suma, susijusi su laikotarpiu nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2009 m. spalio 25 d. (t. y. 15,6 bazinių punktų, įtrauktų į su garantijos mokesčiu susijusį koregavimą), taps mokėtina tuo atveju, jei pradinis sandoris bus visiškai arba iš dalies panaikintas. Jei NTGP panaikinama iš dalies, šis ankstyvo išpirkimo atsiskaitymas bus taikomas proporcingai. |
| --- | --- |

—

Papildomų mokėjimų, išskyrus tą dalį, kuri susijusi su laikotarpiu nuo 2009 m. sausio 26 d. iki 2009 m. spalio 25 d. (t. y. 15,6 bazinių punktų, įtrauktų į su garantijos mokesčiu susijusį koregavimą), atveju nėra likutinio atsiskaitymo esant ankstyvam NTGP panaikinimui. Neatliktų papildomų mokėjimų suma, susijusi su laikotarpiu nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2009 m. spalio 25 d. (t. y. 15,6 bazinių punktų, įtrauktų į su garantijos mokesčiu susijusį koregavimą), taps mokėtina tuo atveju, jei pradinis sandoris bus visiškai arba iš dalies panaikintas. Jei NTGP panaikinama iš dalies, šis ankstyvo išpirkimo atsiskaitymas bus taikomas proporcingai.

| — | Nyderlandai įsipareigoja pranešti Komisijai apie bet kokį ankstyvą visišką ar dalinį priemonių panaikinimą. |
| --- | --- |

—

Nyderlandai įsipareigoja pranešti Komisijai apie bet kokį ankstyvą visišką ar dalinį priemonių panaikinimą.

| (82) | Kalbant apie balanso sumažinimą ir įsipareigojimą parduoti draudimo, ING Direct US ir kitus padalinius, kurių bus atsisakyta iki 2013 m. pabaigos, Nyderlandai įsipareigoja:






  — | ING iki 2013 m. pabaigos sumažins savo balansą 45 %, palyginti su 2008 m. rugsėjo 30 d., ir atsisakys veiklos, kurios sąrašas pateiktas 57 konstatuojamojoje dalyje, visų pirma draudimo padalinių ir ING Direct US [...]. |
| --- | --- | --- |

(82)

Kalbant apie balanso sumažinimą ir įsipareigojimą parduoti draudimo, ING Direct US ir kitus padalinius, kurių bus atsisakyta iki 2013 m. pabaigos, Nyderlandai įsipareigoja:

—

ING iki 2013 m. pabaigos sumažins savo balansą 45 %, palyginti su 2008 m. rugsėjo 30 d., ir atsisakys veiklos, kurios sąrašas pateiktas 57 konstatuojamojoje dalyje, visų pirma draudimo padalinių ir ING Direct US [...].

| — | Šie skaičiai yra susiję su prognozėmis, kuriose neatsižvelgiama į galimą natūralaus augimo poveikį ir atmetama papildomo padidėjimo dėl galimų naujų reguliavimo reikalavimų (pavyzdžiui, jei (naujuose) ES reglamentuose būtų reikalaujama, kad bankai turėtų gerokai didesnes likvidumo atsargas) galimybė. Dėl tokių reikalavimų balansas gerokai padidėtų ir visiškai nebeatitiktų dabartinių natūralaus augimo prognozių. |
| --- | --- |

—

Šie skaičiai yra susiję su prognozėmis, kuriose neatsižvelgiama į galimą natūralaus augimo poveikį ir atmetama papildomo padidėjimo dėl galimų naujų reguliavimo reikalavimų (pavyzdžiui, jei (naujuose) ES reglamentuose būtų reikalaujama, kad bankai turėtų gerokai didesnes likvidumo atsargas) galimybė. Dėl tokių reikalavimų balansas gerokai padidėtų ir visiškai nebeatitiktų dabartinių natūralaus augimo prognozių.

| — | ING neribos natūralaus veiklos balanso augimo (t. y. nesusijusio su įsigijimu). [...]. Ateityje ING laikysis bendrosios politikos, pagal kurią didėjančias lėšas, kurias patikės klientai, daugiausia naudos skolinimui realiajai ekonomikai (įmonėms ir vartotojams) didinti ir mažins savo didesnės rizikos turto klasių JAV komercinio nekilnojamojo turto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių ir JAV būsto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių pozicijas. [...] (23). |
| --- | --- |

—

ING neribos natūralaus veiklos balanso augimo (t. y. nesusijusio su įsigijimu). [...]. Ateityje ING laikysis bendrosios politikos, pagal kurią didėjančias lėšas, kurias patikės klientai, daugiausia naudos skolinimui realiajai ekonomikai (įmonėms ir vartotojams) didinti ir mažins savo didesnės rizikos turto klasių JAV komercinio nekilnojamojo turto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių ir JAV būsto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių pozicijas. [...] (23).

| — | Kalbant apie padalinius, kuriuos ING įsipareigoja parduoti (išvardyti 57 konstatuojamojoje dalyje), jei pardavimas nebus įvykdytas iki 2013 m. gruodžio 31 d. (pavyzdžiui, remiantis sudarytu galutiniu privalomo pardavimo susitarimu), Komisija tam tikrais atvejais arba dėl išskirtinių aplinkybių, reaguodama į Nyderlandų prašymą, gali pratęsti šį laikotarpį (24). Komisija taip pat gali tokiu atveju prašyti i) Nyderlandų paskirti vieną ar kelis (turto išpardavimo) patikėtinius (25), kuriuos iš anksto atrenka ir pasiūlo ING (Komisija turi pritarti jų paskyrimui), [...]. |
| --- | --- |

—

Kalbant apie padalinius, kuriuos ING įsipareigoja parduoti (išvardyti 57 konstatuojamojoje dalyje), jei pardavimas nebus įvykdytas iki 2013 m. gruodžio 31 d. (pavyzdžiui, remiantis sudarytu galutiniu privalomo pardavimo susitarimu), Komisija tam tikrais atvejais arba dėl išskirtinių aplinkybių, reaguodama į Nyderlandų prašymą, gali pratęsti šį laikotarpį (24). Komisija taip pat gali tokiu atveju prašyti i) Nyderlandų paskirti vieną ar kelis (turto išpardavimo) patikėtinius (25), kuriuos iš anksto atrenka ir pasiūlo ING (Komisija turi pritarti jų paskyrimui), [...].

| — | Nyderlandai kaskart, kai nusprendžia prašyti pratęsti laikotarpį, turi Komisijai pateikti prašymą ne vėliau kaip likus mėnesiui iki to laikotarpio pabaigos ir nurodyti rimtą priežastį. Išskirtinėmis aplinkybėmis Nyderlandai turi teisę prašyti pratęsimo per paskutinį laikotarpio mėnesį. |
| --- | --- |

—

Nyderlandai kaskart, kai nusprendžia prašyti pratęsti laikotarpį, turi Komisijai pateikti prašymą ne vėliau kaip likus mėnesiui iki to laikotarpio pabaigos ir nurodyti rimtą priežastį. Išskirtinėmis aplinkybėmis Nyderlandai turi teisę prašyti pratęsimo per paskutinį laikotarpio mėnesį.

| (83) | Be to, Nyderlandai įsipareigoja, kad ING laikysis įsigijimo draudimo:






  — | ING tam tikrą laikotarpį neįsigis finansų įstaigų. Šie įsipareigojimai galioja trumpesnįjį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo Komisijos sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius). ING tą patį laikotarpį taip pat neįsigys bet kokios (kitos) įmonės, jei dėl to sulėtėtų pagrindinio pirmo lygio vertybinių popierių grąžinimas Nyderlandams. |
| --- | --- | --- |

(83)

Be to, Nyderlandai įsipareigoja, kad ING laikysis įsigijimo draudimo:

—

ING tam tikrą laikotarpį neįsigis finansų įstaigų. Šie įsipareigojimai galioja trumpesnįjį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo Komisijos sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius). ING tą patį laikotarpį taip pat neįsigys bet kokios (kitos) įmonės, jei dėl to sulėtėtų pagrindinio pirmo lygio vertybinių popierių grąžinimas Nyderlandams.

| — | Nepaisant šio draudimo, ING, gavusi Komisijos pritarimą, gali įsigyti įmonių, jei visų pirma tai labai svarbu siekiant užtikrinti finansinį stabilumą ar konkurenciją atitinkamose rinkose. |
| --- | --- |

—

Nepaisant šio draudimo, ING, gavusi Komisijos pritarimą, gali įsigyti įmonių, jei visų pirma tai labai svarbu siekiant užtikrinti finansinį stabilumą ar konkurenciją atitinkamose rinkose.

| (84) | Be to, Nyderlandai įsipareigoja, kad ING laikysis draudimo siūlyti mažiausias kainas:






  — | Pirma negavusi Komisijos leidimo ING nesiūlys standartinių ING produktų palankesnių kainų (toliau apibrėžtose rinkose) už tris geriausias kainas siūlančius tiesioginius konkurentus ES rinkose, kuriose ING rinkos dalis yra didesnė kaip 5 %. |
| --- | --- | --- |

(84)

Be to, Nyderlandai įsipareigoja, kad ING laikysis draudimo siūlyti mažiausias kainas:

—

Pirma negavusi Komisijos leidimo ING nesiūlys standartinių ING produktų palankesnių kainų (toliau apibrėžtose rinkose) už tris geriausias kainas siūlančius tiesioginius konkurentus ES rinkose, kuriose ING rinkos dalis yra didesnė kaip 5 %.

| — | Ši sąlyga taikoma tik ING standartiniams produktams šiose produktų rinkose: i) mažmeninių klientų taupomųjų indėlių rinkoje; ii) mažmeninių klientų hipotekos rinkoje; iii) privačios bankininkystės, kuri apima hipotekos produktus ar taupomuosius produktus, rinkoje arba iv) mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ apibrėžiamos remiantis MVĮ apibrėžtimi, kurią paprastai ar tuo metu ING vartoja savo veikloje atitinkamoje šalyje) indėlių rinkose. Kai tik ING sužinos, kad siūlo palankesnes savo produktų kainas, negu siūlo trys geriausias kainas siūlantys konkurentai, ING kuo skubiau ir be reikalo nedelsdama pakoreguos savo kainas tiek, kad jos atitiktų šį įsipareigojimą. |
| --- | --- |

—

Ši sąlyga taikoma tik ING standartiniams produktams šiose produktų rinkose: i) mažmeninių klientų taupomųjų indėlių rinkoje; ii) mažmeninių klientų hipotekos rinkoje; iii) privačios bankininkystės, kuri apima hipotekos produktus ar taupomuosius produktus, rinkoje arba iv) mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ apibrėžiamos remiantis MVĮ apibrėžtimi, kurią paprastai ar tuo metu ING vartoja savo veikloje atitinkamoje šalyje) indėlių rinkose. Kai tik ING sužinos, kad siūlo palankesnes savo produktų kainas, negu siūlo trys geriausias kainas siūlantys konkurentai, ING kuo skubiau ir be reikalo nedelsdama pakoreguos savo kainas tiek, kad jos atitiktų šį įsipareigojimą.

| — | Ši sąlyga galioja trumpesnįjį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo šio sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius). Šios sąlygos vykdymui stebėti Nyderlandai paskirs ING iš anksto pasirinktą ir pasiūlytą stebėjimo patikėtinį. Stebėjimo patikėtinis turi gauti Komisijos pritarimą. |
| --- | --- |

—

Ši sąlyga galioja trumpesnįjį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo šio sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius). Šios sąlygos vykdymui stebėti Nyderlandai paskirs ING iš anksto pasirinktą ir pasiūlytą stebėjimo patikėtinį. Stebėjimo patikėtinis turi gauti Komisijos pritarimą.

| — | Be to, remdamas bendrovės ING ilgalaikį gyvybingumą ING Direct padalinys, prieš tai negavęs Komisijos leidimo, nesiūlys mažiausių kainų už standartinius ING produktus mažmeninių klientų hipotekos ir mažmeninių klientų taupomųjų indėlių rinkose ES trumpesnįjį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo šio sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius). Kai tik ING sužinos, kad siūlo mažiausias kainas ES mažmeninių klientų hipotekos ar mažmeninių klientų taupomųjų indėlių rinkose, ING kuo skubiau ir nepagrįstai nedelsdama pakoreguos savo kainas tiek, kad jos atitiktų šį įsipareigojimą. |
| --- | --- |

—

Be to, remdamas bendrovės ING ilgalaikį gyvybingumą ING Direct padalinys, prieš tai negavęs Komisijos leidimo, nesiūlys mažiausių kainų už standartinius ING produktus mažmeninių klientų hipotekos ir mažmeninių klientų taupomųjų indėlių rinkose ES trumpesnįjį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo šio sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius). Kai tik ING sužinos, kad siūlo mažiausias kainas ES mažmeninių klientų hipotekos ar mažmeninių klientų taupomųjų indėlių rinkose, ING kuo skubiau ir nepagrįstai nedelsdama pakoreguos savo kainas tiek, kad jos atitiktų šį įsipareigojimą.

| — | Šiai sąlygai stebėti Nyderlandai paskirs ING iš anksto atrinktą ir pasiūlytą stebėjimo patikėtinį. Stebėjimo patikėtinis turi gauti Komisijos pritarimą. |
| --- | --- |

—

Šiai sąlygai stebėti Nyderlandai paskirs ING iš anksto atrinktą ir pasiūlytą stebėjimo patikėtinį. Stebėjimo patikėtinis turi gauti Komisijos pritarimą.

| (85) | Nyderlandai įsipareigoja taikyti kelias išsamias nuostatas, susijusias su WUH/Interadvies atskyrimu:






  — | ING įsteigs Nyderlanduose naują bendrovę, skirtą tam tikram turtui, kuris bus atskirtas nuo esamo mažmeninės bankininkystės verslo Nyderlanduose, parduoti. Rezultatas turėtų būti toks: ši atskirta nauja bendrovė būtų gyvybinga ir konkurencinga, savarankiška ir atskirta nuo verslo, kurį ING išsaugos, ir ją bus galima perduoti tinkamam pardavėjui. Šią naują bendrovę sudarys WUH/Interadvies bankininkystės padalinys, kuris dabar yra Nyderlanduose vykdomos draudimo veiklos ir ING banko vartojimo kreditų portfelio dalis. WUH/Interadvies yra ING verslo padalinys, priklausantis Nationale Nederlanden draudimo padaliniui. Tai (daugiausia) hipotekos bankas, veikiantis pagal savo paties bankininkystės licencijas. Tai gyvybingas autonominis veikėjas, turintis savo paties pardavimo pajėgas, aptarnaujančias klientus, ir savarankiška organizacija, turinti solidžias pagrindines pajamas. Atskyrimas bus vykdomas prižiūrint stebėjimo patikėtiniui, bendradarbiaujančiam su atskyrimo valdytoju. Tokiomis aplinkybėmis per verslo atskyrimo laikotarpį stebėjimo patikėtinis gali rekomenduoti ING įtraukti į parduodamą įmonę tokį materialųjį ir nematerialųjį turtą (susijusį su kapitalo įdėjimų mažinimo įmone), koks jam objektyviai atrodys reikalingas siekiant užtikrinti visišką minėtų ING į rezultatus orientuotų įsipareigojimų vykdymą ir visų pirma – parduodamos įmonės gyvybingumą ir konkurencingumą. Jei ING nesutiktų su stebėjimo patikėtiniu dėl objektyvaus poreikio įtraukti tokį materialųjį ar nematerialųjį turtą siekiant užtikrinti parduodamo verslo gyvybingumą ir konkurencingumą, ING turi raštu apie tai informuoti stebėjimo patikėtinį. Tokiu atveju ING vykdomoji valdžia ir stebėjimo patikėtinis per [...] surengia susitikimą ir siekia pasiekti sutarimą. Nepasiekus sutarimo, ING ir stebėjimo patikėtinis neatidėliodami kartu paskiria nepriklausomą trečiąją šalį, kuri išmano finansų sektorių (toliau – ekspertas), šalių argumentams išklausyti ir tarpininkauti ieškant sprendimo. Jei toks sprendimas nerandamas, ekspertas nusprendžia per [...] nuo savo paskyrimo dėl objektyvaus poreikio įtraukti atitinkamą susijusį materialųjį arba nematerialųjį turtą į parduodamą įmonę siekiant užtikrinti jos gyvybingumą ir konkurencingumą, o šalys turi sutikti su priimtu eksperto sprendimu ir atitinkamai veikti. Su nesutarimu susijusius dalykus stebėjimo patikėtinis įtraukia į savo ataskaitą Komisijai. |
| --- | --- | --- |

(85)

Nyderlandai įsipareigoja taikyti kelias išsamias nuostatas, susijusias su WUH/Interadvies atskyrimu:

—

ING įsteigs Nyderlanduose naują bendrovę, skirtą tam tikram turtui, kuris bus atskirtas nuo esamo mažmeninės bankininkystės verslo Nyderlanduose, parduoti. Rezultatas turėtų būti toks: ši atskirta nauja bendrovė būtų gyvybinga ir konkurencinga, savarankiška ir atskirta nuo verslo, kurį ING išsaugos, ir ją bus galima perduoti tinkamam pardavėjui. Šią naują bendrovę sudarys WUH/Interadvies bankininkystės padalinys, kuris dabar yra Nyderlanduose vykdomos draudimo veiklos ir ING banko vartojimo kreditų portfelio dalis. WUH/Interadvies yra ING verslo padalinys, priklausantis Nationale Nederlanden draudimo padaliniui. Tai (daugiausia) hipotekos bankas, veikiantis pagal savo paties bankininkystės licencijas. Tai gyvybingas autonominis veikėjas, turintis savo paties pardavimo pajėgas, aptarnaujančias klientus, ir savarankiška organizacija, turinti solidžias pagrindines pajamas. Atskyrimas bus vykdomas prižiūrint stebėjimo patikėtiniui, bendradarbiaujančiam su atskyrimo valdytoju. Tokiomis aplinkybėmis per verslo atskyrimo laikotarpį stebėjimo patikėtinis gali rekomenduoti ING įtraukti į parduodamą įmonę tokį materialųjį ir nematerialųjį turtą (susijusį su kapitalo įdėjimų mažinimo įmone), koks jam objektyviai atrodys reikalingas siekiant užtikrinti visišką minėtų ING į rezultatus orientuotų įsipareigojimų vykdymą ir visų pirma – parduodamos įmonės gyvybingumą ir konkurencingumą. Jei ING nesutiktų su stebėjimo patikėtiniu dėl objektyvaus poreikio įtraukti tokį materialųjį ar nematerialųjį turtą siekiant užtikrinti parduodamo verslo gyvybingumą ir konkurencingumą, ING turi raštu apie tai informuoti stebėjimo patikėtinį. Tokiu atveju ING vykdomoji valdžia ir stebėjimo patikėtinis per [...] surengia susitikimą ir siekia pasiekti sutarimą. Nepasiekus sutarimo, ING ir stebėjimo patikėtinis neatidėliodami kartu paskiria nepriklausomą trečiąją šalį, kuri išmano finansų sektorių (toliau – ekspertas), šalių argumentams išklausyti ir tarpininkauti ieškant sprendimo. Jei toks sprendimas nerandamas, ekspertas nusprendžia per [...] nuo savo paskyrimo dėl objektyvaus poreikio įtraukti atitinkamą susijusį materialųjį arba nematerialųjį turtą į parduodamą įmonę siekiant užtikrinti jos gyvybingumą ir konkurencingumą, o šalys turi sutikti su priimtu eksperto sprendimu ir atitinkamai veikti. Su nesutarimu susijusius dalykus stebėjimo patikėtinis įtraukia į savo ataskaitą Komisijai.

| — | ING įsipareigojo užtikrinti optimalias pardavimo sąlygas parengdama verslo planą, sukurdama interneto platformą ir skirdama atskirtai įmonės daliai pardavimo pajėgumų. Be to, ING užtikrins mokėjimo galimybes (komercinėmis sąlygomis), jei pirkėjas to paprašys. Be to, ING padės sukurti iždo funkciją ir užtikrins finansavimą dvejus metus nuo pardavimo, o ING skiriamas finansavimas per tuos dvejus metus laipsniškai mažės. ING skiriamas finansavimas WUH įmonei bus pagrįstas vidaus lėšų perdavimo kainomis. ING [...] kreiptis į Nyderlandus dėl WUH įmonei skirto valstybės garantuojamo finansavimo, kuris būtų iki [...] mlrd. EUR. Tokiu atveju Nyderlandų valdžios institucijos įsipareigoja pranešti apie tą priemonę atskirai. |
| --- | --- |

—

ING įsipareigojo užtikrinti optimalias pardavimo sąlygas parengdama verslo planą, sukurdama interneto platformą ir skirdama atskirtai įmonės daliai pardavimo pajėgumų. Be to, ING užtikrins mokėjimo galimybes (komercinėmis sąlygomis), jei pirkėjas to paprašys. Be to, ING padės sukurti iždo funkciją ir užtikrins finansavimą dvejus metus nuo pardavimo, o ING skiriamas finansavimas per tuos dvejus metus laipsniškai mažės. ING skiriamas finansavimas WUH įmonei bus pagrįstas vidaus lėšų perdavimo kainomis. ING [...] kreiptis į Nyderlandus dėl WUH įmonei skirto valstybės garantuojamo finansavimo, kuris būtų iki [...] mlrd. EUR. Tokiu atveju Nyderlandų valdžios institucijos įsipareigoja pranešti apie tą priemonę atskirai.

| — | Be to, ING tą tarpinį laikotarpį [...] susilaikys nuo aktyvaus produktų, kuriuos WUH įmonė teikia tiems klientams šio sprendimo priėmimo dieną, siūlymo WUH įmonės klientams. |
| --- | --- |

—

Be to, ING tą tarpinį laikotarpį [...] susilaikys nuo aktyvaus produktų, kuriuos WUH įmonė teikia tiems klientams šio sprendimo priėmimo dieną, siūlymo WUH įmonės klientams.

| — | ING sieks atskirti WUH įmonės dalį per [...]. Pasibaigus dalies atskyrimo laikotarpiui [...], ING laikys WUH įmonę atskira ir sieks parduoti šią įmonę [...] (26). |
| --- | --- |

—

ING sieks atskirti WUH įmonės dalį per [...]. Pasibaigus dalies atskyrimo laikotarpiui [...], ING laikys WUH įmonę atskira ir sieks parduoti šią įmonę [...] (26).

| — | Per [...] nuo šio Komisijos sprendimo priėmimo dienos bus paskirtas stebėjimo patikėtinis ir atskyrimo valdytojas, o pardavimo patikėtinis bus paskirtas [...]. Visus patikėtinius skirs Nyderlandai, tačiau juos prieš tai atrinks ir pasiūlys ING. Patikėtiniai turi gauti Komisijos pritarimą. |
| --- | --- |

—

Per [...] nuo šio Komisijos sprendimo priėmimo dienos bus paskirtas stebėjimo patikėtinis ir atskyrimo valdytojas, o pardavimo patikėtinis bus paskirtas [...]. Visus patikėtinius skirs Nyderlandai, tačiau juos prieš tai atrinks ir pasiūlys ING. Patikėtiniai turi gauti Komisijos pritarimą.

| (86) | Visas per restruktūrizacijos procesą paskirtų patikėtinių išlaidas padengs ING. |
| --- | --- |

(86)

Visas per restruktūrizacijos procesą paskirtų patikėtinių išlaidas padengs ING.

| (87) | Siekdami atkurti gyvybingumą, Nyderlandai įsipareigoja, kad ING laikysis tokių sąlygų:






  — | ING įsipareigoja su indėliais nesusijusias lėšas paversti ilgesnio laikotarpio lėšomis, kai sąlygos rinkose taps mažiau įtemptos, išleisdama daugiau skolos priemonių, kurių terminas ilgesnis negu metai. [...] |
| --- | --- | --- |

(87)

Siekdami atkurti gyvybingumą, Nyderlandai įsipareigoja, kad ING laikysis tokių sąlygų:

—

ING įsipareigoja su indėliais nesusijusias lėšas paversti ilgesnio laikotarpio lėšomis, kai sąlygos rinkose taps mažiau įtemptos, išleisdama daugiau skolos priemonių, kurių terminas ilgesnis negu metai. [...]

| — | ING stengiasi kuo skubiau pašalinti savo dvigubą įsiskolinimą (kai pagrindine skola naudojamasi kaip filialų akciniu kapitalu) ir įsipareigoja tai padaryti ne vėliau kaip [...]. Dvigubas įsiskolinimas bus pašalinamas automatiškai, jei ING grupė vėl taps reguliuojamu banku. |
| --- | --- |

—

ING stengiasi kuo skubiau pašalinti savo dvigubą įsiskolinimą (kai pagrindine skola naudojamasi kaip filialų akciniu kapitalu) ir įsipareigoja tai padaryti ne vėliau kaip [...]. Dvigubas įsiskolinimas bus pašalinamas automatiškai, jei ING grupė vėl taps reguliuojamu banku.

| (88) | Kalbant apie atkarpos atidėjimą ir pirmo bei antro lygių vertybinių popierių pasirinkimo pirkti sandorius, Nyderlandai įsipareigoja, kad ING laikysis tokių sąlygų:






  — | Jei teisių emisija yra didesnė negu reikia siekiant grąžinti 50 % pagrindinio pirmo lygio vertybinių popierių, įskaitant susijusias susikaupusias palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokestį, ING neprivalės atidėti mišrių vertybinių popierių atkarpos mokėjimo 2009 m. gruodžio 8 ir 15 d. (27) ir vėliau neprivalės atidėti jokio mišrių vertybinių popierių atkarpos mokėjimo. |
| --- | --- | --- |

(88)

Kalbant apie atkarpos atidėjimą ir pirmo bei antro lygių vertybinių popierių pasirinkimo pirkti sandorius, Nyderlandai įsipareigoja, kad ING laikysis tokių sąlygų:

—

Jei teisių emisija yra didesnė negu reikia siekiant grąžinti 50 % pagrindinio pirmo lygio vertybinių popierių, įskaitant susijusias susikaupusias palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokestį, ING neprivalės atidėti mišrių vertybinių popierių atkarpos mokėjimo 2009 m. gruodžio 8 ir 15 d. (27) ir vėliau neprivalės atidėti jokio mišrių vertybinių popierių atkarpos mokėjimo.

| — | Jei tokia teisių emisija nevyksta ir ING veikla praėjusiais metais buvo nuostolinga, ING privalės atidėti mišrių vertybinių popierių atkarpas, jei tik ING galės tai laisvai daryti, trumpesnį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo Komisijos sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius). |
| --- | --- |

—

Jei tokia teisių emisija nevyksta ir ING veikla praėjusiais metais buvo nuostolinga, ING privalės atidėti mišrių vertybinių popierių atkarpas, jei tik ING galės tai laisvai daryti, trumpesnį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo Komisijos sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius).

| — | Nyderlandų valdžios institucijos supranta, jog Komisija nesutinka, kad valstybės pagalbos gavėjai atlygintų savo nuosavas lėšas (akcinį kapitalą ir subordinuotąją skolą), kai jų veikla neduoda pakankamai pelno (28), ir kad Komisija tokiomis aplinkybėmis iš esmės yra prieš antro lygio kapitalo ir pirmo lygio mišrių vertybinių popierių pasirinkimo pirkti sandorius. ING apgailestauja dėl nesusipratimo dėl žemesniojo antro lygio obligacijų pasirinkimo pirkti sandorio 2009 m. spalio 14 d. Ateityje dėl antro lygio kapitalo ir pirmo lygio mišrių vertybinių popierių pasirinkimo pirkti sandorių kiekvienu atveju bus kreipiamasi į Komisiją siekiant gauti jos leidimą, ir tai bus daroma trumpesnį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo šio sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius). |
| --- | --- |

—

Nyderlandų valdžios institucijos supranta, jog Komisija nesutinka, kad valstybės pagalbos gavėjai atlygintų savo nuosavas lėšas (akcinį kapitalą ir subordinuotąją skolą), kai jų veikla neduoda pakankamai pelno (28), ir kad Komisija tokiomis aplinkybėmis iš esmės yra prieš antro lygio kapitalo ir pirmo lygio mišrių vertybinių popierių pasirinkimo pirkti sandorius. ING apgailestauja dėl nesusipratimo dėl žemesniojo antro lygio obligacijų pasirinkimo pirkti sandorio 2009 m. spalio 14 d. Ateityje dėl antro lygio kapitalo ir pirmo lygio mišrių vertybinių popierių pasirinkimo pirkti sandorių kiekvienu atveju bus kreipiamasi į Komisiją siekiant gauti jos leidimą, ir tai bus daroma trumpesnį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo šio sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius).

| (89) | Nyderlandai įsipareigoja, kad ING susilaikys nuo masinės rinkodaros naudojant kapitalo atkūrimo priemonę kaip pranašumą konkurencijos požiūriu. |
| --- | --- |

(89)

Nyderlandai įsipareigoja, kad ING susilaikys nuo masinės rinkodaros naudojant kapitalo atkūrimo priemonę kaip pranašumą konkurencijos požiūriu.

| (90) | Nyderlandai įsipareigoja, kad ING išlaikys savo kompensavimo politikos ir rinkodaros veiklos apribojimus, kaip anksčiau įsipareigota pagal susitarimus dėl pagrindinio pirmo lygio vertybinių popierių ir nelikvidaus turto garantijos priemonės. |
| --- | --- |

(90)

Nyderlandai įsipareigoja, kad ING išlaikys savo kompensavimo politikos ir rinkodaros veiklos apribojimus, kaip anksčiau įsipareigota pagal susitarimus dėl pagrindinio pirmo lygio vertybinių popierių ir nelikvidaus turto garantijos priemonės.

| (91) | ING ir Nyderlandai įsipareigoja, kad Komisijai nuo šio sprendimo priėmimo dienos kas šešis mėnesius bus teikiama restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pažangos ataskaita. |
| --- | --- |

(91)

ING ir Nyderlandai įsipareigoja, kad Komisijai nuo šio sprendimo priėmimo dienos kas šešis mėnesius bus teikiama restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pažangos ataskaita.

| (92) | Nyderlandų valdžios institucijos įsipareigoja, kad ING restruktūrizavimas bus visiškai įgyvendintas iki 2013 m. pabaigos. |
| --- | --- |

(92)

Nyderlandų valdžios institucijos įsipareigoja, kad ING restruktūrizavimas bus visiškai įgyvendintas iki 2013 m. pabaigos.

4.   PRIEŽASTYS PRADĖTI TYRIMĄ

| (93) | Sprendime pradėti tyrimą Komisija pareiškė abejonių dėl pradinės priemonės atitikties Komunikatui dėl sumažėjusios vertės turto, konkrečiau – dėl turto vertinimo ir dalijimosi našta. Tačiau Komisija nustatė, kad priemonė atitinka sąlygas, susijusias su turto atitiktimi reikalavimams, turto valdymo tvarka, skaidrumu, informacijos atskleidimu ir garantijos mokesčiu, kaip nustatyta Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto. |
| --- | --- |

(93)

Sprendime pradėti tyrimą Komisija pareiškė abejonių dėl pradinės priemonės atitikties Komunikatui dėl sumažėjusios vertės turto, konkrečiau – dėl turto vertinimo ir dalijimosi našta. Tačiau Komisija nustatė, kad priemonė atitinka sąlygas, susijusias su turto atitiktimi reikalavimams, turto valdymo tvarka, skaidrumu, informacijos atskleidimu ir garantijos mokesčiu, kaip nustatyta Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto.

| (94) | Kalbant apie turto vertinimą, Nyderlandai teigė, kad portfelio realioji ekonominė vertė (REV) yra 97,3 % vardinės vertės, nurodytos pagrindiniame scenarijuje, ir 88,8 % vardinės vertės, nurodytos nepalankiausių sąlygų scenarijuje. Tuo remiantis portfelis perduotas Nyderlandams 90 % vardine verte. Komisija pareiškė abejonių dėl REV vertinimo, visų pirma dėl diskonto normos pasirinkimo, būsto kainų prielaidų, kredito vertės didinimo lygio ir kitų su turto vertinimu susijusių dalykų. |
| --- | --- |

(94)

Kalbant apie turto vertinimą, Nyderlandai teigė, kad portfelio realioji ekonominė vertė (REV) yra 97,3 % vardinės vertės, nurodytos pagrindiniame scenarijuje, ir 88,8 % vardinės vertės, nurodytos nepalankiausių sąlygų scenarijuje. Tuo remiantis portfelis perduotas Nyderlandams 90 % vardine verte. Komisija pareiškė abejonių dėl REV vertinimo, visų pirma dėl diskonto normos pasirinkimo, būsto kainų prielaidų, kredito vertės didinimo lygio ir kitų su turto vertinimu susijusių dalykų.

| (95) | Kalbant apie naštos pasidalijimą, Komisija pareiškė abejonių dėl finansavimo mokesčio lygio ir valdymo mokesčio, kuri bendrovei ING moka Nyderlandai, tinkamumo. Be to, atsižvelgiant į tai, kad Komisijai kilo abejonių dėl portfelio vertinimo, bet kokia neigiama vertinimo peržiūros išvada galėtų turėti tiesioginę įtaką garantijos mokesčio vertinimui. |
| --- | --- |

(95)

Kalbant apie naštos pasidalijimą, Komisija pareiškė abejonių dėl finansavimo mokesčio lygio ir valdymo mokesčio, kuri bendrovei ING moka Nyderlandai, tinkamumo. Be to, atsižvelgiant į tai, kad Komisijai kilo abejonių dėl portfelio vertinimo, bet kokia neigiama vertinimo peržiūros išvada galėtų turėti tiesioginę įtaką garantijos mokesčio vertinimui.

5.   PAGALBOS VERTINIMAS

5.1.   Pagalbos buvimas

| (96) | Pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(96)

Pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (97) | Komisija jau sprendime pradėti tyrimą nustatė, kad ING kapitalo atkūrimas yra valstybės pagalba, kurios suma – 10 mlrd. EUR suteikto kapitalo. |
| --- | --- |

(97)

Komisija jau sprendime pradėti tyrimą nustatė, kad ING kapitalo atkūrimas yra valstybės pagalba, kurios suma – 10 mlrd. EUR suteikto kapitalo.

| (98) | Išpirkimo priemokos pakeitimas taip pat yra valstybės pagalba, nes valstybė atsisako savo teisės gauti pajamas. Kadangi ING jau sutiko su 150 % išpirkimo priemoka, bet koks sumažinimas tikrai yra negautos pajamos. Nyderlandų kapitalo injekcijos grąžinimo sąlygų pakeitimas yra taip pat naudingas ING. Tai yra papildoma maždaug 2 mlrd. EUR pagalba, kaip nurodyta 34 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(98)

Išpirkimo priemokos pakeitimas taip pat yra valstybės pagalba, nes valstybė atsisako savo teisės gauti pajamas. Kadangi ING jau sutiko su 150 % išpirkimo priemoka, bet koks sumažinimas tikrai yra negautos pajamos. Nyderlandų kapitalo injekcijos grąžinimo sąlygų pakeitimas yra taip pat naudingas ING. Tai yra papildoma maždaug 2 mlrd. EUR pagalba, kaip nurodyta 34 konstatuojamojoje dalyje.

| (99) | Kalbant apie sumažėjusios vertės turto priemonę, Komisija sprendime pradėti tyrimą nustatė, kad priemonė yra valstybės pagalba. Pagalbos suma, susidaranti dėl sumažėjusios vertės turto priemonės, apskaičiuojama kaip perdavimo kainos (pagrįstos realiąja ekonomine verte) ir perduoto portfelio rinkos kainos skirtumas. Remiantis Nyderlandų valdžios institucijų pateikta informacija, bendra vardinė Alt-A portfelio vertė 2008 m. gruodžio 31 d. buvo 39 mlrd. USD. 80 % portfelio Nyderlandams perduota 87 % vardine verte (remiantis pakeista priemone), kuri yra 27,1 mlrd. USD. Remiantis Nyderlandų valdžios institucijų pateikta informacija, bendra Alt-A portfelio rinkos vertė 2008 m. gruodžio 31 d. buvo 25,8 mlrd. USD, iš jų 80 % (20,6 mlrd. USD) perduota Nyderlandams. Susidaręs perdavimo kainos ir perduoto portfelio rinkos kainos skirtumas yra 6,5 mlrd. USD, o tai atitinka maždaug 5,0 mlrd. EUR (29). Todėl manoma, kad pagalbos suma, susidaranti dėl sumažėjusios vertės turto priemonės, yra 5 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(99)

Kalbant apie sumažėjusios vertės turto priemonę, Komisija sprendime pradėti tyrimą nustatė, kad priemonė yra valstybės pagalba. Pagalbos suma, susidaranti dėl sumažėjusios vertės turto priemonės, apskaičiuojama kaip perdavimo kainos (pagrįstos realiąja ekonomine verte) ir perduoto portfelio rinkos kainos skirtumas. Remiantis Nyderlandų valdžios institucijų pateikta informacija, bendra vardinė Alt-A portfelio vertė 2008 m. gruodžio 31 d. buvo 39 mlrd. USD. 80 % portfelio Nyderlandams perduota 87 % vardine verte (remiantis pakeista priemone), kuri yra 27,1 mlrd. USD. Remiantis Nyderlandų valdžios institucijų pateikta informacija, bendra Alt-A portfelio rinkos vertė 2008 m. gruodžio 31 d. buvo 25,8 mlrd. USD, iš jų 80 % (20,6 mlrd. USD) perduota Nyderlandams. Susidaręs perdavimo kainos ir perduoto portfelio rinkos kainos skirtumas yra 6,5 mlrd. USD, o tai atitinka maždaug 5,0 mlrd. EUR (29). Todėl manoma, kad pagalbos suma, susidaranti dėl sumažėjusios vertės turto priemonės, yra 5 mlrd. EUR.

| (100) | 10 mlrd. EUR kapitalo injekcija pradžioje grupėje paskirstyta taip: 5 mlrd. EUR skirta ING Bank, 4 mlrd. EUR – ING Insurance ir 1 mlrd. EUR – kontroliuojančiosios bendrovės lygmeniu. ING turi galimybę bet kuriuo metu perkelti kapitalo injekciją ING Bank, ING Insurance ir kontroliuojamosios bendrovės lygmeniu. |
| --- | --- |

(100)

10 mlrd. EUR kapitalo injekcija pradžioje grupėje paskirstyta taip: 5 mlrd. EUR skirta ING Bank, 4 mlrd. EUR – ING Insurance ir 1 mlrd. EUR – kontroliuojančiosios bendrovės lygmeniu. ING turi galimybę bet kuriuo metu perkelti kapitalo injekciją ING Bank, ING Insurance ir kontroliuojamosios bendrovės lygmeniu.

| (101) | Be to, 85 % grynųjų pinigų srautų, pervestų Nyderlandams pagal sumažėjusios vertės turto priemonę, buvo ING Bank turimas turtas ir 15 % – ING Insurance turimas turtas. Todėl iš bendros pagalbos sumos, susidarančios dėl sumažėjusios vertės turto priemonės (5 mlrd. EUR), 4,25 mlrd. EUR turi būti skirta ING Bank ir 0,75 mlrd. EUR – ING Insurance. |
| --- | --- |

(101)

Be to, 85 % grynųjų pinigų srautų, pervestų Nyderlandams pagal sumažėjusios vertės turto priemonę, buvo ING Bank turimas turtas ir 15 % – ING Insurance turimas turtas. Todėl iš bendros pagalbos sumos, susidarančios dėl sumažėjusios vertės turto priemonės (5 mlrd. EUR), 4,25 mlrd. EUR turi būti skirta ING Bank ir 0,75 mlrd. EUR – ING Insurance.

| (102) | Taigi rezultatas yra toks: bendra ING Bank skirtos pagalbos suma yra 9,25 mlrd. EUR (tai sudaro 2,7 % ING Bank pagal riziką įvertinto turto (30)), bendra ING Insurance skirtos pagalbos suma yra 4,75 mlrd. EUR (tai sudaro 50 % ING Insurance mokumo atsargos reikalavimų (31)) ir 1 mlrd. EUR lieka kontroliuojančiosios bendrovės lygmenyje. |
| --- | --- |

(102)

Taigi rezultatas yra toks: bendra ING Bank skirtos pagalbos suma yra 9,25 mlrd. EUR (tai sudaro 2,7 % ING Bank pagal riziką įvertinto turto (30)), bendra ING Insurance skirtos pagalbos suma yra 4,75 mlrd. EUR (tai sudaro 50 % ING Insurance mokumo atsargos reikalavimų (31)) ir 1 mlrd. EUR lieka kontroliuojančiosios bendrovės lygmenyje.

| (103) | Aiškumo sumetimais ir siekiant laikytis Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto vartojamų sąvokų, bendra pagalbos suma taip pat gali būti išreikšta tik ING Bank pagal riziką įvertintu turtu. Tokiu atveju abi priemonės kartu su papildoma pagalba, gauta sumažinus 2 mlrd. EUR išpirkimo priemoką, yra maždaug 17 mlrd. EUR pagalba, kuri sudaro maždaug 5 % ING Bank pagal riziką įvertinto turto. |
| --- | --- |

(103)

Aiškumo sumetimais ir siekiant laikytis Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto vartojamų sąvokų, bendra pagalbos suma taip pat gali būti išreikšta tik ING Bank pagal riziką įvertintu turtu. Tokiu atveju abi priemonės kartu su papildoma pagalba, gauta sumažinus 2 mlrd. EUR išpirkimo priemoką, yra maždaug 17 mlrd. EUR pagalba, kuri sudaro maždaug 5 % ING Bank pagal riziką įvertinto turto.

| (104) | Be to, ING gavo 5 mlrd. EUR ir 9 mlrd. USD pagalbą iš Nyderlandų garantijų schemos. Pagal tų priemonių skyrimo metu vyravusį 1,3 USD/EUR keitimo kursą, suteiktų garantijų suma yra maždaug 12 mlrd. EUR, ir tai sudaro maždaug 1 % viso grupės balanso. Garantijos suteiktos tuo metu, kai rinkos sąlygos blogėjo ir bankams buvo sunku gauti lėšų. Taigi rinkos investuotojas nebūtų teikęs tokių garantijų, ir jos yra papildoma pagalba, galbūt neviršijanti vardinės sumos (32). |
| --- | --- |

(104)

Be to, ING gavo 5 mlrd. EUR ir 9 mlrd. USD pagalbą iš Nyderlandų garantijų schemos. Pagal tų priemonių skyrimo metu vyravusį 1,3 USD/EUR keitimo kursą, suteiktų garantijų suma yra maždaug 12 mlrd. EUR, ir tai sudaro maždaug 1 % viso grupės balanso. Garantijos suteiktos tuo metu, kai rinkos sąlygos blogėjo ir bankams buvo sunku gauti lėšų. Taigi rinkos investuotojas nebūtų teikęs tokių garantijų, ir jos yra papildoma pagalba, galbūt neviršijanti vardinės sumos (32).

| (105) | Be to, Nyderlandai teigia, kad ateityje ING [...] papildomų [...] mlrd. EUR garantijų iš Nyderlandų mažmeninės bankininkystės įmonei WUH/Interadvies atskirti, tos garantijos dar nesuteiktos ir bus nustatyta, ar jų reikia. Nyderlandai mano, kad tai yra papildoma restruktūrizavimo pagalba pagalbos gavėjui, apie kurią bus pranešta vėliau. Komisija iš esmės neprieštarauja tokiai pagalbai, jei tik ji bus mažiausia būtina pagalba ING restruktūrizuoti (33) ir jei ji bus pakankamai atlyginta. |
| --- | --- |

(105)

Be to, Nyderlandai teigia, kad ateityje ING [...] papildomų [...] mlrd. EUR garantijų iš Nyderlandų mažmeninės bankininkystės įmonei WUH/Interadvies atskirti, tos garantijos dar nesuteiktos ir bus nustatyta, ar jų reikia. Nyderlandai mano, kad tai yra papildoma restruktūrizavimo pagalba pagalbos gavėjui, apie kurią bus pranešta vėliau. Komisija iš esmės neprieštarauja tokiai pagalbai, jei tik ji bus mažiausia būtina pagalba ING restruktūrizuoti (33) ir jei ji bus pakankamai atlyginta.

| (106) | Todėl iš viso ING gaus iki [12–22] mlrd. EUR restruktūrizavimo pagalbą likvidumo garantijomis ir maždaug 17 mlrd. EUR kitos pagalbos, kuri sudaro maždaug 5 % banko pagal riziką įvertinto turto. |
| --- | --- |

(106)

Todėl iš viso ING gaus iki [12–22] mlrd. EUR restruktūrizavimo pagalbą likvidumo garantijomis ir maždaug 17 mlrd. EUR kitos pagalbos, kuri sudaro maždaug 5 % banko pagal riziką įvertinto turto.

5.2.   Derėjimas

5.2.1.   Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punkto taikymas

| (107) | Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punkte Komisijai suteikiami įgaliojimai nuspręsti, ar pagalba dera su bendrąja rinka, jei ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. Komisija naujausiame Nyderlandų garantijų schemos (34) pratęsimo patvirtinime pripažįsta, kad apskritai Nyderlandų ekonomikoje dar yra didelių sutrikimų grėsmė ir kad priemonės, kuriomis remiami bankai, yra tinkamos tai grėsmei mažinti. |
| --- | --- |

(107)

Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punkte Komisijai suteikiami įgaliojimai nuspręsti, ar pagalba dera su bendrąja rinka, jei ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. Komisija naujausiame Nyderlandų garantijų schemos (34) pratęsimo patvirtinime pripažįsta, kad apskritai Nyderlandų ekonomikoje dar yra didelių sutrikimų grėsmė ir kad priemonės, kuriomis remiami bankai, yra tinkamos tai grėsmei mažinti.

| (108) | Atsižvelgdama į ING skolinimo specifinėms regioninėms rinkoms veiklos dydį, buvimą daugiau kaip vienoje valstybėje, integraciją ir bendradarbiavimą su kitais bankais, Komisija pripažįsta, kad ING yra sistemingai tinkantis bankas. [...]. Todėl daroma išvada, kad jo žlugimas turėtų sunkių pasekmių Nyderlandų finansų sektoriui ir realiajai ekonomikai. Taigi pagalba turi būti vertinama pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą. |
| --- | --- |

(108)

Atsižvelgdama į ING skolinimo specifinėms regioninėms rinkoms veiklos dydį, buvimą daugiau kaip vienoje valstybėje, integraciją ir bendradarbiavimą su kitais bankais, Komisija pripažįsta, kad ING yra sistemingai tinkantis bankas. [...]. Todėl daroma išvada, kad jo žlugimas turėtų sunkių pasekmių Nyderlandų finansų sektoriui ir realiajai ekonomikai. Taigi pagalba turi būti vertinama pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą.

5.2.2.   Sumažėjusios vertės turto priemonės derėjimas

| (109) | Tai, kaip valstybės narės tvarko paramos turtui priemones pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą, vertinama pagal Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto. Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatomi principai, kuriuos turi atitikti bet kuri paramos turtui priemonė. |
| --- | --- |

(109)

Tai, kaip valstybės narės tvarko paramos turtui priemones pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą, vertinama pagal Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto. Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatomi principai, kuriuos turi atitikti bet kuri paramos turtui priemonė.

| (110) | Sprendime pradėti tyrimą pareikštos abejonės, kad sumažėjusios vertės turto priemonė neatitinka Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatytų paramos turtui derėjimo sąlygų, išsklaidytos. |
| --- | --- |

(110)

Sprendime pradėti tyrimą pareikštos abejonės, kad sumažėjusios vertės turto priemonė neatitinka Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatytų paramos turtui derėjimo sąlygų, išsklaidytos.

| (111) | Nyderlandų valdžios institucijos įsipareigojo iš dalies pakeisti priemonę, padidindamos garantijos mokestį, kurį Nyderlandams moka ING, 82,6 (35) baziniais punktais per metus, taigi pasikeičia priemonės perdavimo kaina ir mokesčio struktūra. Be to, finansavimo mokestis sumažintas 50 bazinių punktų per metus. |
| --- | --- |

(111)

Nyderlandų valdžios institucijos įsipareigojo iš dalies pakeisti priemonę, padidindamos garantijos mokestį, kurį Nyderlandams moka ING, 82,6 (35) baziniais punktais per metus, taigi pasikeičia priemonės perdavimo kaina ir mokesčio struktūra. Be to, finansavimo mokestis sumažintas 50 bazinių punktų per metus.

| (112) | Pirmiausia iš garantijos mokesčio padidinimo 82,6 baziniais punktais per metus 52 baziniai punktai per metus yra skirti portfelio turto perdavimo kainai sumažinti nuo 90 % vardinės vertės iki 87 % vardinės vertės. Iš dalies pakeista perdavimo kaina atitinka portfelio REV vertinimą tuo atveju, jei taikomos pagrįstos prielaidos. Priėmus sprendimą pradėti tyrimą, Nyderlandų valdžios institucijos pateikė persvarstytus portfelio vertinimus. Kai Komisija pradiniame portfelio vertinime, kurį atliko Dynamic Credit Partners, pareiškė abejonių dėl būsto kainų prielaidų ir diskonto normų, Nyderlandų valdžios institucijos Komisijai pateikė vertinimo rezultatus, gautus taikant tą pačią vertinimo metodiką, bet pagrįstus konservatyvesnėmis būsto kainų prielaidomis ir diskonto normomis. Komisija, pasikonsultavusi su išorės ekspertais, pakoregavo rezultatus, taikydama papildomus veiksnius. Remiantis ta analize daroma išvada, kad REV apskaičiuotas 87 % dydis yra priimtinas atsižvelgiant į Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto reikalavimus, susijusius su turto vertinimo metodika ir realistinėmis prielaidomis, kurios nurodytos sprendime pradėti tyrimą. Pakoregavus REV dydį iki 87 %, pradinės Komisijos abejonės išsklaidytos. |
| --- | --- |

(112)

Pirmiausia iš garantijos mokesčio padidinimo 82,6 baziniais punktais per metus 52 baziniai punktai per metus yra skirti portfelio turto perdavimo kainai sumažinti nuo 90 % vardinės vertės iki 87 % vardinės vertės. Iš dalies pakeista perdavimo kaina atitinka portfelio REV vertinimą tuo atveju, jei taikomos pagrįstos prielaidos. Priėmus sprendimą pradėti tyrimą, Nyderlandų valdžios institucijos pateikė persvarstytus portfelio vertinimus. Kai Komisija pradiniame portfelio vertinime, kurį atliko Dynamic Credit Partners, pareiškė abejonių dėl būsto kainų prielaidų ir diskonto normų, Nyderlandų valdžios institucijos Komisijai pateikė vertinimo rezultatus, gautus taikant tą pačią vertinimo metodiką, bet pagrįstus konservatyvesnėmis būsto kainų prielaidomis ir diskonto normomis. Komisija, pasikonsultavusi su išorės ekspertais, pakoregavo rezultatus, taikydama papildomus veiksnius. Remiantis ta analize daroma išvada, kad REV apskaičiuotas 87 % dydis yra priimtinas atsižvelgiant į Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto reikalavimus, susijusius su turto vertinimo metodika ir realistinėmis prielaidomis, kurios nurodytos sprendime pradėti tyrimą. Pakoregavus REV dydį iki 87 %, pradinės Komisijos abejonės išsklaidytos.

| (113) | Sprendime pradėti tyrimą Komisija pareiškė abejonių dėl valdymo mokesčio lygio, kuris pradžioje buvo 25 b. p. per metus. Padidinus garantijos mokestį 15 b. p. per metus (juos pridėjus prie 52 bazinių punktų per metus turto vertinimo korekcijos ir 15,6 bazinių punktų per metus laiko korekcijos), valdymo mokestis sumažintas iki 10 bazinių punktų per metus, ir tai, atsižvelgiant į valdomo portfelio dydį, yra priimtinas lygis. Be to, taip pat atsižvelgta į Komisijos abejones dėl finansavimo mokesčio, pareikštas sprendime pradėti tyrimą, ir finansavimo mokestis sumažintas 50 bazinių punktų per metus. Taip finansavimo mokestis suderintas su Nyderlandų finansavimo sąnaudomis, kurias Komisijai pateikė Nyderlandų valdžios institucijos (36). Todėl Komisijos pradinės abejonės dėl valdymo ir finansavimo mokesčio išsklaidytos. |
| --- | --- |

(113)

Sprendime pradėti tyrimą Komisija pareiškė abejonių dėl valdymo mokesčio lygio, kuris pradžioje buvo 25 b. p. per metus. Padidinus garantijos mokestį 15 b. p. per metus (juos pridėjus prie 52 bazinių punktų per metus turto vertinimo korekcijos ir 15,6 bazinių punktų per metus laiko korekcijos), valdymo mokestis sumažintas iki 10 bazinių punktų per metus, ir tai, atsižvelgiant į valdomo portfelio dydį, yra priimtinas lygis. Be to, taip pat atsižvelgta į Komisijos abejones dėl finansavimo mokesčio, pareikštas sprendime pradėti tyrimą, ir finansavimo mokestis sumažintas 50 bazinių punktų per metus. Taip finansavimo mokestis suderintas su Nyderlandų finansavimo sąnaudomis, kurias Komisijai pateikė Nyderlandų valdžios institucijos (36). Todėl Komisijos pradinės abejonės dėl valdymo ir finansavimo mokesčio išsklaidytos.

| (114) | Kalbant apie naštos pasidalijimą, Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 5.2 skirsnyje teigiama, kad paprastai bankai turėtų prisiimti su sumažėjusios vertės turtu susijusius nuostolius iki didžiausios ribos. Komisija laikosi nuomonės, kad tinkamas naštos pasidalijimo lygis gali būti pasiektas tik jei sumažėjusios vertės turtas perduodamas valstybei perdavimo kaina, kuri ne didesnė už REV (37). Komisija tuo įsitikino, kai buvo pateikta persvarstyta perdavimo kaina, kaip nurodyta 112 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(114)

Kalbant apie naštos pasidalijimą, Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 5.2 skirsnyje teigiama, kad paprastai bankai turėtų prisiimti su sumažėjusios vertės turtu susijusius nuostolius iki didžiausios ribos. Komisija laikosi nuomonės, kad tinkamas naštos pasidalijimo lygis gali būti pasiektas tik jei sumažėjusios vertės turtas perduodamas valstybei perdavimo kaina, kuri ne didesnė už REV (37). Komisija tuo įsitikino, kai buvo pateikta persvarstyta perdavimo kaina, kaip nurodyta 112 konstatuojamojoje dalyje.

| (115) | Perdavimo kainos koregavimas šiuo atveju gaunamas 52 baziniais punktais per metus didinant garantijos mokestį, ir toks padidinimas, vertinant pagal grynąją dabartinę vertę, yra lygus emisinės vertės 90 % ir 87 % skirtumui. Tai atitinka sprendimą pradėti tyrimą, kuriame Komisija sutiko su susitarimu dėl grynųjų pinigų srautų mainų ir manė, kad vertinimo koregavimas bus atliktas keičiant garantijos mokestį. Todėl sumažėjusios vertės priemonė atitinka sąlygas, susijusias su tinkamu naštos dalijimusi. |
| --- | --- |

(115)

Perdavimo kainos koregavimas šiuo atveju gaunamas 52 baziniais punktais per metus didinant garantijos mokestį, ir toks padidinimas, vertinant pagal grynąją dabartinę vertę, yra lygus emisinės vertės 90 % ir 87 % skirtumui. Tai atitinka sprendimą pradėti tyrimą, kuriame Komisija sutiko su susitarimu dėl grynųjų pinigų srautų mainų ir manė, kad vertinimo koregavimas bus atliktas keičiant garantijos mokestį. Todėl sumažėjusios vertės priemonė atitinka sąlygas, susijusias su tinkamu naštos dalijimusi.

| (116) | Galiausiai iš dalies pakeista sumažėjusios vertės turto priemonė įsigalioja 2009 m. spalio 25 d., nors nuo 2009 m. sausio 26 d. iki spalio 25 d. jau atlikti mokėjimai pagal pradinio sandorio mokesčių struktūrą, kuri buvo palankesnė ING. Kad būtų grąžinta valstybei tai, ką turi sumokėti ING ir ko valstybė atsisakė per tą laikotarpį, garantijos mokestis padidinamas papildomai 15,6 baziniais punktais per metus. Tas pakeitimas yra būtinas siekiant laikyti priemonę nuo 2009 m. sausio 26 d. derančia su Komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto. Tačiau dėl tokio padidinimo nepadidėja portfelio vertinimas, taip pat nepadidėja naštos dalijimasis, nes tuo padidinimu tik užtikrinamas Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto taikymas nuo tos dienos, kurią įsigalioja sumažėjusios vertės turto priemonė, t. y. atgaline data. |
| --- | --- |

(116)

Galiausiai iš dalies pakeista sumažėjusios vertės turto priemonė įsigalioja 2009 m. spalio 25 d., nors nuo 2009 m. sausio 26 d. iki spalio 25 d. jau atlikti mokėjimai pagal pradinio sandorio mokesčių struktūrą, kuri buvo palankesnė ING. Kad būtų grąžinta valstybei tai, ką turi sumokėti ING ir ko valstybė atsisakė per tą laikotarpį, garantijos mokestis padidinamas papildomai 15,6 baziniais punktais per metus. Tas pakeitimas yra būtinas siekiant laikyti priemonę nuo 2009 m. sausio 26 d. derančia su Komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto. Tačiau dėl tokio padidinimo nepadidėja portfelio vertinimas, taip pat nepadidėja naštos dalijimasis, nes tuo padidinimu tik užtikrinamas Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto taikymas nuo tos dienos, kurią įsigalioja sumažėjusios vertės turto priemonė, t. y. atgaline data.

5.2.3.   Restruktūrizavimo pagalbos derėjimas

| (117) | Visas ankstesnes skubios pagalbos priemones Komisija turi vertinti kaip restruktūrizavimo pagalbą. Pagal Komisijos komunikatą dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (38) (toliau – Komunikatas dėl restruktūrizavimo) restruktūrizavimo pagalbos derėjimas yra pagrįstas restruktūrizavimo planu. NET jei ankstesniuose sprendimuose daryta nuoroda į Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (39), Komisija Komunikato dėl restruktūrizavimo 49 punkte paaiškino, kad pagalba, apie kurią Komisijai pranešta iki 2009 m. gruodžio 31 d., bus vertinama kaip restruktūrizavimo pagalba bankams pagal Komunikatą dėl restruktūrizavimo, bet ne pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti. |
| --- | --- |

(117)

Visas ankstesnes skubios pagalbos priemones Komisija turi vertinti kaip restruktūrizavimo pagalbą. Pagal Komisijos komunikatą dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (38) (toliau – Komunikatas dėl restruktūrizavimo) restruktūrizavimo pagalbos derėjimas yra pagrįstas restruktūrizavimo planu. NET jei ankstesniuose sprendimuose daryta nuoroda į Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (39), Komisija Komunikato dėl restruktūrizavimo 49 punkte paaiškino, kad pagalba, apie kurią Komisijai pranešta iki 2009 m. gruodžio 31 d., bus vertinama kaip restruktūrizavimo pagalba bankams pagal Komunikatą dėl restruktūrizavimo, bet ne pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti.

| (118) | Komunikate dėl restruktūrizavimo neapibrėžiamos sąlygos, kuriomis bankui gali prireikti pateikti restruktūrizavimo planą, – remiamasi ankstesniais komunikatais. |
| --- | --- |

(118)

Komunikate dėl restruktūrizavimo neapibrėžiamos sąlygos, kuriomis bankui gali prireikti pateikti restruktūrizavimo planą, – remiamasi ankstesniais komunikatais.

| (119) | Komisija mano, kad ING turėtų būti nuodugniai restruktūrizuota, visų pirma dėl to, kad pagalbos gavėja jau gavo valstybės pagalbą, kuria naudojamasi nuostoliams padengti ar išvengti ir kuri visa yra didesnė negu 2 % viso banko pagal riziką įvertinto turto. Ši pozicija atitinka Komunikato dėl restruktūrizavimo 4 punktą ir Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 55 punktą, taip pat ankstesnius ING įsipareigojimus (40). |
| --- | --- |

(119)

Komisija mano, kad ING turėtų būti nuodugniai restruktūrizuota, visų pirma dėl to, kad pagalbos gavėja jau gavo valstybės pagalbą, kuria naudojamasi nuostoliams padengti ar išvengti ir kuri visa yra didesnė negu 2 % viso banko pagal riziką įvertinto turto. Ši pozicija atitinka Komunikato dėl restruktūrizavimo 4 punktą ir Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 55 punktą, taip pat ankstesnius ING įsipareigojimus (40).

| (120) | Restruktūrizavimo planą Komisija vertina siekdama įsitikinti, kad bankas gali atkurti ilgalaikį gyvybingumą be valstybės pagalbos (Komunikato dėl restruktūrizavimo 2 skirsnis). |
| --- | --- |

(120)

Restruktūrizavimo planą Komisija vertina siekdama įsitikinti, kad bankas gali atkurti ilgalaikį gyvybingumą be valstybės pagalbos (Komunikato dėl restruktūrizavimo 2 skirsnis).

| (121) | Komunikate dėl restruktūrizavimo šiuo klausimu primenama, kad Vyriausybės bankų kapitalą atkūrė sąlygomis, pasirinktomis visų pirma dėl finansinio stabilumo sumetimų, o ne dėl gyvybingumo atkūrimo. Todėl atkūrus ilgalaikį gyvybingumą reikalaujama, kad gauta valstybės pagalba būtų arba grąžinta per tam tikrą laiką, nustatomą tuo metu, kai teikiama pagalba, arba atlyginta įprastomis rinkos sąlygomis, taip užtikrinant, kad bet kokios formos papildoma pagalba būtų nutraukta. Restruktūrizavimo plane nustatyta įtikinanti kapitalo grąžinimo Nyderlandams strategija, ir grąžinimas bus pradėtas dar prieš paskelbiant šį sprendimą. |
| --- | --- |

(121)

Komunikate dėl restruktūrizavimo šiuo klausimu primenama, kad Vyriausybės bankų kapitalą atkūrė sąlygomis, pasirinktomis visų pirma dėl finansinio stabilumo sumetimų, o ne dėl gyvybingumo atkūrimo. Todėl atkūrus ilgalaikį gyvybingumą reikalaujama, kad gauta valstybės pagalba būtų arba grąžinta per tam tikrą laiką, nustatomą tuo metu, kai teikiama pagalba, arba atlyginta įprastomis rinkos sąlygomis, taip užtikrinant, kad bet kokios formos papildoma pagalba būtų nutraukta. Restruktūrizavimo plane nustatyta įtikinanti kapitalo grąžinimo Nyderlandams strategija, ir grąžinimas bus pradėtas dar prieš paskelbiant šį sprendimą.

| (122) | Komunikate dėl restruktūrizavimo aiškinama, kad ilgalaikis gyvybingumas pasiekiamas, kai bankas sugeba padengti visas savo išlaidas, įskaitant nusidėvėjimą ir finansines sąnaudas, ir teikti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą, atsižvelgiant į banko rizikos profilį. Kaip nurodyta 65 konstatuojamojoje dalyje, restruktūrizavimo plane parodyta, kaip ING įrodys pakankamą pelningumą, kad sugebėtų padengti visas savo išlaidas, įskaitant nusidėvėjimą ir finansines sąnaudas, ir teikti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą, atsižvelgiant į banko rizikos profilį. |
| --- | --- |

(122)

Komunikate dėl restruktūrizavimo aiškinama, kad ilgalaikis gyvybingumas pasiekiamas, kai bankas sugeba padengti visas savo išlaidas, įskaitant nusidėvėjimą ir finansines sąnaudas, ir teikti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą, atsižvelgiant į banko rizikos profilį. Kaip nurodyta 65 konstatuojamojoje dalyje, restruktūrizavimo plane parodyta, kaip ING įrodys pakankamą pelningumą, kad sugebėtų padengti visas savo išlaidas, įskaitant nusidėvėjimą ir finansines sąnaudas, ir teikti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą, atsižvelgiant į banko rizikos profilį.

| (123) | Restruktūrizavimo plane parodyta, kad ING, kaip reikalaujama Komunikato dėl restruktūrizavimo 13 punkte, taip pat sugebės laikytis atitinkamų reguliavimo reikalavimų net ir esant nepalankiausių sąlygų scenarijui, jei pasaulinis ekonomikos nuosmukis užsitęs. Iš Nyderlandų valdžios institucijų pateiktos informacijos matyti, kad ING bus gyvybinga net ir susidarius nepalankiausioms sąlygoms, esant konservatyvioms prielaidoms, kurias persvarstė Komisija. Komisija pažymi, kad, kalbant apie Nyderlandų mažmeninių klientų hipotekos portfelio nuostolių įsipareigojimų neįvykdymo atveju lygius, ING taikytus modelius patvirtino Nyderlandų priežiūros institucija DNB. ING Nyderlandų hipotekos portfelio kokybės atžvilgiu taikytos griežtos papildomos nepalankiausių sąlygų Nyderlandų hipotekos rinkoje prielaidos. Remiantis Nyderlandų valdžios institucijų pateikta informacija, net esant papildomoms nepalankiausių sąlygų prielaidoms ING vis tiek atitinka kapitalo reikalavimus. |
| --- | --- |

(123)

Restruktūrizavimo plane parodyta, kad ING, kaip reikalaujama Komunikato dėl restruktūrizavimo 13 punkte, taip pat sugebės laikytis atitinkamų reguliavimo reikalavimų net ir esant nepalankiausių sąlygų scenarijui, jei pasaulinis ekonomikos nuosmukis užsitęs. Iš Nyderlandų valdžios institucijų pateiktos informacijos matyti, kad ING bus gyvybinga net ir susidarius nepalankiausioms sąlygoms, esant konservatyvioms prielaidoms, kurias persvarstė Komisija. Komisija pažymi, kad, kalbant apie Nyderlandų mažmeninių klientų hipotekos portfelio nuostolių įsipareigojimų neįvykdymo atveju lygius, ING taikytus modelius patvirtino Nyderlandų priežiūros institucija DNB. ING Nyderlandų hipotekos portfelio kokybės atžvilgiu taikytos griežtos papildomos nepalankiausių sąlygų Nyderlandų hipotekos rinkoje prielaidos. Remiantis Nyderlandų valdžios institucijų pateikta informacija, net esant papildomoms nepalankiausių sąlygų prielaidoms ING vis tiek atitinka kapitalo reikalavimus.

| (124) | Iš planuojamo verslo pardavimo laikui bėgant bus gauta papildomo kapitalo, kuris turėtų dar labiau sustiprinti ING kapitalo bazę. |
| --- | --- |

(124)

Iš planuojamo verslo pardavimo laikui bėgant bus gauta papildomo kapitalo, kuris turėtų dar labiau sustiprinti ING kapitalo bazę.

| (125) | Antra, pagal Komunikato dėl restruktūrizavimo 10 punktą, plane nurodoma banko patiriamų sunkumų priežastys, paties banko trūkumai ir išdėstoma, kaip siūlomomis restruktūrizavimo priemonėmis bus pašalintos pagrindinės banko problemos. Tuo tikslu restruktūrizavimo plane teigiama, kad pagalbos gavėjas savo kapitalo struktūrą pagerins pašalindamas dvigubą įsiskolinimą ir padidindamas pagrindinio kapitalo normą. Todėl ING ateityje galės geriau susidoroti su galimais nepalankiais ekonomikos pokyčiais ir padengti netikėtus nuostolius net po to, kai bus grąžinusi iš Nyderlandų gautą kapitalą. |
| --- | --- |

(125)

Antra, pagal Komunikato dėl restruktūrizavimo 10 punktą, plane nurodoma banko patiriamų sunkumų priežastys, paties banko trūkumai ir išdėstoma, kaip siūlomomis restruktūrizavimo priemonėmis bus pašalintos pagrindinės banko problemos. Tuo tikslu restruktūrizavimo plane teigiama, kad pagalbos gavėjas savo kapitalo struktūrą pagerins pašalindamas dvigubą įsiskolinimą ir padidindamas pagrindinio kapitalo normą. Todėl ING ateityje galės geriau susidoroti su galimais nepalankiais ekonomikos pokyčiais ir padengti netikėtus nuostolius net po to, kai bus grąžinusi iš Nyderlandų gautą kapitalą.

| (126) | Nustatyta, kad pagrindinė priežastis, dėl kurios kelis kartus reikėjo valstybės pagalbos, yra Alt-A portfelis. Susirūpinimas rinkoje dėl galimo Alt-A portfelio nuvertėjimo buvo viena iš priežasčių pirmiausia taikyti kapitalo atkūrimo priemonę, o vėliau ją pakeisti sumažėjusios vertės turto priemone. Toks rinkos susirūpinimas sumažintas sumažėjusios vertės turto priemone. [...]. Šiuo atžvilgiu įvykdžius numatytą ING Direct US pardavimą, kaip teigiama restruktūrizavimo plane, bus panaikintas pagrindinis sunkumų, dėl kurių prireikė valstybės intervencijos, šaltinis. |
| --- | --- |

(126)

Nustatyta, kad pagrindinė priežastis, dėl kurios kelis kartus reikėjo valstybės pagalbos, yra Alt-A portfelis. Susirūpinimas rinkoje dėl galimo Alt-A portfelio nuvertėjimo buvo viena iš priežasčių pirmiausia taikyti kapitalo atkūrimo priemonę, o vėliau ją pakeisti sumažėjusios vertės turto priemone. Toks rinkos susirūpinimas sumažintas sumažėjusios vertės turto priemone. [...]. Šiuo atžvilgiu įvykdžius numatytą ING Direct US pardavimą, kaip teigiama restruktūrizavimo plane, bus panaikintas pagrindinis sunkumų, dėl kurių prireikė valstybės intervencijos, šaltinis.

| (127) | ING toliau mažins savo didesnės rizikos turto klasių pozicijas ir nesieks didinti nekilnojamojo turto pozicijos. ING taip pat parduos arba sumažins kito rizikingo verslo ir turto pozicijas. |
| --- | --- |

(127)

ING toliau mažins savo didesnės rizikos turto klasių pozicijas ir nesieks didinti nekilnojamojo turto pozicijos. ING taip pat parduos arba sumažins kito rizikingo verslo ir turto pozicijas.

| (128) | Be to, ING inicijavo platesnio masto rizikos mažinimą (t. y. taiko rizikos mažinimo politiką) ir išlaidų mažinimo programą, kurioje, be to, stengiamasi supaprastinti sudėtingą grupės struktūrą – pirmiausia sukuriant bankininkystės ir draudimo padalinius, o paskui parduodant visą verslo dalį, susijusią su draudimu. Plane matyti, kad visų pirma ING Direct pritaikys [pagrįstą] verslo strategiją ir susilaikys nuo [...] kainodaros, kurios pagrindas yra draudimas nustatyti mažiausias kainas, kaip aprašyta 53 ir 84 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(128)

Be to, ING inicijavo platesnio masto rizikos mažinimą (t. y. taiko rizikos mažinimo politiką) ir išlaidų mažinimo programą, kurioje, be to, stengiamasi supaprastinti sudėtingą grupės struktūrą – pirmiausia sukuriant bankininkystės ir draudimo padalinius, o paskui parduodant visą verslo dalį, susijusią su draudimu. Plane matyti, kad visų pirma ING Direct pritaikys [pagrįstą] verslo strategiją ir susilaikys nuo [...] kainodaros, kurios pagrindas yra draudimas nustatyti mažiausias kainas, kaip aprašyta 53 ir 84 konstatuojamosiose dalyse.

| (129) | Be to, plane parodyta, kad ING, laikydamasi Komunikato dėl restruktūrizavimo 11 punkto, atsižvelgia į patirtį, įgytą per krizę. Pavyzdžiui, plane aiškinama, kad ING ketina iš dalies pakeisti savo kompensavimo politiką ir banką orientuoti labiau į ilgalaikius pasiekimus ir taip išvengti atlygio už nesėkmingą veiklą. [...]. |
| --- | --- |

(129)

Be to, plane parodyta, kad ING, laikydamasi Komunikato dėl restruktūrizavimo 11 punkto, atsižvelgia į patirtį, įgytą per krizę. Pavyzdžiui, plane aiškinama, kad ING ketina iš dalies pakeisti savo kompensavimo politiką ir banką orientuoti labiau į ilgalaikius pasiekimus ir taip išvengti atlygio už nesėkmingą veiklą. [...].

| (130) | Todėl konstatuojama, kad restruktūrizavimo planas tinkamas ilgalaikiam gyvybingumui atkurti. |
| --- | --- |

(130)

Todėl konstatuojama, kad restruktūrizavimo planas tinkamas ilgalaikiam gyvybingumui atkurti.

| (131) | Be to, restruktūrizavimo plane numatytas tinkamas nuosavas įnašas į restruktūrizavimo išlaidas (Komunikato dėl restruktūrizavimo 3 skirsnis). Restruktūrizavimo plane parodyta, kad ING tinkamai dalijasi našta, kaip nustatyta Komunikate dėl restruktūrizavimo, ir tai yra svarbu kompensuojant moralinę žalą. |
| --- | --- |

(131)

Be to, restruktūrizavimo plane numatytas tinkamas nuosavas įnašas į restruktūrizavimo išlaidas (Komunikato dėl restruktūrizavimo 3 skirsnis). Restruktūrizavimo plane parodyta, kad ING tinkamai dalijasi našta, kaip nustatyta Komunikate dėl restruktūrizavimo, ir tai yra svarbu kompensuojant moralinę žalą.

| (132) | Pirma, Nyderlandai įsipareigojo pakoreguoti sumažėjusios vertės turto priemonės sąlygas, kad atitiktų Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(132)

Pirma, Nyderlandai įsipareigojo pakoreguoti sumažėjusios vertės turto priemonės sąlygas, kad atitiktų Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatytus reikalavimus.

| (133) | Antra, ING tinkamai atlygins už Nyderlandų kapitalo injekciją, kaip numatyta komunikate „Finansų įstaigų kapitalo atkūrimas esant dabartinei finansų krizei: pagalbos apribojimas iki mažiausios būtinos sumos ir apsaugos priemonės nuo netinkamo konkurencijos iškraipymo“ (41) (toliau – Komunikatas dėl kapitalo atkūrimo). Tas vertinimas nepasikeičia dėl to, kad pakeistos grąžinimo sąlygos, nes tos sąlygos yra susijusios su ankstyvo išpirkimo priemoka. Dėl tokio ankstyvo išpirkimo keičiasi sprendimas dėl kapitalo atkūrimo. Tai priimtina, nes Komisija skatina ankstyvą grąžinimą. Logiškas tokių išpirkimo iniciatyvų paaiškinimas yra toks, kad tokiu išpirkimu pašalinamas besitęsiantis valstybės pagalbos bankui poveikis. Tai taikyta ir Komisijos sprendimuose, priimtuose paskelbus Komunikatą dėl kapitalo atkūrimo, kaip antai sprendimuose SNS ir Aegon (plg. su 33 konstatuojamąja dalimi), ir čia turėtų būti taikoma mutatis mutandis. Be to, atsižvelgiant į tai, kad kapitalo injekcijos vidaus grąžos norma Nyderlandams bus 15 %, išpirkimo priemokos sumažinimas pats savaime taip pat atrodo pagrįstas, nes tokia vidaus grąžos norma yra tinkamas atlygis pagal Komunikatą dėl kapitalo atkūrimo. Taigi išpirkimo priemokos sumažinimas turėtų būti laikomas derančia restruktūrizavimo pagalba. |
| --- | --- |

(133)

Antra, ING tinkamai atlygins už Nyderlandų kapitalo injekciją, kaip numatyta komunikate „Finansų įstaigų kapitalo atkūrimas esant dabartinei finansų krizei: pagalbos apribojimas iki mažiausios būtinos sumos ir apsaugos priemonės nuo netinkamo konkurencijos iškraipymo“ (41) (toliau – Komunikatas dėl kapitalo atkūrimo). Tas vertinimas nepasikeičia dėl to, kad pakeistos grąžinimo sąlygos, nes tos sąlygos yra susijusios su ankstyvo išpirkimo priemoka. Dėl tokio ankstyvo išpirkimo keičiasi sprendimas dėl kapitalo atkūrimo. Tai priimtina, nes Komisija skatina ankstyvą grąžinimą. Logiškas tokių išpirkimo iniciatyvų paaiškinimas yra toks, kad tokiu išpirkimu pašalinamas besitęsiantis valstybės pagalbos bankui poveikis. Tai taikyta ir Komisijos sprendimuose, priimtuose paskelbus Komunikatą dėl kapitalo atkūrimo, kaip antai sprendimuose SNS ir Aegon (plg. su 33 konstatuojamąja dalimi), ir čia turėtų būti taikoma mutatis mutandis. Be to, atsižvelgiant į tai, kad kapitalo injekcijos vidaus grąžos norma Nyderlandams bus 15 %, išpirkimo priemokos sumažinimas pats savaime taip pat atrodo pagrįstas, nes tokia vidaus grąžos norma yra tinkamas atlygis pagal Komunikatą dėl kapitalo atkūrimo. Taigi išpirkimo priemokos sumažinimas turėtų būti laikomas derančia restruktūrizavimo pagalba.

| (134) | Trečia, ING sumokės tinkamą atlygį už jos vidutinės trukmės įsipareigojimams suteiktas garantijas pagal Nyderlandų garantijos schemą, kuri savo ruožtu atitinka komunikatą „Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės“ (42). |
| --- | --- |

(134)

Trečia, ING sumokės tinkamą atlygį už jos vidutinės trukmės įsipareigojimams suteiktas garantijas pagal Nyderlandų garantijos schemą, kuri savo ruožtu atitinka komunikatą „Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės“ (42).

| (135) | Nyderlandai taip pat įsipareigojo, kaip planuota, parduoti ING pasaulinę draudimo veiklą, turto valdymo verslą ir privačios bankininkystės veiklą Šveicarijoje ir ne Europoje, ir tuo bus prisidėta prie restruktūrizavimo sąnaudų padengimo. |
| --- | --- |

(135)

Nyderlandai taip pat įsipareigojo, kaip planuota, parduoti ING pasaulinę draudimo veiklą, turto valdymo verslą ir privačios bankininkystės veiklą Šveicarijoje ir ne Europoje, ir tuo bus prisidėta prie restruktūrizavimo sąnaudų padengimo.

| (136) | Be to, restruktūrizavimo plane numatyta, kad ING gaus 5 mlrd. EUR kapitalo per akcijų platinimą 2009 m., tai padės sumažinti turimas akcininkų teises. Tai gali būti laikoma dideliu nuosavu esamo kapitalo teikėjų įnašu. |
| --- | --- |

(136)

Be to, restruktūrizavimo plane numatyta, kad ING gaus 5 mlrd. EUR kapitalo per akcijų platinimą 2009 m., tai padės sumažinti turimas akcininkų teises. Tai gali būti laikoma dideliu nuosavu esamo kapitalo teikėjų įnašu.

| (137) | Pagalbos apribojimas iki mažiausios būtinos sumos taip pat užtikrinamas Nyderlandų įsipareigojimais, kad pagalbos gavėjas neįsigis kitų finansų įstaigų ar kitų įmonių, jei dėl to galėtų sulėtėti Nyderlandų suteikto kapitalo grąžinimas. Taip užtikrinama, kad bankas susilaikys nuo bet kokio įsigijimo [...]. |
| --- | --- |

(137)

Pagalbos apribojimas iki mažiausios būtinos sumos taip pat užtikrinamas Nyderlandų įsipareigojimais, kad pagalbos gavėjas neįsigis kitų finansų įstaigų ar kitų įmonių, jei dėl to galėtų sulėtėti Nyderlandų suteikto kapitalo grąžinimas. Taip užtikrinama, kad bankas susilaikys nuo bet kokio įsigijimo [...].

| (138) | Tačiau anksčiau ING jau nesilaikė Komisijos politikos dėl pirmo lygio ir antro lygio kapitalo priemonių, kaip nustatyta Komunikato dėl restruktūrizavimo 26 punkte (43). Komisija paaiškino, kad vykdant restruktūrizavimą pagalbą gaunančio banko savo nuožiūra atliekamas nuostolių padengimas (pavyzdžiui, išlaisvinant rezervus arba sumažinant nuosavą kapitalą), siekiant užtikrinti dividendų ir atkarpų už mokėtiną subordinuotąją skolą mokėjimą, iš principo yra nesuderinamas su pasidalijimo našta tikslu. Nors Komisija pripažįsta, kad ING be oficialaus Komisijos sutikimo nevykdys pasirinkimo pirkti sandorių dėl pirmo ir antro lygio priemonių, 2009 m. spalio 14 d. pasirinkimo pirkti sandoris neatitiko to principo ir turėtų būti kompensuotas papildomomis priemonėmis, kuriomis būtų sumažintas konkurencijos iškreipimas. |
| --- | --- |

(138)

Tačiau anksčiau ING jau nesilaikė Komisijos politikos dėl pirmo lygio ir antro lygio kapitalo priemonių, kaip nustatyta Komunikato dėl restruktūrizavimo 26 punkte (43). Komisija paaiškino, kad vykdant restruktūrizavimą pagalbą gaunančio banko savo nuožiūra atliekamas nuostolių padengimas (pavyzdžiui, išlaisvinant rezervus arba sumažinant nuosavą kapitalą), siekiant užtikrinti dividendų ir atkarpų už mokėtiną subordinuotąją skolą mokėjimą, iš principo yra nesuderinamas su pasidalijimo našta tikslu. Nors Komisija pripažįsta, kad ING be oficialaus Komisijos sutikimo nevykdys pasirinkimo pirkti sandorių dėl pirmo ir antro lygio priemonių, 2009 m. spalio 14 d. pasirinkimo pirkti sandoris neatitiko to principo ir turėtų būti kompensuotas papildomomis priemonėmis, kuriomis būtų sumažintas konkurencijos iškreipimas.

| (139) | Taip pat, deja, nors 2008 m. buvo nuostolingi, ING savo nuožiūra atliko atkarpos mokėjimus 2009 m. ir to negalėjo niekaip tinkamai pagrįsti. Nors Komisija iš esmės mano, kad ING atveju būtinas ir atkarpos draudimas, šiuo atveju, jos nuomone, tokio draudimo nereikia, jei ING iki 2010 m. sausio 31 d. grąžins 5 mlrd. EUR. Tai apimtų ir atkarpų mokėjimus 2009 m. gruodžio 8–15 d. Anksti grąžinant didelę suteiktos pagalbos dalį Nyderlandams, išsklaidomos dabartinės Komisijos abejonės dėl to, kad tokie atkarpų mokėjimai neleidžia ING be valstybės pagalbos pasiekti ilgalaikio gyvybingumo. Jei bankas gali rinkoje gauti tokį didelį kapitalo kiekį ir turi aiškią vidutinės trukmės strategiją, neturėtų būti ribojamas kapitalo naudojimas, jei tai nekelia grėsmės banko restruktūrizavimo plano įgyvendinimui. Tai įrodyta restruktūrizavimo plane. |
| --- | --- |

(139)

Taip pat, deja, nors 2008 m. buvo nuostolingi, ING savo nuožiūra atliko atkarpos mokėjimus 2009 m. ir to negalėjo niekaip tinkamai pagrįsti. Nors Komisija iš esmės mano, kad ING atveju būtinas ir atkarpos draudimas, šiuo atveju, jos nuomone, tokio draudimo nereikia, jei ING iki 2010 m. sausio 31 d. grąžins 5 mlrd. EUR. Tai apimtų ir atkarpų mokėjimus 2009 m. gruodžio 8–15 d. Anksti grąžinant didelę suteiktos pagalbos dalį Nyderlandams, išsklaidomos dabartinės Komisijos abejonės dėl to, kad tokie atkarpų mokėjimai neleidžia ING be valstybės pagalbos pasiekti ilgalaikio gyvybingumo. Jei bankas gali rinkoje gauti tokį didelį kapitalo kiekį ir turi aiškią vidutinės trukmės strategiją, neturėtų būti ribojamas kapitalo naudojimas, jei tai nekelia grėsmės banko restruktūrizavimo plano įgyvendinimui. Tai įrodyta restruktūrizavimo plane.

| (140) | Restruktūrizavimo plane taip pat numatytos pakankamos struktūrinės ir elgsenos priemonės, kuriomis šalinamas konkurencijos iškraipymas. Komunikate dėl restruktūrizavimo paaiškinta, kad konkurencija gali būtų iškreipta tais atvejais, kai vieni bankai konkuruoja remdamiesi savo produktų ir paslaugų pranašumais, o kiti bankai prisiima pernelyg didelę riziką ir (arba) pasikliauja netvariais verslo modeliais. Valstybės pagalba dirbtinai remiant pagalbos gavėjų buvimą rinkoje prailginami tokie konkurencijos iškraipymai. Taip gali būti padaryta moralinė žala bankų sistemoje, sumažinant pagalbos negaunančių subjektų paskatas konkuruoti, investuoti ir kurti naujoves. Valstybės pagalba taip pat gali būti pakenkta bendrajai rinkai, nes ja gali būti sukuriamos patekimo į rinką kliūtys ir žlugdomos paskatos vykdyti tarpvalstybinę veiklą. |
| --- | --- |

(140)

Restruktūrizavimo plane taip pat numatytos pakankamos struktūrinės ir elgsenos priemonės, kuriomis šalinamas konkurencijos iškraipymas. Komunikate dėl restruktūrizavimo paaiškinta, kad konkurencija gali būtų iškreipta tais atvejais, kai vieni bankai konkuruoja remdamiesi savo produktų ir paslaugų pranašumais, o kiti bankai prisiima pernelyg didelę riziką ir (arba) pasikliauja netvariais verslo modeliais. Valstybės pagalba dirbtinai remiant pagalbos gavėjų buvimą rinkoje prailginami tokie konkurencijos iškraipymai. Taip gali būti padaryta moralinė žala bankų sistemoje, sumažinant pagalbos negaunančių subjektų paskatas konkuruoti, investuoti ir kurti naujoves. Valstybės pagalba taip pat gali būti pakenkta bendrajai rinkai, nes ja gali būti sukuriamos patekimo į rinką kliūtys ir žlugdomos paskatos vykdyti tarpvalstybinę veiklą.

| (141) | Komunikato dėl restruktūrizavimo 31 punkte pažymima, kad vertinant valstybės pagalbos sumą ir dėl jos atsirandančius iškraipymus, Komisija turi vertinti tiek absoliučiais dydžiais, tiek lyginant su gauta valstybės pagalba. Šiuo atžvilgiu ING gavo didelę pagalbos sumą, sudarančią 5 % pagal riziką įvertinto turto, jei vertinama pagal ING Bank pagal riziką įvertintą turtą. Šis lygis gerokai viršija 2 % pagal riziką įvertinto turto lygį (44). Be to, ING gavo daug garantijų, tačiau dėl jų neturėtų prireikti priemonių, kuriomis pagal Komunikato dėl restruktūrizavimo 31 punktą būtų švelninamas rinkos iškraipymas, nes ING neturėjo finansavimo problemos (kurias garantijos paprastai padeda įveikti) – Nyderlandai paragino ING gauti tas garantijas, kad galėtų skolinti realiajai ekonomikai. Be to, neatrodo, kad būtų kokia nors priežastis, kodėl šiame etape dėl papildomų garantijų, numatytų restruktūrizavimo plane dėl WUH/Interadvies atskyrimo, reikėtų papildomų priemonių konkurencijos iškraipymams sumažinti. Ta priemone siekiama mažinti rinkos iškraipymą, nes ji numatyta tik tam, kad būtų galima atskirti WUH/Interadvies. |
| --- | --- |

(141)

Komunikato dėl restruktūrizavimo 31 punkte pažymima, kad vertinant valstybės pagalbos sumą ir dėl jos atsirandančius iškraipymus, Komisija turi vertinti tiek absoliučiais dydžiais, tiek lyginant su gauta valstybės pagalba. Šiuo atžvilgiu ING gavo didelę pagalbos sumą, sudarančią 5 % pagal riziką įvertinto turto, jei vertinama pagal ING Bank pagal riziką įvertintą turtą. Šis lygis gerokai viršija 2 % pagal riziką įvertinto turto lygį (44). Be to, ING gavo daug garantijų, tačiau dėl jų neturėtų prireikti priemonių, kuriomis pagal Komunikato dėl restruktūrizavimo 31 punktą būtų švelninamas rinkos iškraipymas, nes ING neturėjo finansavimo problemos (kurias garantijos paprastai padeda įveikti) – Nyderlandai paragino ING gauti tas garantijas, kad galėtų skolinti realiajai ekonomikai. Be to, neatrodo, kad būtų kokia nors priežastis, kodėl šiame etape dėl papildomų garantijų, numatytų restruktūrizavimo plane dėl WUH/Interadvies atskyrimo, reikėtų papildomų priemonių konkurencijos iškraipymams sumažinti. Ta priemone siekiama mažinti rinkos iškraipymą, nes ji numatyta tik tam, kad būtų galima atskirti WUH/Interadvies.

| (142) | Todėl konstatuojama, kad pagalbos gavėjui suteikta pagalbos suma yra didelė. Taigi, siekiant ištaisyti rinkos iškraipymus, reikia ypatingų priemonių. Švelninimo priemonės pagal Komunikato dėl restruktūrizavimo 31 punktą turėtų būti padidintos dėl nepakankamo naštos dalijimosi, kuris atsiranda dėl Komisijos politikos dėl pirmo ir antro lygių priemonių, nustatytos Komunikato dėl restruktūrizavimo 26 punkte, nesilaikymo, ir tai išsamiau paaiškinta šio sprendimo 138 ir tolesniuose punktuose (45). |
| --- | --- |

(142)

Todėl konstatuojama, kad pagalbos gavėjui suteikta pagalbos suma yra didelė. Taigi, siekiant ištaisyti rinkos iškraipymus, reikia ypatingų priemonių. Švelninimo priemonės pagal Komunikato dėl restruktūrizavimo 31 punktą turėtų būti padidintos dėl nepakankamo naštos dalijimosi, kuris atsiranda dėl Komisijos politikos dėl pirmo ir antro lygių priemonių, nustatytos Komunikato dėl restruktūrizavimo 26 punkte, nesilaikymo, ir tai išsamiau paaiškinta šio sprendimo 138 ir tolesniuose punktuose (45).

| (143) | Komisija mano, kad ING ėmėsi būtinų veiksmų, siekdama panaikinti labai didelius rinkos iškraipymus, nes restruktūrizavimo plane numatyta keletas turto pardavimų, kuriuos įvykdžius sumažėtų pagalbos gavėjo įtaka rinkoje. Tuo atžvilgiu paramos gavėjas iki 2013 m. pabaigos sumažins savo balansą 45 %, palyginti su 2008 m. rugsėjo 30 d. balansu. Dėl įsiskolinimo mažinimo tos priemonės taikomos tik labai ribotai daliai ir daugiausia apima ING visos draudimo veiklos ir turto valdymo verslo, taip pat mažmeninės bankininkystės Nyderlanduose, privačios bankininkystės Šveicarijoje ir bankininkystės veiklos ne Europoje pardavimą. Siūlomo turto pardavimo mastas yra tinkamas, kad būtų sumažintas rinkos iškraipymas, taip pat ir atsižvelgiant į 138 ir 139 konstatuojamosiose dalyse nurodytas sunkinančias aplinkybes. |
| --- | --- |

(143)

Komisija mano, kad ING ėmėsi būtinų veiksmų, siekdama panaikinti labai didelius rinkos iškraipymus, nes restruktūrizavimo plane numatyta keletas turto pardavimų, kuriuos įvykdžius sumažėtų pagalbos gavėjo įtaka rinkoje. Tuo atžvilgiu paramos gavėjas iki 2013 m. pabaigos sumažins savo balansą 45 %, palyginti su 2008 m. rugsėjo 30 d. balansu. Dėl įsiskolinimo mažinimo tos priemonės taikomos tik labai ribotai daliai ir daugiausia apima ING visos draudimo veiklos ir turto valdymo verslo, taip pat mažmeninės bankininkystės Nyderlanduose, privačios bankininkystės Šveicarijoje ir bankininkystės veiklos ne Europoje pardavimą. Siūlomo turto pardavimo mastas yra tinkamas, kad būtų sumažintas rinkos iškraipymas, taip pat ir atsižvelgiant į 138 ir 139 konstatuojamosiose dalyse nurodytas sunkinančias aplinkybes.

| (144) | Be to, pagal Komunikato dėl restruktūrizavimo 32 punktą restruktūrizavimo planu taip pat skatinama veiksminga konkurencija ir užkertamas kelias įtakai rinkoje ir tarpvalstybinės veiklos kliūtims, nes nuo ING verslo atskiriama įmonė, veikianti Nyderlandų mažmeninėje rinkoje. Komisija tokias rinkos sąlygas pirmiausia nustatė Nyderlanduose, kur mažmeninės bankininkystės rinka labai koncentruota, o ING yra viena pagrindinių veikėjų, galinti padedama valstybės pagalbos išlaikyti didelę rinkos dalį. WUH/Interadvies verslas tinkamas, nes ateityje jis gali būti gyvybingas verslas, galintis konkuruoti Nyderlandų mažmeninės bankininkystės rinkoje. |
| --- | --- |

(144)

Be to, pagal Komunikato dėl restruktūrizavimo 32 punktą restruktūrizavimo planu taip pat skatinama veiksminga konkurencija ir užkertamas kelias įtakai rinkoje ir tarpvalstybinės veiklos kliūtims, nes nuo ING verslo atskiriama įmonė, veikianti Nyderlandų mažmeninėje rinkoje. Komisija tokias rinkos sąlygas pirmiausia nustatė Nyderlanduose, kur mažmeninės bankininkystės rinka labai koncentruota, o ING yra viena pagrindinių veikėjų, galinti padedama valstybės pagalbos išlaikyti didelę rinkos dalį. WUH/Interadvies verslas tinkamas, nes ateityje jis gali būti gyvybingas verslas, galintis konkuruoti Nyderlandų mažmeninės bankininkystės rinkoje.

| (145) | Nyderlandų teigimu, dėl atskyrimo turėtų padidėti konkurencija šioje labai koncentruotoje rinkoje, atsižvelgiant į tai, kad tai susiję su nemaža hipotekos ir vartojimo paskolų, taip pat tam tikros dalies taupomųjų indėlių rinkos dalimi. Be to, įmonė bus visavertė bankininkystės įstaiga, su puikia administracine sistema, visaverte interneto sąsaja, turinčia mokėjimo sistemą, ir ING finansuojama. Tai, kad įmonė neturi filialų tinklo (tai iš esmės yra esminė bankininkystės verslo priemonė daugelyje valstybių narių), bent iš dalies kompensuojama internetine bankininkyste, kuri Nyderlanduose taip pat yra svarbus bankininkystės produktų platinimo tinklas. Indėlius WUH/Interadvies galima priskirti per įmonės gautą internetą platformą. Taip pat, atsižvelgiant į praktinę patirtį ir žmogiškuosius išteklius, suteiktus naujai įmonei, ji galės toliau plėsti esamą verslą ir galbūt steigti filialus. |
| --- | --- |

(145)

Nyderlandų teigimu, dėl atskyrimo turėtų padidėti konkurencija šioje labai koncentruotoje rinkoje, atsižvelgiant į tai, kad tai susiję su nemaža hipotekos ir vartojimo paskolų, taip pat tam tikros dalies taupomųjų indėlių rinkos dalimi. Be to, įmonė bus visavertė bankininkystės įstaiga, su puikia administracine sistema, visaverte interneto sąsaja, turinčia mokėjimo sistemą, ir ING finansuojama. Tai, kad įmonė neturi filialų tinklo (tai iš esmės yra esminė bankininkystės verslo priemonė daugelyje valstybių narių), bent iš dalies kompensuojama internetine bankininkyste, kuri Nyderlanduose taip pat yra svarbus bankininkystės produktų platinimo tinklas. Indėlius WUH/Interadvies galima priskirti per įmonės gautą internetą platformą. Taip pat, atsižvelgiant į praktinę patirtį ir žmogiškuosius išteklius, suteiktus naujai įmonei, ji galės toliau plėsti esamą verslą ir galbūt steigti filialus.

| (146) | Be to, Komisija atkreipia dėmesį į Nyderlandų valdžios institucijų argumentą, minimą 56 konstatuojamojoje dalyje, kad einamosios sąskaitos produktai Nyderlanduose yra palyginti mažiau svarbūs kryžminei prekybai kitais mažmeninės bankininkystės produktais. Šiuo atžvilgiu, kadangi nėra jokių priešingai rodančių požymių, Komisija sutinka, kad Nyderlanduose einamosios sąskaitos produktai gali būti palyginti mažai svarbūs kryžminei prekybai kitais mažmeninės bankininkystės produktais. |
| --- | --- |

(146)

Be to, Komisija atkreipia dėmesį į Nyderlandų valdžios institucijų argumentą, minimą 56 konstatuojamojoje dalyje, kad einamosios sąskaitos produktai Nyderlanduose yra palyginti mažiau svarbūs kryžminei prekybai kitais mažmeninės bankininkystės produktais. Šiuo atžvilgiu, kadangi nėra jokių priešingai rodančių požymių, Komisija sutinka, kad Nyderlanduose einamosios sąskaitos produktai gali būti palyginti mažai svarbūs kryžminei prekybai kitais mažmeninės bankininkystės produktais.

| (147) | Galiausiai Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad ING prisiėmė keletą įsipareigojimų užtikrinti, kad verslas būtų gyvybingas, kai antai įsipareigojimą skirti atskyrimo valdytoją ir stebėjimo patikėtinį. Jie abu turėtų užtikrinti, kad būtų nuo ING saugoma, ginama ir išlaikoma teisės ir kitas materialusis ir nematerialusis turtas (kuris turi būti atskirtas). Be to, taikoma arbitražo tvarka, pagal kurią reikalaujama, kad nauja įmonė gautų viską, kas būtina siekiant užtikrinti jos gyvybingumą, užtikrins pagal šį sprendimą prisiimtų ING įsipareigojimų laikymąsi. Be to, ING nenusitaikys į atskirtos įmonės klientus, siūlydama jiems tuos produktus, kurie perduoti WUH/Interadvies, net jei ING dar turi ryšių su tais klientais. Maža to, ING teiks finansavimą WUH/Interadvies [...] po investavimo, nors finansavimo suma per tą laikotarpį laipsniškai mažės. Be to, Komisija [...] užtikrins, kad verslas būtų parduotas su pardavimo patikėtinio pagalba [...]. Visomis tomis priemonėmis užtikrinamas įmonės gyvybingumas ir didinama konkurencija Nyderlandų mažmeninės bankininkystės rinkoje. Todėl Komisija sutinka, kad WUH/Interadvies pardavimu gali būti sudarytos sąlygos naujam konkurentui Nyderlanduose plėsti verslą mažmeninės bankininkystės rinkoje ir tai rinkai suteikta naujos konkurencinės jėgos. |
| --- | --- |

(147)

Galiausiai Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad ING prisiėmė keletą įsipareigojimų užtikrinti, kad verslas būtų gyvybingas, kai antai įsipareigojimą skirti atskyrimo valdytoją ir stebėjimo patikėtinį. Jie abu turėtų užtikrinti, kad būtų nuo ING saugoma, ginama ir išlaikoma teisės ir kitas materialusis ir nematerialusis turtas (kuris turi būti atskirtas). Be to, taikoma arbitražo tvarka, pagal kurią reikalaujama, kad nauja įmonė gautų viską, kas būtina siekiant užtikrinti jos gyvybingumą, užtikrins pagal šį sprendimą prisiimtų ING įsipareigojimų laikymąsi. Be to, ING nenusitaikys į atskirtos įmonės klientus, siūlydama jiems tuos produktus, kurie perduoti WUH/Interadvies, net jei ING dar turi ryšių su tais klientais. Maža to, ING teiks finansavimą WUH/Interadvies [...] po investavimo, nors finansavimo suma per tą laikotarpį laipsniškai mažės. Be to, Komisija [...] užtikrins, kad verslas būtų parduotas su pardavimo patikėtinio pagalba [...]. Visomis tomis priemonėmis užtikrinamas įmonės gyvybingumas ir didinama konkurencija Nyderlandų mažmeninės bankininkystės rinkoje. Todėl Komisija sutinka, kad WUH/Interadvies pardavimu gali būti sudarytos sąlygos naujam konkurentui Nyderlanduose plėsti verslą mažmeninės bankininkystės rinkoje ir tai rinkai suteikta naujos konkurencinės jėgos.

| (148) | Be to, Nyderlandai taip pat įsipareigojo taikyti įsigijimo draudimą, neleidžiantį ING įsigyti patrauklių įmonių, kurių rinkoje greičiausiai atsiras dėl bendro finansų įstaigų ir viso sektoriaus restruktūrizavimo (46). Taip užkertamas kelias nenatūraliam ING augimui ir leidžiama tokias įmones nusipirkti kitoms valstybės pagalbos negavusioms įstaigoms. |
| --- | --- |

(148)

Be to, Nyderlandai taip pat įsipareigojo taikyti įsigijimo draudimą, neleidžiantį ING įsigyti patrauklių įmonių, kurių rinkoje greičiausiai atsiras dėl bendro finansų įstaigų ir viso sektoriaus restruktūrizavimo (46). Taip užkertamas kelias nenatūraliam ING augimui ir leidžiama tokias įmones nusipirkti kitoms valstybės pagalbos negavusioms įstaigoms.

| (149) | Komisija taip pat mano, kad įsipareigojimas drausti taikyti mažiausias kainas atitinka Komunikato dėl restruktūrizavimo reikalavimus siekiant užtikrinti, kad valstybės pagalba nebūtų naudojama sąlygoms, kurių negali pasiūlyti valstybės pagalbos negaunantys konkurentai (44 punktas). Pagal Komunikato dėl restruktūrizavimo 32 punktą mažiausių kainų įsipareigojimas gali būti nebūtinas rinkose, kuriose prisiimta didelių struktūrinių įsipareigojimų. Atsižvelgiant į kiekvieno atvejo specifiškumą, draudimo formos gali būti įvairios ir jomis siekiama geriausios pavienių priemonių prieš pagalbos sukeliamus iškraipymus ir konkurencinių rinkos sąlygų pusiausvyros (47). |
| --- | --- |

(149)

Komisija taip pat mano, kad įsipareigojimas drausti taikyti mažiausias kainas atitinka Komunikato dėl restruktūrizavimo reikalavimus siekiant užtikrinti, kad valstybės pagalba nebūtų naudojama sąlygoms, kurių negali pasiūlyti valstybės pagalbos negaunantys konkurentai (44 punktas). Pagal Komunikato dėl restruktūrizavimo 32 punktą mažiausių kainų įsipareigojimas gali būti nebūtinas rinkose, kuriose prisiimta didelių struktūrinių įsipareigojimų. Atsižvelgiant į kiekvieno atvejo specifiškumą, draudimo formos gali būti įvairios ir jomis siekiama geriausios pavienių priemonių prieš pagalbos sukeliamus iškraipymus ir konkurencinių rinkos sąlygų pusiausvyros (47).

| (150) | Nyderlandai pasirinko nustatyti bendrą draudimą ING siūlyti mažiausias kainas, taigi ING nesiūlys palankesnių kainų, negu siūlo trys mažiausias kainas siūlantys konkurentai. Tas įsipareigojimas yra tinkamas, nes nukreiptas į visas rinkas, kuriose bankas yra įsitvirtinęs ir užima bent 5 % rinkos dalį (48). Be to, ING ir Nyderlandų valdžios institucijos įsipareigojo taikyti draudimą siūlyti mažiausias kainas neatsižvelgiant į tai, kokią rinkos dalį užima ING Direct Europe. Tai pagrįsta, nes iš Komisijos gautos informacijos matyti, kad yra agresyvus komercinis elgesys. Draudimo poveikis turėtų būti toks, kad, [...], ING daugiausia konkuruos savo produktų ir paslaugų kokybe. Tai turėtų išsklaidyti susirūpinimą, pareikštą Komisijai perduotoje informacijoje, minimoje 6 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(150)

Nyderlandai pasirinko nustatyti bendrą draudimą ING siūlyti mažiausias kainas, taigi ING nesiūlys palankesnių kainų, negu siūlo trys mažiausias kainas siūlantys konkurentai. Tas įsipareigojimas yra tinkamas, nes nukreiptas į visas rinkas, kuriose bankas yra įsitvirtinęs ir užima bent 5 % rinkos dalį (48). Be to, ING ir Nyderlandų valdžios institucijos įsipareigojo taikyti draudimą siūlyti mažiausias kainas neatsižvelgiant į tai, kokią rinkos dalį užima ING Direct Europe. Tai pagrįsta, nes iš Komisijos gautos informacijos matyti, kad yra agresyvus komercinis elgesys. Draudimo poveikis turėtų būti toks, kad, [...], ING daugiausia konkuruos savo produktų ir paslaugų kokybe. Tai turėtų išsklaidyti susirūpinimą, pareikštą Komisijai perduotoje informacijoje, minimoje 6 konstatuojamojoje dalyje.

| (151) | Galiausiai Nyderlandai įsipareigoja, kad ING nevykdys masinės rinkodaros naudojant kapitalo atkūrimo priemonę kaip pranašumą konkurencijos požiūriu. |
| --- | --- |

(151)

Galiausiai Nyderlandai įsipareigoja, kad ING nevykdys masinės rinkodaros naudojant kapitalo atkūrimo priemonę kaip pranašumą konkurencijos požiūriu.

| (152) | Tačiau pagal Komunikatą dėl kapitalo atkūrimo nebėra jokių priežasčių reikalauti laikinai apriboti balansą, kaip numatyta Sprendime N 528/08. |
| --- | --- |

(152)

Tačiau pagal Komunikatą dėl kapitalo atkūrimo nebėra jokių priežasčių reikalauti laikinai apriboti balansą, kaip numatyta Sprendime N 528/08.

5.2.4.   Stebėjimas

| (153) | Nyderlandų pateiktas restruktūrizavimo planas turės būti tinkamai įgyvendintas. Siekiant užtikrinti tinkamą įgyvendinimą, Nyderlandai du kartus per metus teiks Komisijai stebėjimo ataskaitas. Be to, restruktūrizavimo plane ir Nyderlandų prisiimtuose įsipareigojimuose numatyti keli patikėtiniai, kurie padės Komisijai stebėti restruktūrizavimo plano ir įvairių jo nuostatų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

(153)

Nyderlandų pateiktas restruktūrizavimo planas turės būti tinkamai įgyvendintas. Siekiant užtikrinti tinkamą įgyvendinimą, Nyderlandai du kartus per metus teiks Komisijai stebėjimo ataskaitas. Be to, restruktūrizavimo plane ir Nyderlandų prisiimtuose įsipareigojimuose numatyti keli patikėtiniai, kurie padės Komisijai stebėti restruktūrizavimo plano ir įvairių jo nuostatų įgyvendinimą.

| (154) | Komisija laikosi bendros praktikos leisti valstybės narėms pakeisti įsipareigojimus tuo atveju, jei susidaro išskirtinės aplinkybės (49). Todėl tam tikrais atvejais, reaguodama į Nyderlandų prašymą, kuriame nurodoma rimta priežastis, Komisija padarys pakeitimų, kai tai bus pateisinama, arba i) pratęsdama priemonės, kurią šiame sprendime įgyvendinti įsipareigojo Nyderlandai, laikotarpį, arba ii) atsisakydama, pataisydama ar pakeisdama kitu vieną ar kelis bet kurio įsipareigojimo, kurį Nyderlandai prisiėmė šiame sprendime, aspektus. |
| --- | --- |

(154)

Komisija laikosi bendros praktikos leisti valstybės narėms pakeisti įsipareigojimus tuo atveju, jei susidaro išskirtinės aplinkybės (49). Todėl tam tikrais atvejais, reaguodama į Nyderlandų prašymą, kuriame nurodoma rimta priežastis, Komisija padarys pakeitimų, kai tai bus pateisinama, arba i) pratęsdama priemonės, kurią šiame sprendime įgyvendinti įsipareigojo Nyderlandai, laikotarpį, arba ii) atsisakydama, pataisydama ar pakeisdama kitu vieną ar kelis bet kurio įsipareigojimo, kurį Nyderlandai prisiėmė šiame sprendime, aspektus.

6.   IŠVADA

| (155) | Daroma išvada, kad, pirma, remiantis 2009 m. spalio 20 d. Nyderlandų pateiktais pakeitimais, sumažėjusios vertės turto priemonė atitinka Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto, taigi turėtų būti laikoma derančia su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą. |
| --- | --- |

(155)

Daroma išvada, kad, pirma, remiantis 2009 m. spalio 20 d. Nyderlandų pateiktais pakeitimais, sumažėjusios vertės turto priemonė atitinka Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto, taigi turėtų būti laikoma derančia su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą.

| (156) | Antra, daroma išvada, kad restruktūrizavimo priemonėmis ING sudaromos sąlygos atkurti ilgalaikį gyvybingumą, jos yra pakankamos naštos pasidalijimo požiūriu ir tinkamos bei proporcingos, kad būtų kompensuojamas konkurencijos iškraipymo dėl šios pagalbos priemonės poveikis. Pateiktas restruktūrizavimo planas atitinka Komunikato dėl restruktūrizavimo kriterijus, taigi turi būti laikomas derančiu su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą. Todėl kapitalo injekcijos priemonės ir garantijos, kurios jau suteiktos, gali būti pratęstos pagal restruktūrizavimo planą. Tačiau laikini balanso apribojimai, nustatyti Sprendime N 528/08, turėtų būti panaikinti. |
| --- | --- |

(156)

Antra, daroma išvada, kad restruktūrizavimo priemonėmis ING sudaromos sąlygos atkurti ilgalaikį gyvybingumą, jos yra pakankamos naštos pasidalijimo požiūriu ir tinkamos bei proporcingos, kad būtų kompensuojamas konkurencijos iškraipymo dėl šios pagalbos priemonės poveikis. Pateiktas restruktūrizavimo planas atitinka Komunikato dėl restruktūrizavimo kriterijus, taigi turi būti laikomas derančiu su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą. Todėl kapitalo injekcijos priemonės ir garantijos, kurios jau suteiktos, gali būti pratęstos pagal restruktūrizavimo planą. Tačiau laikini balanso apribojimai, nustatyti Sprendime N 528/08, turėtų būti panaikinti.

| (157) | Trečia, daroma išvada, kad papildomos priemonės, pateiktos restruktūrizavimo plane, t.y. pagrindinio pirmo lygio vertybinių popierių išpirkimo iš Nyderlandų sąlygų pakeitimas ir numatytos įsipareigojimų garantijos, taip pat turėtų būti laikomos derančiomis su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą atsižvelgiant į tai, kaip restruktūrizavimo plane numatytomis priemonėmis bus mažinami rinkos iškraipymai, ir tai, kad pagalba pagalbos gavėjui padedama padidinti gyvybingumą. Tai taip pat susiję su pagalba, gaunama pakeitus Nyderlandų suteikto kapitalo grąžinimo tvarkos sąlygas, |
| --- | --- |

(157)

Trečia, daroma išvada, kad papildomos priemonės, pateiktos restruktūrizavimo plane, t.y. pagrindinio pirmo lygio vertybinių popierių išpirkimo iš Nyderlandų sąlygų pakeitimas ir numatytos įsipareigojimų garantijos, taip pat turėtų būti laikomos derančiomis su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą atsižvelgiant į tai, kaip restruktūrizavimo plane numatytomis priemonėmis bus mažinami rinkos iškraipymai, ir tai, kad pagalba pagalbos gavėjui padedama padidinti gyvybingumą. Tai taip pat susiję su pagalba, gaunama pakeitus Nyderlandų suteikto kapitalo grąžinimo tvarkos sąlygas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sumažėjusios vertės turto priemonė, kurią Nyderlandai suteikė vadinamajam ING Alt-A portfeliui, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

Pagalba dera su bendrąja rinka, jei laikomasi I priede nustatytų įsipareigojimų.

2 straipsnis

Restruktūrizavimo pagalba, kurią Nyderlandai suteikė ING, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

Pagalba dera su bendrąja rinka, jei laikomasi II priede nustatytų įsipareigojimų.

Laikinas balanso didėjimo apribojimas, nustatytas 2008 m. lapkričio 12 d. Komisijos sprendime dėl ING suteiktos kapitalo atkūrimo priemonės, panaikinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Nyderlandų Karalystei.

Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 18 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  Komisijos sprendimas byloje C 10/09 (ex N 138/09) ING, OL C 158, 2009 7 11, p. 13.

1

(2)  Komisijos sprendimas byloje N 528/08, ING, OL C 328, 2008 12 23, p. 10.

2

(3)  Komisijos sprendimas byloje C 10/09 (ex N 138/09) ING, OL C 158, 2009 7 11, p. 13.

3

(4)  OL C 72, 2009 3 26, p. 1.

4

(5)  Žr. 1 išnašą.

5

(6)  Dar nepaskelbta.

6

(7)  2009 m. liepos 7 d. Komisijos sprendimas byloje N 379/09 ir NN 16/09, dar nepaskelbta.

7

(8)  19 ir 24 konstatuojamosiose dalyse nurodytos Nyderlandų rinkos dalys pagrįstos viešai prieinamais skaičiais, pateiktais Komisijos sprendime byloje Nr. Comp/M.4844 Fortis/ABN Amro Assets. Rinkos dalis šiek tiek skiriasi nuo tikroviškesnių skaičių, kuriuos pateikė Nyderlandai. Tačiau atsižvelgdama į tai, kad tie skirtumai neturi reikšmės sprendimui, Komisija, siekdama nuoseklumo, pateikia patikrintus skaičius.

8

Fortis/ABN Amro Assets

(9)  Siekiant neatskleisti konfidencialios informacijos, tam tikros teksto dalys pakeistos. Tos teksto dalys pateiktos laužtiniuose skliaustuose ir pažymėtos žvaigždute.

9

(10)  Siekiant neatskleisti konfidencialios informacijos, tam tikros teksto dalys praleistos. Tos teksto dalys pakeistos trimis taškais laužtiniuose skliaustuose ir pažymėtos dviem žvaigždutėmis.

10

(11)  Priemonė išsamiai aprašyta 2008 m. lapkričio 12 d. Komisijos sprendime N 528/08.

11

(12)  Ankstyvo grąžinimo bauda apskaičiuojama taip: 650 000 000 EUR * (išpirktų vertybinių popierių skaičius/500 000 000) * (dienų nuo išleidimo skaičius)/365) * (vyraujanti kaina – 10)/(12,5–10), kai vyraujanti kaina yra rinkos kainos, buvusios likus 5 dienoms iki grąžinimo, vidurkis, ji didesnė kaip 11,20 EUR arba lygi tai sumai ir mažesnė kaip 12,45 EUR arba lygi tai sumai.

12

(13)  Komisijos sprendimas byloje N 611/08, OL C 247, 2009 10 15, p. 2.

13

(14)  Komisijos sprendimas byloje N 569/09, OL C 9, 2009 1 14, p. 3.

14

(15)  Finansavimo mokestis yra 3 % suma (Nyderlandų valstybės tariamos išlaidos finansuojant JAV doleriais) ir 0,5 % marža.

15

(16)  Mokesčio padidėjimas taikomas tik nuo 2009 m. spalio 25 d. Sureguliavimas buvo būtinas, todėl buvo įvertinta, kad jis turi būti 15,6 bazinių punktų, kad būtų kompensuojamas nemokėjimas nuo 2009 m. sausio 26 d. iki 2009 m. spalio 25 d. Toks sureguliavimas apima ir finansavimo mokesčio (kurį iš Nyderlandų valstybės gauna bendrovė ING) sumažinimą 50 bazinių punktų, ir garantijos mokesčio (kurį Nyderlandų valstybei moka bendrovė ING) padidinimą 67 baziniais punktais.

16

(17)  Taip būtų tuo atveju, jei ING išpirktų iš Nyderlandų valstybės visą portfelį arba jo dalį.

17

(18)  [...]

18

(19)  2004–2007 m. grupė iš draudimo gavo 52 % pajamų prieš mokesčius.

19

(20)  [...]

20

(21)  Manant, kad išmokėta bus praėjus 400 dienų po išleidimo.

21

(22)  Nelikvidaus turto garantijos priemonė.

22

(23)  [...]

23

(24)  Visų pirma tais atvejais, kai turto pardavimas vykdomas kaip pradinis viešas akcijų platinimas, kuris jau pradėtas, ir iki verslo dalies pardavimo laikotarpio pabaigos parduodama didelė dalis akcijų (30 % ar daugiau), Komisija (pasikonsultavusi su Nyderlandų valstybe, ING ir patikėtiniu) aktyviai svarstys, ar nesuteikus subjektui daugiau laiko likusioms akcijoms parduoti.

24

(25)  Sutinkama, kad skirtinguose regionuose ir (arba) skirtingai veiklai būtų skiriami skirtingi patikėtiniai.

25

(26)  [...]

26

(27)  Jei bus aišku, kad ta įplaukų iš teisių emisijos dalis bus panaudota atkarpos mokėjimams.

27

(28)  Žr. Komisijos komunikato dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis 26 punktą. OL C 195, 2009 8 19, p. 9.

28

(29)  Manant, kad EUR ir USD keitimo kursas yra 1,3.

29

(30)  ING Bank pagal riziką įvertintas turtas 2008 m. pabaigoje buvo 343 mlrd. EUR.

30

ING Bank

(31)  Laikantis 2008 m. pabaigoje galiojusių mokumo atsargos reikalavimų.

31

(32)  2008 m. liepos 4 d. Komisijos sprendimas byloje C 9/08, SachsenLB, dar nepaskelbta, 2009 m. gegužės 29 d. Komisijos sprendimas byloje N 264/09, sanavimo pagalba HSH Nordbank AG, OL C 179, 2009 8 1, p. 1, 2009 m. gegužės 7 d. Komisijos sprendimas byloje N 244/09, Commerzbank, OL C 147, 2009 6 27, p. 4.

32

SachsenLB

HSH Nordbank AG

Commerzbank

(33)  Žr. Komunikato dėl restruktūrizavimo 7 konstatuojamosios dalies paskutinę pastraipą ir 27 konstatuojamąją dalį.

33

(34)  2009 m. liepos 7 d. Komisijos sprendimas byloje N 379/09 ir NN 16–2009, dar nepaskelbta.

34

(35)  Susideda iš 52 b. p. per metus turto vertinimo, 15 b. p. per metus valdymo mokesčio ir 15,6 b. p. per metus valstybės negautų pajamų per laikotarpį nuo 2009 m. sausio 26 d. iki spalio 25 d. koregavimo.

35

(36)  Nyderlandų valstybė apskaičiavo, kad jos finansavimo sąnaudos JAV doleriais yra maždaug 3 %, kai terminas yra 5–7 metai, o tai atitinka svertinę vidutinę portfelio trukmę.

36

(37)  Iš anksto manant, kad bus tinkamai atlyginta; tai dabar pateikta.

37

(38)  OL C 195, 2009 8 19, p. 9.

38

(39)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2. Nuoroda aiškiai daroma Bankų komunikato 42 punkte.

39

(40)  Žr. 2009 m. kovo 30 d. sprendimo dėl sumažėjusios vertės turto 83 punktą.

40

(41)  OL C 10, 2009 1 15, p. 2.

41

(42)  OL C 270, 2008 10 25, p. 8.

42

(43)  2009 m. spalio 8 d. MEMO/09/441 – Komisija primena taisykles dėl pirmo ir antro lygių kapitalo sandorių, skirtas bankams, kurių atžvilgiu atliekamas restruktūrizavimo pagalbos tyrimas.

43

(44)  Jei būtų svarstoma tik draudimo veiklai skirta pagalbos suma, ji sudarytų 50 % ING Insurance mokumo maržos reikalavimų. Tai atitiktų 4 % banko pagal riziką įvertinto turto ekvivalentas, nes tai yra pusė mažiausio reikalaujamo kapitalo, kad įmonė galėtų veikti.

44

ING Insurance

(45)  Atrodo, kad tą patį būtų galima pasakyti ir apie tai, kaip ING laikosi draudimo reklamuoti kapitalo atkūrimo priemonę, kurio nesilaikyta Italijoje ir Ispanijoje praėjus kelioms dienoms po pagalbos suteikimo.

45

(46)  Panašu: 2009 m. gegužės 7 d. Komisijos sprendimo byloje N 244/09, Kapitalo injekcija į Commerzbank, OL C 147, 2009 6 27, p. 4, 111 punktas.

46

Kapitalo injekcija į Commerzbank

(47)  2009 m. gegužės 7 d. Komisijos sprendime byloje N 244/09, Commerzbank, OL C 147, 2009 6 27, p. 4, Komisija sutiko su draudimu, susijusiu su trimis mažiausių kainų konkurentais. 2009 m. lapkričio 18 d. Komisijos sprendime byloje C 18/09, KBC, dar nepaskelbta, Komisija sutiko su mažiausių kainų draudimu tais atvejais, kai KBC įsipareigojo nesiūlyti mažesnių kainų negu siūlo mažiausias kainas siūlantys konkurentai, patenkantys tarp dešimties didžiausių atitinkamos rinkos dalies dalyvių.

47

Commerzbank

KBC

(48)  2009 m. gegužės 7 d. Komisijos sprendime byloje N 244/09, Commerzbank, OL C 147, 2009 6 27, p. 4, ir 2009 m. lapkričio 18 d. Komisijos sprendime byloje C 18/09, KBC, dar nepaskelbta, Komisija manė, kad draudimą tinka taikyti tik rinkose, kuriose bankas turi didelę įtaką, ir draudimo siūlyti mažiausias kainas taikymo tikslais nustatė, kad didelę įtaką bankas turi tada, kai užima bent 5 % rinkos dalį.

48

Commerzbank

KBC

(49)  2008 m. spalio 22 d. Komisijos sprendimas byloje C 10/08, IKB, OL L 278, 2009 10 23, p. 32.

49

IKB

---

I PRIEDAS

Taikant sumažėjusios vertės turto priemonę reikia laikytis tokių įsipareigojimų:

| — | Nuo 2009 m. spalio 25 d. ING grupė Nyderlandams atliks papildomus mokėjimus, ir tai atitiks Alt-A kompensavimo koregavimą atėmus 50 bazinių punktų iš ING gaunamo finansavimo mokesčio ir pridėjus 82,6 bazinius punktus prie ING mokamo garantijos mokesčio. Su koregavimu susijęs garantijos mokestis apima 15,6 bazinių punktų, kurie yra koregavimas už laikotarpį nuo 2009 m. sausio 26 d. – dienos, kurią pradėta taikyti NTGP (t. y. sumažėjusios vertės turto priemonė), – iki 2009 m. spalio 25 d. Papildomi mokėjimai bus taikomi tiek, kiek bus taikomas ir kol bus taikomas NTGP susitarimas. |
| --- | --- |

—

Nuo 2009 m. spalio 25 d. ING grupė Nyderlandams atliks papildomus mokėjimus, ir tai atitiks Alt-A kompensavimo koregavimą atėmus 50 bazinių punktų iš ING gaunamo finansavimo mokesčio ir pridėjus 82,6 bazinius punktus prie ING mokamo garantijos mokesčio. Su koregavimu susijęs garantijos mokestis apima 15,6 bazinių punktų, kurie yra koregavimas už laikotarpį nuo 2009 m. sausio 26 d. – dienos, kurią pradėta taikyti NTGP (t. y. sumažėjusios vertės turto priemonė), – iki 2009 m. spalio 25 d. Papildomi mokėjimai bus taikomi tiek, kiek bus taikomas ir kol bus taikomas NTGP susitarimas.

| — | Papildomi mokėjimai bus įgyvendinami kaip atskiras ING grupės ir Nyderlandų susitarimas, siekiant, kad pirminė NTGP liktų nepaliesta. |
| --- | --- |

—

Papildomi mokėjimai bus įgyvendinami kaip atskiras ING grupės ir Nyderlandų susitarimas, siekiant, kad pirminė NTGP liktų nepaliesta.

| — | Papildomų mokėjimų, išskyrus tą dalį, kuri susijusi su laikotarpiu nuo 2009 m. sausio 26 d. iki 2009 m. spalio 25 d. (t. y. 15,6 bazinių punktų, įtrauktų į su garantijos mokesčiu susijusį koregavimą), atveju nėra likutinio atsiskaitymo esant ankstyvam NTGP panaikinimui. Neatliktų papildomų mokėjimų suma, susijusi su laikotarpiu nuo 2009 m. sausio 26 d. iki 2009 m. spalio 25 d. (t. y. 15,6 bazinių punktų, įtrauktų į su garantijos mokesčiu susijusį koregavimą), taps mokėtina tuo atveju, jei pradinis sandoris bus visiškai arba iš dalies panaikintas. Jei NTGP panaikinama iš dalies, šis ankstyvo išpirkimo atsiskaitymas bus taikomas proporcingai. |
| --- | --- |

—

Papildomų mokėjimų, išskyrus tą dalį, kuri susijusi su laikotarpiu nuo 2009 m. sausio 26 d. iki 2009 m. spalio 25 d. (t. y. 15,6 bazinių punktų, įtrauktų į su garantijos mokesčiu susijusį koregavimą), atveju nėra likutinio atsiskaitymo esant ankstyvam NTGP panaikinimui. Neatliktų papildomų mokėjimų suma, susijusi su laikotarpiu nuo 2009 m. sausio 26 d. iki 2009 m. spalio 25 d. (t. y. 15,6 bazinių punktų, įtrauktų į su garantijos mokesčiu susijusį koregavimą), taps mokėtina tuo atveju, jei pradinis sandoris bus visiškai arba iš dalies panaikintas. Jei NTGP panaikinama iš dalies, šis ankstyvo išpirkimo atsiskaitymas bus taikomas proporcingai.

| — | Nyderlandai įsipareigoja pranešti Komisijai apie bet kokį ankstyvą visišką ar dalinį priemonių panaikinimą. |
| --- | --- |

—

Nyderlandai įsipareigoja pranešti Komisijai apie bet kokį ankstyvą visišką ar dalinį priemonių panaikinimą.

---

II PRIEDAS

Įgyvendinant restruktūrizavimo pagalbą reikia laikytis tokių įsipareigojimų:

| a) | Kalbant apie balanso sumažinimą ir įsipareigojimą parduoti draudimo, ING Direct US ir kitus padalinius, kurių bus atsisakyta iki 2013 m. pabaigos:






  — | ING iki 2013 m. pabaigos sumažins savo balansą 45 %, palyginti su 2008 m. rugsėjo 30 d., ir atsisakys veiklos, kurios sąrašas pateiktas 57 konstatuojamojoje dalyje, visų pirma ji atsisakys draudimo padalinių ir ING Direct US [...]. |
| --- | --- | --- |

a)

Kalbant apie balanso sumažinimą ir įsipareigojimą parduoti draudimo, ING Direct US ir kitus padalinius, kurių bus atsisakyta iki 2013 m. pabaigos:

—

ING iki 2013 m. pabaigos sumažins savo balansą 45 %, palyginti su 2008 m. rugsėjo 30 d., ir atsisakys veiklos, kurios sąrašas pateiktas 57 konstatuojamojoje dalyje, visų pirma ji atsisakys draudimo padalinių ir ING Direct US [...].

| — | Šie skaičiai yra susiję su prognozėmis, kuriose neatsižvelgiama į galimą natūralaus augimo poveikį ir atmetama papildomo padidėjimo dėl galimų naujų reguliavimo reikalavimų (pavyzdžiui, jei (naujuose) ES masto reglamentuose būtų reikalaujama, kad bankai turėtų gerokai didesnes likvidumo atsargas) galimybė. Dėl tokių reikalavimų balansas gerokai padidėtų ir visiškai nebeatitiktų dabartinių natūralaus augimo prognozių. |
| --- | --- |

—

Šie skaičiai yra susiję su prognozėmis, kuriose neatsižvelgiama į galimą natūralaus augimo poveikį ir atmetama papildomo padidėjimo dėl galimų naujų reguliavimo reikalavimų (pavyzdžiui, jei (naujuose) ES masto reglamentuose būtų reikalaujama, kad bankai turėtų gerokai didesnes likvidumo atsargas) galimybė. Dėl tokių reikalavimų balansas gerokai padidėtų ir visiškai nebeatitiktų dabartinių natūralaus augimo prognozių.

| — | ING neribos natūralaus savo veiklos balanso augimo (t. y. nesusijusio su įsigijimu). [...]. Ateityje ING laikysis bendrosios politikos, pagal kurią didėjančias lėšas, kurias patikės klientai, daugiausia naudos skolinimui realiajai ekonomikai (įmonėms ir vartotojams) didinti ir mažins savo didesnės rizikos turto klasių JAV komercinio nekilnojamojo turto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių ir JAV būsto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių pozicijas. [...] (1). |
| --- | --- |

—

ING neribos natūralaus savo veiklos balanso augimo (t. y. nesusijusio su įsigijimu). [...]. Ateityje ING laikysis bendrosios politikos, pagal kurią didėjančias lėšas, kurias patikės klientai, daugiausia naudos skolinimui realiajai ekonomikai (įmonėms ir vartotojams) didinti ir mažins savo didesnės rizikos turto klasių JAV komercinio nekilnojamojo turto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių ir JAV būsto hipoteka užtikrintų vertybinių popierių pozicijas. [...] (1).

| — | Kalbant apie padalinius, kuriuos ING įsipareigoja parduoti (išvardyti 57 konstatuojamojoje dalyje), jei pardavimas nebus įvykdytas iki 2013 m. gruodžio 31 d. (pavyzdžiui, remiantis sudarytu galutiniu privalomo pardavimo susitarimu), Komisija tam tikrais atvejais arba dėl išskirtinių aplinkybių, reaguodama į Nyderlandų prašymą, gali pratęsti šį laikotarpį (2). Komisija taip pat gali tokiu atveju prašyti i) Nyderlandų paskirti vieną ar kelis (turto išpardavimo) patikėtinius (3), kuriuos iš anksto atrenka ir pasiūlo ING (Komisija turi pritarti jų paskyrimui), [...]. |
| --- | --- |

—

Kalbant apie padalinius, kuriuos ING įsipareigoja parduoti (išvardyti 57 konstatuojamojoje dalyje), jei pardavimas nebus įvykdytas iki 2013 m. gruodžio 31 d. (pavyzdžiui, remiantis sudarytu galutiniu privalomo pardavimo susitarimu), Komisija tam tikrais atvejais arba dėl išskirtinių aplinkybių, reaguodama į Nyderlandų prašymą, gali pratęsti šį laikotarpį (2). Komisija taip pat gali tokiu atveju prašyti i) Nyderlandų paskirti vieną ar kelis (turto išpardavimo) patikėtinius (3), kuriuos iš anksto atrenka ir pasiūlo ING (Komisija turi pritarti jų paskyrimui), [...].

| — | Nyderlandai kaskart, kai nusprendžia prašyti pratęsti laikotarpį, turi Komisijai pateikti prašymą ne vėliau kaip likus mėnesiui iki to laikotarpio pabaigos ir nurodyti rimtą priežastį. Išskirtinėmis aplinkybėmis Nyderlandai turi teisę prašyti pratęsimo per paskutinį laikotarpio mėnesį. |
| --- | --- |

—

Nyderlandai kaskart, kai nusprendžia prašyti pratęsti laikotarpį, turi Komisijai pateikti prašymą ne vėliau kaip likus mėnesiui iki to laikotarpio pabaigos ir nurodyti rimtą priežastį. Išskirtinėmis aplinkybėmis Nyderlandai turi teisę prašyti pratęsimo per paskutinį laikotarpio mėnesį.

| b) | Be to, Nyderlandai įsipareigoja, kad ING laikysis įsigijimo draudimo:






  — | ING tam tikrą laikotarpį neįsigis finansų įstaigų. Šie įsipareigojimai galioja trumpesnįjį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo Komisijos sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius). ING tą patį laikotarpį taip pat susilaikys nuo bet kokio (kito) įmonių įsigijimo, dėl kurio sulėtėtų pagrindinio pirmo lygio vertybinių popierių grąžinimas Nyderlandams. |
| --- | --- | --- |

b)

Be to, Nyderlandai įsipareigoja, kad ING laikysis įsigijimo draudimo:

—

ING tam tikrą laikotarpį neįsigis finansų įstaigų. Šie įsipareigojimai galioja trumpesnįjį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo Komisijos sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius). ING tą patį laikotarpį taip pat susilaikys nuo bet kokio (kito) įmonių įsigijimo, dėl kurio sulėtėtų pagrindinio pirmo lygio vertybinių popierių grąžinimas Nyderlandams.

| — | Nepaisant šio draudimo, ING, gavusi Komisijos pritarimą, gali įsigyti įmonių, visų pirma jei tai labai svarbu siekiant užtikrinti finansinį stabilumą ar konkurenciją atitinkamose rinkose. |
| --- | --- |

—

Nepaisant šio draudimo, ING, gavusi Komisijos pritarimą, gali įsigyti įmonių, visų pirma jei tai labai svarbu siekiant užtikrinti finansinį stabilumą ar konkurenciją atitinkamose rinkose.

| c) | Be to, Nyderlandai įsipareigoja, kad ING laikysis draudimo siūlyti mažiausias kainas:






  — | Pirma negavusi Komisijos leidimo ING nesiūlys standartinių ING produktų palankesnių kainų (toliau apibrėžtose rinkose) už tris geriausias kainas siūlančius tiesioginius konkurentus ES rinkose, kuriose ING rinkos dalis yra didesnė kaip 5 %. |
| --- | --- | --- |

c)

Be to, Nyderlandai įsipareigoja, kad ING laikysis draudimo siūlyti mažiausias kainas:

—

Pirma negavusi Komisijos leidimo ING nesiūlys standartinių ING produktų palankesnių kainų (toliau apibrėžtose rinkose) už tris geriausias kainas siūlančius tiesioginius konkurentus ES rinkose, kuriose ING rinkos dalis yra didesnė kaip 5 %.

| — | Ši sąlyga taikoma tik ING standartiniams produktams šiose produktų rinkose: i) mažmeninių klientų taupomųjų indėlių rinkoje; ii) mažmeninių klientų hipotekos rinkoje; iii) privačios bankininkystės, kuri apima hipotekos produktus ar taupomuosius produktus, rinkoje arba iv) mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ apibrėžiamos remiantis MVĮ apibrėžtimi, kurią paprastai ar tuo metu ING vartoja savo veikloje atitinkamoje šalyje) indėlių rinkose. Kai tik ING sužinos, kad siūlo palankesnes savo produktų kainas, negu siūlo trys geriausias kainas siūlantys konkurentai, ING kuo skubiau ir be reikalo nedelsdama pakoreguos savo kainas tiek, kad jos atitiktų šį įsipareigojimą. |
| --- | --- |

—

Ši sąlyga taikoma tik ING standartiniams produktams šiose produktų rinkose: i) mažmeninių klientų taupomųjų indėlių rinkoje; ii) mažmeninių klientų hipotekos rinkoje; iii) privačios bankininkystės, kuri apima hipotekos produktus ar taupomuosius produktus, rinkoje arba iv) mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ apibrėžiamos remiantis MVĮ apibrėžtimi, kurią paprastai ar tuo metu ING vartoja savo veikloje atitinkamoje šalyje) indėlių rinkose. Kai tik ING sužinos, kad siūlo palankesnes savo produktų kainas, negu siūlo trys geriausias kainas siūlantys konkurentai, ING kuo skubiau ir be reikalo nedelsdama pakoreguos savo kainas tiek, kad jos atitiktų šį įsipareigojimą.

| — | Ši sąlyga galioja trumpesnįjį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo šio sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius). Šiai sąlygai stebėti Nyderlandai paskirs ING iš anksto atrinktą ir pasiūlytą stebėjimo patikėtinį. Stebėjimo patikėtinis turi gauti Komisijos pritarimą. |
| --- | --- |

—

Ši sąlyga galioja trumpesnįjį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo šio sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius). Šiai sąlygai stebėti Nyderlandai paskirs ING iš anksto atrinktą ir pasiūlytą stebėjimo patikėtinį. Stebėjimo patikėtinis turi gauti Komisijos pritarimą.

| — | Be to, remdamas bendrovės ING ilgalaikį gyvybingumą ING Direct padalinys, prieš tai negavęs Komisijos leidimo, nesiūlys mažiausių kainų už standartinius ING produktus mažmeninių klientų hipotekos ir mažmeninių klientų taupomųjų indėlių rinkose ES trumpesnįjį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo šio sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius). Kai tik ING sužinos, kad siūlo mažiausias kainas ES mažmeninių klientų hipotekos ar mažmeninių klientų taupomųjų indėlių rinkose, ING kuo skubiau ir nepagrįstai nedelsdama pakoreguos savo kainas tiek, kad jos atitiktų šį įsipareigojimą. |
| --- | --- |

—

Be to, remdamas bendrovės ING ilgalaikį gyvybingumą ING Direct padalinys, prieš tai negavęs Komisijos leidimo, nesiūlys mažiausių kainų už standartinius ING produktus mažmeninių klientų hipotekos ir mažmeninių klientų taupomųjų indėlių rinkose ES trumpesnįjį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo šio sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius). Kai tik ING sužinos, kad siūlo mažiausias kainas ES mažmeninių klientų hipotekos ar mažmeninių klientų taupomųjų indėlių rinkose, ING kuo skubiau ir nepagrįstai nedelsdama pakoreguos savo kainas tiek, kad jos atitiktų šį įsipareigojimą.

| — | Šiai sąlygai stebėti Nyderlandai paskirs ING iš anksto atrinktą ir pasiūlytą stebėjimo patikėtinį. Stebėjimo patikėtinis turi gauti Komisijos pritarimą. |
| --- | --- |

—

Šiai sąlygai stebėti Nyderlandai paskirs ING iš anksto atrinktą ir pasiūlytą stebėjimo patikėtinį. Stebėjimo patikėtinis turi gauti Komisijos pritarimą.

| d) | Nyderlandai įsipareigoja taikyti kelias išsamias nuostatas, susijusias su WUH/Interadvies atskyrimu:






  — | ING įsteigs Nyderlanduose naują bendrovę, skirtą tam tikram turtui, kuris bus atskirtas nuo esamo mažmeninės bankininkystės verslo Nyderlanduose, parduoti. Rezultatas turėtų būti toks: ši atskirta nauja bendrovė būtų gyvybinga ir konkurencinga, savarankiška ir atskirta nuo verslo, kurį ING išsaugos, ir ją bus galima perduoti tinkamam pardavėjui. Šią naują bendrovę sudarys WUH/Interadvies bankininkystės padalinys, kuris dabar yra Nyderlanduose vykdomos draudimo veiklos ir ING banko vartojimo kreditų portfelio dalis. WUH/Interadvies yra ING verslo padalinys, priklausantis Nationale Nederlanden draudimo padaliniui. Tai (daugiausia) hipotekos bankas, veikiantis pagal savo paties bankininkystės licencijas. Tai gyvybingas autonominis veikėjas, turintis savo paties pardavimo pajėgas, aptarnaujančias klientus, ir savarankiška organizacija, turinti solidžias pagrindines pajamas. Atskyrimas bus vykdomas prižiūrint stebėjimo patikėtiniui, bendradarbiaujančiam su atskyrimo valdytoju. Tokiomis aplinkybėmis per verslo atskyrimo laikotarpį stebėjimo patikėtinis gali rekomenduoti ING įtraukti į parduodamą įmonę tokį materialųjį ir nematerialųjį turtą (susijusį su kapitalo įdėjimų mažinimo įmone), koks jam objektyviai atrodys reikalingas siekiant užtikrinti visišką minėtų ING į rezultatus orientuotų įsipareigojimų vykdymą ir visų pirma – parduodamos įmonės gyvybingumą ir konkurencingumą. Jei ING nesutiktų su stebėjimo patikėtiniu dėl objektyvaus poreikio įtraukti tokį materialųjį ar nematerialųjį turtą siekiant užtikrinti parduodamo verslo gyvybingumą ir konkurencingumą, ING turi raštu apie tai informuoti stebėjimo patikėtinį. Tokiu atveju ING vykdomoji valdžia ir stebėjimo patikėtinis per [...] surengia susitikimą ir siekia pasiekti sutarimą. Nepasiekus sutarimo, ING ir stebėjimo patikėtinis neatidėliodami kartu paskiria nepriklausomą trečiąją šalį, kuri išmano finansų sektorių (toliau – ekspertas), šalių argumentams išklausyti ir tarpininkauti ieškant sprendimo. Jei sprendimas nerandamas, ekspertas nusprendžia per [... [nuo savo paskyrimo dėl objektyvaus poreikio įtraukti atitinkamą susijusį materialųjį arba nematerialųjį turtą į parduodamą įmonę siekiant užtikrinti jos gyvybingumą ir konkurencingumą, o šalys turi sutikti su priimtu eksperto sprendimu ir atitinkamai veikti. Su nesutarimu susijusius dalykus stebėjimo patikėtinis įtraukia į savo ataskaitą Komisijai. |
| --- | --- | --- |

d)

Nyderlandai įsipareigoja taikyti kelias išsamias nuostatas, susijusias su WUH/Interadvies atskyrimu:

—

ING įsteigs Nyderlanduose naują bendrovę, skirtą tam tikram turtui, kuris bus atskirtas nuo esamo mažmeninės bankininkystės verslo Nyderlanduose, parduoti. Rezultatas turėtų būti toks: ši atskirta nauja bendrovė būtų gyvybinga ir konkurencinga, savarankiška ir atskirta nuo verslo, kurį ING išsaugos, ir ją bus galima perduoti tinkamam pardavėjui. Šią naują bendrovę sudarys WUH/Interadvies bankininkystės padalinys, kuris dabar yra Nyderlanduose vykdomos draudimo veiklos ir ING banko vartojimo kreditų portfelio dalis. WUH/Interadvies yra ING verslo padalinys, priklausantis Nationale Nederlanden draudimo padaliniui. Tai (daugiausia) hipotekos bankas, veikiantis pagal savo paties bankininkystės licencijas. Tai gyvybingas autonominis veikėjas, turintis savo paties pardavimo pajėgas, aptarnaujančias klientus, ir savarankiška organizacija, turinti solidžias pagrindines pajamas. Atskyrimas bus vykdomas prižiūrint stebėjimo patikėtiniui, bendradarbiaujančiam su atskyrimo valdytoju. Tokiomis aplinkybėmis per verslo atskyrimo laikotarpį stebėjimo patikėtinis gali rekomenduoti ING įtraukti į parduodamą įmonę tokį materialųjį ir nematerialųjį turtą (susijusį su kapitalo įdėjimų mažinimo įmone), koks jam objektyviai atrodys reikalingas siekiant užtikrinti visišką minėtų ING į rezultatus orientuotų įsipareigojimų vykdymą ir visų pirma – parduodamos įmonės gyvybingumą ir konkurencingumą. Jei ING nesutiktų su stebėjimo patikėtiniu dėl objektyvaus poreikio įtraukti tokį materialųjį ar nematerialųjį turtą siekiant užtikrinti parduodamo verslo gyvybingumą ir konkurencingumą, ING turi raštu apie tai informuoti stebėjimo patikėtinį. Tokiu atveju ING vykdomoji valdžia ir stebėjimo patikėtinis per [...] surengia susitikimą ir siekia pasiekti sutarimą. Nepasiekus sutarimo, ING ir stebėjimo patikėtinis neatidėliodami kartu paskiria nepriklausomą trečiąją šalį, kuri išmano finansų sektorių (toliau – ekspertas), šalių argumentams išklausyti ir tarpininkauti ieškant sprendimo. Jei sprendimas nerandamas, ekspertas nusprendžia per [... [nuo savo paskyrimo dėl objektyvaus poreikio įtraukti atitinkamą susijusį materialųjį arba nematerialųjį turtą į parduodamą įmonę siekiant užtikrinti jos gyvybingumą ir konkurencingumą, o šalys turi sutikti su priimtu eksperto sprendimu ir atitinkamai veikti. Su nesutarimu susijusius dalykus stebėjimo patikėtinis įtraukia į savo ataskaitą Komisijai.

| — | ING įsipareigojo užtikrinti optimalias pardavimo sąlygas parengdama verslo planą, sukurdama interneto platformą ir skirdama atskirtai įmonės daliai pardavimo pajėgumų. Be to, ING užtikrins mokėjimo galimybes (komercinėmis sąlygomis), jei pirkėjas to paprašys. Be to, ING padės sukurti iždo funkciją ir užtikrins finansavimą dvejus metus nuo pardavimo, o ING skiriamas finansavimas per tuos dvejus metus laipsniškai mažės. ING skiriamas finansavimas WUH įmonei bus pagrįstas vidaus lėšų perdavimo kainomis. ING ketina kreiptis į Nyderlandus dėl WUH įmonei skirto valstybės garantuojamo finansavimo, kuris būtų iki [...] mlrd. EUR. Tokiu atveju Nyderlandų valdžios institucijos įsipareigoja pranešti apie tą priemonę atskirai. |
| --- | --- |

—

ING įsipareigojo užtikrinti optimalias pardavimo sąlygas parengdama verslo planą, sukurdama interneto platformą ir skirdama atskirtai įmonės daliai pardavimo pajėgumų. Be to, ING užtikrins mokėjimo galimybes (komercinėmis sąlygomis), jei pirkėjas to paprašys. Be to, ING padės sukurti iždo funkciją ir užtikrins finansavimą dvejus metus nuo pardavimo, o ING skiriamas finansavimas per tuos dvejus metus laipsniškai mažės. ING skiriamas finansavimas WUH įmonei bus pagrįstas vidaus lėšų perdavimo kainomis. ING ketina kreiptis į Nyderlandus dėl WUH įmonei skirto valstybės garantuojamo finansavimo, kuris būtų iki [...] mlrd. EUR. Tokiu atveju Nyderlandų valdžios institucijos įsipareigoja pranešti apie tą priemonę atskirai.

| — | Be to, ING tą tarpinį laikotarpį [...] susilaikys nuo aktyvaus produktų, kuriuos WUH įmonė teikia tiems klientams šio sprendimo priėmimo dieną, siūlymo WUH įmonės klientams. |
| --- | --- |

—

Be to, ING tą tarpinį laikotarpį [...] susilaikys nuo aktyvaus produktų, kuriuos WUH įmonė teikia tiems klientams šio sprendimo priėmimo dieną, siūlymo WUH įmonės klientams.

| — | ING sieks atskirti WUH įmonės dalį [...]. Pasibaigus dalies atskyrimo laikotarpiui [...], ING laikys WUH įmonę atskira ir sieks parduoti šią įmonę [...] (4). |
| --- | --- |

—

ING sieks atskirti WUH įmonės dalį [...]. Pasibaigus dalies atskyrimo laikotarpiui [...], ING laikys WUH įmonę atskira ir sieks parduoti šią įmonę [...] (4).

| — | Per [...] nuo šio Komisijos sprendimo priėmimo dienos bus paskirtas stebėjimo patikėtinis [...] ir atskyrimo valdytojas, o pardavimo patikėtinis bus paskirtas [...]. Visus patikėtinius skirs Nyderlandai, tačiau juos prieš tai atrinks ir pasiūlys ING. Patikėtiniai turi gauti Komisijos pritarimą. |
| --- | --- |

—

Per [...] nuo šio Komisijos sprendimo priėmimo dienos bus paskirtas stebėjimo patikėtinis [...] ir atskyrimo valdytojas, o pardavimo patikėtinis bus paskirtas [...]. Visus patikėtinius skirs Nyderlandai, tačiau juos prieš tai atrinks ir pasiūlys ING. Patikėtiniai turi gauti Komisijos pritarimą.

| e) | Visas per restruktūrizacijos procesą paskirtų patikėtinių išlaidas padengs ING. |
| --- | --- |

e)

Visas per restruktūrizacijos procesą paskirtų patikėtinių išlaidas padengs ING.

| f) | Siekdami atkurti gyvybingumą, Nyderlandai įsipareigoja, kad ING laikysis tokių sąlygų:






  — | ING įsipareigoja su indėliais nesusijusias lėšas paversti ilgesnio laikotarpio lėšomis, kai sąlygos rinkose taps mažiau įtemptos, išleisdama daugiau skolos priemonių, kurių terminas ilgesnis negu metai. [...]. |
| --- | --- | --- |

f)

Siekdami atkurti gyvybingumą, Nyderlandai įsipareigoja, kad ING laikysis tokių sąlygų:

—

ING įsipareigoja su indėliais nesusijusias lėšas paversti ilgesnio laikotarpio lėšomis, kai sąlygos rinkose taps mažiau įtemptos, išleisdama daugiau skolos priemonių, kurių terminas ilgesnis negu metai. [...].

| — | ING stengiasi kuo skubiau pašalinti savo dvigubą įsiskolinimą (kai pagrindine skola naudojamasi kaip filialų akciniu kapitalu) ir įsipareigoja tai padaryti ne vėliau kaip [...]. Dvigubas įsiskolinimas bus pašalinamas automatiškai, jei ING grupė vėl taps reguliuojamu banku. |
| --- | --- |

—

ING stengiasi kuo skubiau pašalinti savo dvigubą įsiskolinimą (kai pagrindine skola naudojamasi kaip filialų akciniu kapitalu) ir įsipareigoja tai padaryti ne vėliau kaip [...]. Dvigubas įsiskolinimas bus pašalinamas automatiškai, jei ING grupė vėl taps reguliuojamu banku.

| g) | Kalbant apie atkarpos atidėjimą ir pirmo bei antro lygių vertybinių popierių pasirinkimo pirkti sandorius, Nyderlandai įsipareigoja, kad ING laikysis tokių sąlygų:






  — | Jei teisių emisija yra didesnė negu reikia siekiant grąžinti 50 % pagrindinio pirmo lygio vertybinių popierių, įskaitant susijusias susikaupusias palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokestį, ING neprivalės atidėti mišrių vertybinių popierių atkarpos mokėjimo 2009 m. gruodžio 8 ir 15 d. (5) ir vėliau neprivalės atidėti jokio mišrių vertybinių popierių atkarpos mokėjimo. |
| --- | --- | --- |

g)

Kalbant apie atkarpos atidėjimą ir pirmo bei antro lygių vertybinių popierių pasirinkimo pirkti sandorius, Nyderlandai įsipareigoja, kad ING laikysis tokių sąlygų:

—

Jei teisių emisija yra didesnė negu reikia siekiant grąžinti 50 % pagrindinio pirmo lygio vertybinių popierių, įskaitant susijusias susikaupusias palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokestį, ING neprivalės atidėti mišrių vertybinių popierių atkarpos mokėjimo 2009 m. gruodžio 8 ir 15 d. (5) ir vėliau neprivalės atidėti jokio mišrių vertybinių popierių atkarpos mokėjimo.

| — | Jei tokia teisių emisija nevyksta ir ING veikla praėjusiais metais nuostolinga, ING privalės atidėti mišrių vertybinių popierių atkarpas, jei tik ING galės tai laisvai daryti, trumpesnį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo Komisijos sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius). |
| --- | --- |

—

Jei tokia teisių emisija nevyksta ir ING veikla praėjusiais metais nuostolinga, ING privalės atidėti mišrių vertybinių popierių atkarpas, jei tik ING galės tai laisvai daryti, trumpesnį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo Komisijos sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius).

| — | Nyderlandų valdžios institucijos supranta, jog Komisija nesutinka, kad valstybės pagalbos gavėjai atlygintų savo nuosavas lėšas (akcinį kapitalą ir subordinuotąją skolą), kai jų veikla neduoda pakankamai pelno (6), ir kad Komisija tokiomis aplinkybėmis iš esmės yra prieš antro lygio kapitalo ir pirmo lygio mišrių vertybinių popierių pasirinkimo pirkti sandorius. ING apgailestauja dėl nesusipratimo dėl žemesniojo antro lygio obligacijų pasirinkimo pirkti sandorio 2009 m. spalio 14 d. Ateityje dėl antro lygio kapitalo ir pirmo lygio mišrių vertybinių popierių pasirinkimo pirkti sandorių kiekvienu atveju bus kreipiamasi į Komisiją siekiant gauti jos leidimą, ir tai bus daroma trumpesnį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo šio sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius). |
| --- | --- |

—

Nyderlandų valdžios institucijos supranta, jog Komisija nesutinka, kad valstybės pagalbos gavėjai atlygintų savo nuosavas lėšas (akcinį kapitalą ir subordinuotąją skolą), kai jų veikla neduoda pakankamai pelno (6), ir kad Komisija tokiomis aplinkybėmis iš esmės yra prieš antro lygio kapitalo ir pirmo lygio mišrių vertybinių popierių pasirinkimo pirkti sandorius. ING apgailestauja dėl nesusipratimo dėl žemesniojo antro lygio obligacijų pasirinkimo pirkti sandorio 2009 m. spalio 14 d. Ateityje dėl antro lygio kapitalo ir pirmo lygio mišrių vertybinių popierių pasirinkimo pirkti sandorių kiekvienu atveju bus kreipiamasi į Komisiją siekiant gauti jos leidimą, ir tai bus daroma trumpesnį iš šių laikotarpių: trejus metus nuo šio sprendimo priėmimo dienos arba iki tos dienos, kurią ING bus visiškai grąžinusi Nyderlandams pagrindinio pirmo lygio vertybinius popierius (įskaitant atitinkamas susikaupusias pagrindinės pirmo lygio atkarpos palūkanas ir pasitraukimo įmokos mokesčius).

| h) | Nyderlandai įsipareigoja, kad ING susilaikys nuo masinės rinkodaros naudojant kapitalo atkūrimo priemonę kaip pranašumą konkurencijos požiūriu. |
| --- | --- |

h)

Nyderlandai įsipareigoja, kad ING susilaikys nuo masinės rinkodaros naudojant kapitalo atkūrimo priemonę kaip pranašumą konkurencijos požiūriu.

| i) | Nyderlandai įsipareigoja, kad ING išlaikys savo kompensavimo politikos ir rinkodaros veiklos apribojimus, kaip anksčiau įsipareigota pagal susitarimus dėl pagrindinio pirmo lygio vertybinių popierių ir nelikvidaus turto garantijos priemonės. |
| --- | --- |

i)

Nyderlandai įsipareigoja, kad ING išlaikys savo kompensavimo politikos ir rinkodaros veiklos apribojimus, kaip anksčiau įsipareigota pagal susitarimus dėl pagrindinio pirmo lygio vertybinių popierių ir nelikvidaus turto garantijos priemonės.

| j) | ING ir Nyderlandai įsipareigoja, kad Komisijai nuo šio sprendimo priėmimo dienos kas šešis mėnesius bus teikiama restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pažangos ataskaita. |
| --- | --- |

j)

ING ir Nyderlandai įsipareigoja, kad Komisijai nuo šio sprendimo priėmimo dienos kas šešis mėnesius bus teikiama restruktūrizavimo plano įgyvendinimo pažangos ataskaita.

| k) | Nyderlandų valdžios institucijos įsipareigoja, kad ING restruktūrizavimas bus visiškai įgyvendintas iki 2013 m. pabaigos. |
| --- | --- |

k)

Nyderlandų valdžios institucijos įsipareigoja, kad ING restruktūrizavimas bus visiškai įgyvendintas iki 2013 m. pabaigos.

---

(1)  [...]

(2)  Visų pirma tais atvejais, kai dalies verslo pardavimas vykdomas kaip pradinis viešas akcijų platinimas, kuris jau pradėtas, ir iki dalies verslo pardavimo laikotarpio pabaigos parduodama didelė dalis akcijų (30 % ar daugiau), Komisija (pasikonsultavusi su Nyderlandų valstybe, ING ir patikėtiniu) aktyviai svarstys, ar suteikti subjektui daugiau laiko likusioms akcijoms parduoti.

(3)  Sutinkama, kad skirtinguose regionuose ir (arba) skirtingai veiklai būtų skiriami skirtingi patikėtiniai.

(4)  [...]

(5)  Jei bus aišku, kad ta įplaukų iš teisių emisijos dalis bus panaudota atkarpos mokėjimams.

(6)  Žr. Komisijos komunikato dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (Komunikatas dėl restruktūrizavimo) 26 punktą.

---