# Az Európai Unió L 298/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.298.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 298 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. november 16. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.298.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 298

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. november 16.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1032/2010/EU rendelete (2010. november 15.) az Elefántcsontpartnak nyújtott, katonai tevékenységekkel kapcsolatos segítségre vonatkozó korlátozások bevezetéséről szóló 174/2005/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 1033/2010/EU rendelete (2010. november 15.) az 1505/2006/EK tanácsi rendeletnek a juh- és kecskefélék azonosításával és nyilvántartásával kapcsolatosan végrehajtandó ellenőrzések eredményeiről szóló éves tagállami jelentések tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 5 |
| | * | A Bizottság 1034/2010/EU rendelete (2010. november 15.) az 1082/2003/EK rendeletnek a szarvasmarhafélék azonosítására és nyilvántartására vonatkozó követelmények ellenőrzése tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 7 |
| | * | A Bizottság 1035/2010/EU rendelete (2010. november 15.) a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 10 |
| | * | A Bizottság 1036/2010/EU rendelete (2010. november 15.) a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 27 |
| | | A Bizottság 1037/2010/EU rendelete (2010. november 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 44 |
| | | A Bizottság 1038/2010/EU rendelete (2010. november 15.) a gabonaágazatban a 2010. november 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 46 |
| | | A Bizottság 1039/2010/EU rendelete (2010. november 15.) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 49 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/690/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. augusztus 4.) a C 40/08 (korábbi N 163/08) számú, Lengyelország által a PZL Hydral S.A. számára nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2010) 5406. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2010/691/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. november 15.) a Strančice–České Budějovice menetvonal tekintetében a Cseh Köztársaság számára a kölcsönös átjárhatóság műszaki előírásairól a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozóan szóló, 2006/679/EK határozat alkalmazásától való eltérés engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2010) 7789. számú dokumentummal történt) | 85 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 1032/2010/EU rendelete (2010. november 15.) az Elefántcsontpartnak nyújtott, katonai tevékenységekkel kapcsolatos segítségre vonatkozó korlátozások bevezetéséről szóló 174/2005/EK rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság 1033/2010/EU rendelete (2010. november 15.) az 1505/2006/EK tanácsi rendeletnek a juh- és kecskefélék azonosításával és nyilvántartásával kapcsolatosan végrehajtandó ellenőrzések eredményeiről szóló éves tagállami jelentések tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

5

*

A Bizottság 1034/2010/EU rendelete (2010. november 15.) az 1082/2003/EK rendeletnek a szarvasmarhafélék azonosítására és nyilvántartására vonatkozó követelmények ellenőrzése tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

7

*

A Bizottság 1035/2010/EU rendelete (2010. november 15.) a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

10

*

A Bizottság 1036/2010/EU rendelete (2010. november 15.) a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

27

A Bizottság 1037/2010/EU rendelete (2010. november 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

44

A Bizottság 1038/2010/EU rendelete (2010. november 15.) a gabonaágazatban a 2010. november 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

46

A Bizottság 1039/2010/EU rendelete (2010. november 15.) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

49

HATÁROZATOK

2010/690/EU

*

A Bizottság határozata (2010. augusztus 4.) a C 40/08 (korábbi N 163/08) számú, Lengyelország által a PZL Hydral S.A. számára nyújtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2010) 5406. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 5406. számú dokumentummal történt)

1

51

2010/691/EU

*

A Bizottság határozata (2010. november 15.) a Strančice–České Budějovice menetvonal tekintetében a Cseh Köztársaság számára a kölcsönös átjárhatóság műszaki előírásairól a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozóan szóló, 2006/679/EK határozat alkalmazásától való eltérés engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2010) 7789. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2010) 7789. számú dokumentummal történt)

85

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a háztartási mosógépekre vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról 2010. november 10-i 1015/2010/EU bizottsági rendelethez (HL L 293., 2010.11.11.) | 87 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a háztartási mosógépekre vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról 2010. november 10-i 1015/2010/EU bizottsági rendelethez (HL L 293., 2010.11.11.)

(HL L 293., 2010.11.11.)

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 16.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/1

---

A TANÁCS 1032/2010/EU RENDELETE

(2010. november 15.)

az Elefántcsontpartnak nyújtott, katonai tevékenységekkel kapcsolatos segítségre vonatkozó korlátozások bevezetéséről szóló 174/2005/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak a 215. cikkére,

tekintettel az Elefántcsontparttal szembeni korlátozó intézkedéseket megújító 2010. október 29-i 2010/656/KKBP tanácsi határozatra (1),

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság közös javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Elefántcsontpartnak nyújtott, katonai tevékenységekkel kapcsolatos segítségre vonatkozó korlátozások bevezetéséről szóló, 2005. január 31-i 174/2005/EK tanácsi rendelet (2) tiltja a belső elnyomás céljára felhasználható felszerelések kivitelét, valamint bizonyos technikai segítségnyújtást, finanszírozást és pénzügyi támogatást. Ezeket a korlátozásokat az Elefántcsontparttal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2004. december 13-i 2004/852/KKBP tanácsi közös állásponttal (3) összhangban fogadták el. |
| --- | --- |

(1)

Az Elefántcsontpartnak nyújtott, katonai tevékenységekkel kapcsolatos segítségre vonatkozó korlátozások bevezetéséről szóló, 2005. január 31-i 174/2005/EK tanácsi rendelet (2) tiltja a belső elnyomás céljára felhasználható felszerelések kivitelét, valamint bizonyos technikai segítségnyújtást, finanszírozást és pénzügyi támogatást. Ezeket a korlátozásokat az Elefántcsontparttal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2004. december 13-i 2004/852/KKBP tanácsi közös állásponttal (3) összhangban fogadták el.

| (2) | Figyelembe véve az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának 2010. október 15-i 1946. (2010) sz. határozatát és a 2010/656/KKBP határozatot, szükséges a 174/2005/EK rendelet módosítása a célból, hogy lehetővé váljon az olyan, halált nem okozó felszerelések valamint a belső elnyomásra alkalmas, halált nem okozó felszerelések kivitele, amelyek kizárólag azt a célt szolgálják, hogy az elefántcsontparti biztonsági erők a közrend fenntartásához csak megfelelő és arányos erőt alkalmazhassanak, valamint a kapcsolódó technikai segítségnyújtás, finanszírozás és pénzügyi támogatás. |
| --- | --- |

(2)

Figyelembe véve az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának 2010. október 15-i 1946. (2010) sz. határozatát és a 2010/656/KKBP határozatot, szükséges a 174/2005/EK rendelet módosítása a célból, hogy lehetővé váljon az olyan, halált nem okozó felszerelések valamint a belső elnyomásra alkalmas, halált nem okozó felszerelések kivitele, amelyek kizárólag azt a célt szolgálják, hogy az elefántcsontparti biztonsági erők a közrend fenntartásához csak megfelelő és arányos erőt alkalmazhassanak, valamint a kapcsolódó technikai segítségnyújtás, finanszírozás és pénzügyi támogatás.

| (3) | A belső elnyomás céljára felhasználható felszerelések listája a szakértői ajánlások alapján naprakésszé tehető, figyelemmel az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló, 2005. június 27-i 1236/2005/EK tanácsi rendeletre (4). |
| --- | --- |

(3)

A belső elnyomás céljára felhasználható felszerelések listája a szakértői ajánlások alapján naprakésszé tehető, figyelemmel az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló, 2005. június 27-i 1236/2005/EK tanácsi rendeletre (4).

| (4) | Helyénvaló naprakésszé tenni az Unió joghatóságáról szóló cikket a legutóbbi szövegezési gyakorlatnak megfelelően. |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló naprakésszé tenni az Unió joghatóságáról szóló cikket a legutóbbi szövegezési gyakorlatnak megfelelően.

| (5) | A 174/2005/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

A 174/2005/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 174/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 4. cikk (1) bekezdése helyébe a következő lép:
  „(1)   A 2. cikktől eltérve az abban foglalt tilalmak nem alkalmazandók:






  a) | az olyan fegyverekre és azokhoz kapcsolódó anyagokra irányuló technikai segítségnyújtásra, finanszírozásra és pénzügyi támogatásra, amelyeket kizárólag az Egyesült Nemzetek elefántcsontparti művelete (UNOCI) és az azt támogató francia erők támogatására vagy az általuk történő felhasználásra szánnak; |
| --- | --- | --- |

1.

A 4. cikk (1) bekezdése helyébe a következő lép:

„(1)   A 2. cikktől eltérve az abban foglalt tilalmak nem alkalmazandók:

a)

az olyan fegyverekre és azokhoz kapcsolódó anyagokra irányuló technikai segítségnyújtásra, finanszírozásra és pénzügyi támogatásra, amelyeket kizárólag az Egyesült Nemzetek elefántcsontparti művelete (UNOCI) és az azt támogató francia erők támogatására vagy az általuk történő felhasználásra szánnak;

| b) | a kizárólag humanitárius vagy védelmi célokra szánt, halált nem okozó katonai felszereléshez kapcsolódó technikai segítségnyújtásra, beleértve az EU, az ENSZ, az Afrikai Unió és a Nyugat-afrikai Gazdasági Közösség (ECOWAS) válságkezelési műveleteihez szánt felszereléseket, amennyiben az ilyen tevékenységeket a szankcióbizottság előzetesen jóváhagyta; |
| --- | --- |

b)

a kizárólag humanitárius vagy védelmi célokra szánt, halált nem okozó katonai felszereléshez kapcsolódó technikai segítségnyújtásra, beleértve az EU, az ENSZ, az Afrikai Unió és a Nyugat-afrikai Gazdasági Közösség (ECOWAS) válságkezelési műveleteihez szánt felszereléseket, amennyiben az ilyen tevékenységeket a szankcióbizottság előzetesen jóváhagyta;

| c) | a kizárólag humanitárius vagy védelmi célokra szánt, halált nem okozó katonai felszerelés finanszírozására vagy ehhez kapcsolódó pénzügyi támogatásra, beleértve az EU, az ENSZ, az Afrikai Unió és az ECOWAS válságkezelési műveleteihez szánt felszereléseket; |
| --- | --- |

c)

a kizárólag humanitárius vagy védelmi célokra szánt, halált nem okozó katonai felszerelés finanszírozására vagy ehhez kapcsolódó pénzügyi támogatásra, beleértve az EU, az ENSZ, az Afrikai Unió és az ECOWAS válságkezelési műveleteihez szánt felszereléseket;

| d) | kizárólag a linas-marcoussisi megállapodás 3. bekezdésének f) albekezdése szerinti védelmi vagy biztonsági erők szerkezetátalakításának támogatására vagy az abban történő felhasználásra szánt fegyverekre és azokhoz kapcsolódó anyagokra irányuló technikai segítségnyújtásra, amennyiben az ilyen tevékenységeket a szankcióbizottság előzetesen jóváhagyta; |
| --- | --- |

d)

kizárólag a linas-marcoussisi megállapodás 3. bekezdésének f) albekezdése szerinti védelmi vagy biztonsági erők szerkezetátalakításának támogatására vagy az abban történő felhasználásra szánt fegyverekre és azokhoz kapcsolódó anyagokra irányuló technikai segítségnyújtásra, amennyiben az ilyen tevékenységeket a szankcióbizottság előzetesen jóváhagyta;

| e) | kizárólag a linas-marcoussisi megállapodás 3. bekezdésének f) albekezdése szerinti védelmi vagy biztonsági erők szerkezetátalakítási folyamatának támogatására vagy az abban történő felhasználásra szánt fegyverek és azokhoz kapcsolódó anyagok finanszírozására vagy arra irányuló pénzügyi támogatásra; |
| --- | --- |

e)

kizárólag a linas-marcoussisi megállapodás 3. bekezdésének f) albekezdése szerinti védelmi vagy biztonsági erők szerkezetátalakítási folyamatának támogatására vagy az abban történő felhasználásra szánt fegyverek és azokhoz kapcsolódó anyagok finanszírozására vagy arra irányuló pénzügyi támogatásra;

| f) | a nemzetközi jogszabályokkal összhangban intézkedéseket végrehajtó állam erői számára ideiglenesen Elefántcsontpartra szállított vagy exportált eladásokra vagy beszerzésekre, amely intézkedések kizárólag és közvetlenül ezen állam állampolgárainak és olyan állampolgároknak az evakuálására irányulnak, akikkel szemben ezen állam Elefántcsontparton konzuli felelősséget visel, amennyiben az ilyen tevékenységekről a szankcióbizottság előzetesen értesítést kapott; |
| --- | --- |

f)

a nemzetközi jogszabályokkal összhangban intézkedéseket végrehajtó állam erői számára ideiglenesen Elefántcsontpartra szállított vagy exportált eladásokra vagy beszerzésekre, amely intézkedések kizárólag és közvetlenül ezen állam állampolgárainak és olyan állampolgároknak az evakuálására irányulnak, akikkel szemben ezen állam Elefántcsontparton konzuli felelősséget visel, amennyiben az ilyen tevékenységekről a szankcióbizottság előzetesen értesítést kapott;

| g) | az olyan, halált nem okozó felszerelésekhez kapcsolódó technikai segítségnyújtás, finanszírozás vagy pénzügyi támogatás, amelyek kizárólag azt a célt szolgálják, hogy az elefántcsontparti biztonsági erők a közrend fenntartásához csak megfelelő és arányos erőt alkalmazhassanak.” |
| --- | --- |

g)

az olyan, halált nem okozó felszerelésekhez kapcsolódó technikai segítségnyújtás, finanszírozás vagy pénzügyi támogatás, amelyek kizárólag azt a célt szolgálják, hogy az elefántcsontparti biztonsági erők a közrend fenntartásához csak megfelelő és arányos erőt alkalmazhassanak.”

| 2. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „4a. cikk
  (1)   A 3. cikktől eltérve, annak a tagállamnak a II. mellékletben felsorolt illetékes hatósága, amelyben az exportőr vagy a szolgáltatást nyújtó letelepedett, általa megfelelőnek vélt feltételek mellett engedélyezheti az I. mellékletben felsorolt, halált nem okozó felszerelések értékesítését, szállítását, továbbadását vagy kivitelét, vagy az ilyen, halált nem okozó felszerelésekhez kapcsolódó technikai segítségnyújtást, finanszírozást vagy pénzügyi támogatást, miután megállapítást nyert, hogy a szóban forgó, halált nem okozó felszerelések kizárólag azt a célt szolgálják, hogy az elefántcsontparti biztonsági erők a közrend fenntartásához csak megfelelő és arányos erőt alkalmazhassanak.
  (2)   Az érintett tagállam az (1) bekezdés alapján kiadott valamennyi engedélyről tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot.
  (3)   Nem adható engedély olyan tevékenységekhez, amelyeket már elvégeztek.” |
| --- | --- |

2.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„4a. cikk

(1)   A 3. cikktől eltérve, annak a tagállamnak a II. mellékletben felsorolt illetékes hatósága, amelyben az exportőr vagy a szolgáltatást nyújtó letelepedett, általa megfelelőnek vélt feltételek mellett engedélyezheti az I. mellékletben felsorolt, halált nem okozó felszerelések értékesítését, szállítását, továbbadását vagy kivitelét, vagy az ilyen, halált nem okozó felszerelésekhez kapcsolódó technikai segítségnyújtást, finanszírozást vagy pénzügyi támogatást, miután megállapítást nyert, hogy a szóban forgó, halált nem okozó felszerelések kizárólag azt a célt szolgálják, hogy az elefántcsontparti biztonsági erők a közrend fenntartásához csak megfelelő és arányos erőt alkalmazhassanak.

(2)   Az érintett tagállam az (1) bekezdés alapján kiadott valamennyi engedélyről tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot.

(3)   Nem adható engedély olyan tevékenységekhez, amelyeket már elvégeztek.”

| 3. | A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „9. cikk
  E rendeletet alkalmazni kell:






  a) | az Unió területén belül, beleértve annak légterét; |
| --- | --- | --- |

3.

A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„9. cikk

E rendeletet alkalmazni kell:

a)

az Unió területén belül, beleértve annak légterét;

| b) | bármely, tagállami joghatóság alá tartozó légi jármű vagy hajó fedélzetén; |
| --- | --- |

b)

bármely, tagállami joghatóság alá tartozó légi jármű vagy hajó fedélzetén;

| c) | bármely olyan, az Unió területén vagy azon kívül tartózkodó személyre, aki valamely tagállam állampolgára; |
| --- | --- |

c)

bármely olyan, az Unió területén vagy azon kívül tartózkodó személyre, aki valamely tagállam állampolgára;

| d) | minden olyan jogi személyre, jogalanyra vagy szervezetre, amely valamely tagállam területén székhellyel rendelkezik vagy valamely tagállam joga szerint hozták létre; |
| --- | --- |

d)

minden olyan jogi személyre, jogalanyra vagy szervezetre, amely valamely tagállam területén székhellyel rendelkezik vagy valamely tagállam joga szerint hozták létre;

| e) | a részben vagy egészben az Unión belül bármilyen gazdasági tevékenységet folytató minden jogi személyre, jogalanyra vagy szervezetre.” |
| --- | --- |

e)

a részben vagy egészben az Unión belül bármilyen gazdasági tevékenységet folytató minden jogi személyre, jogalanyra vagy szervezetre.”

| 4. | Az I. melléklet helyébe az e rendelet mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

4.

Az I. melléklet helyébe az e rendelet mellékletének szövege lép.

| 5. | A II. melléklet címének a helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

5.

A II. melléklet címének a helyébe a következő szöveg lép:

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2010. október 29-én kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. november 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

S. VANACKERE

---

(1)  HL L 285, 2010.10.30., 28. o.

1

(2)  HL L 29., 2005.2.2., 5 o.

2

(3)  HL L 368., 2004.12.15., 50 o.

3

(4)  HL L 200., 2005.7.30., 1 o.

4

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

A 3. cikkben és a 4a. cikkben említett, belső elnyomás céljára használható felszerelések jegyzéke

| 1. | Lőfegyverek, lőszerek és ezek tartozékai az alábbiak szerint:






  1.1 | az Európai Unió közös katonai listája ML1. és ML2. pontjában nem szabályozott lőfegyverek (1) (»az EU közös katonai listája«); |
| --- | --- | --- |

1.

Lőfegyverek, lőszerek és ezek tartozékai az alábbiak szerint:

1.1

az Európai Unió közös katonai listája ML1. és ML2. pontjában nem szabályozott lőfegyverek (1) (»az EU közös katonai listája«);

| 1.2 | kifejezetten az 1.1. pontban felsorolt lőfegyverek számára tervezett lőszerek és ezek különleges kialakítású alkatrészei; |
| --- | --- |

1.2

kifejezetten az 1.1. pontban felsorolt lőfegyverek számára tervezett lőszerek és ezek különleges kialakítású alkatrészei;

| 1.3 | az EU közös katonai listája által nem szabályozott fegyver-távcsövek. |
| --- | --- |

1.3

az EU közös katonai listája által nem szabályozott fegyver-távcsövek.

| 2. | Az EU közös katonai listája által nem szabályozott bombák és gránátok. |
| --- | --- |

2.

Az EU közös katonai listája által nem szabályozott bombák és gránátok.

| 3. | A következő járművek:






  3.1 | tömegoszlatás céljára tervezett vagy arra átalakított, vízágyúval felszerelt járművek; |
| --- | --- | --- |

3.

A következő járművek:

3.1

tömegoszlatás céljára tervezett vagy arra átalakított, vízágyúval felszerelt járművek;

| 3.2 | elektromos vagy elektromossá átalakított, támadás visszaszorítására alkalmas különleges kialakítású járművek; |
| --- | --- |

3.2

elektromos vagy elektromossá átalakított, támadás visszaszorítására alkalmas különleges kialakítású járművek;

| 3.3 | kifejezetten utcai akadályok eltávolítására tervezett vagy arra átalakított járművek, beleértve a ballisztikai védelemmel ellátott építőipari berendezéseket; |
| --- | --- |

3.3

kifejezetten utcai akadályok eltávolítására tervezett vagy arra átalakított járművek, beleértve a ballisztikai védelemmel ellátott építőipari berendezéseket;

| 3.4 | kifejezetten a fogvatartottak és/vagy őrizetben lévők szállítására vagy átszállítására tervezett járművek; |
| --- | --- |

3.4

kifejezetten a fogvatartottak és/vagy őrizetben lévők szállítására vagy átszállítására tervezett járművek;

| 3.5 | kifejezetten mobil kordonok telepítésére tervezett járművek; |
| --- | --- |

3.5

kifejezetten mobil kordonok telepítésére tervezett járművek;

| 3.6 | A 3.1.–3.5. pontkban meghatározott, kifejezetten tömegoszlatási célokra tervezett járművek alkatrészei.







  1. megjegyzés: | Ez a pont nem vonatkozik a kifejezetten a tűzharc céljaira tervezett járművekre. |
| --- | --- | --- |

3.6

A 3.1.–3.5. pontkban meghatározott, kifejezetten tömegoszlatási célokra tervezett járművek alkatrészei.

1. megjegyzés:

| 2. megjegyzés: | A 3.5. pont alkalmazásában a „járművek” közé tartoznak a pótkocsik is. |
| --- | --- |

2. megjegyzés:

| 4. | Az alábbi robbanóanyagok és kapcsolódó felszerelések:






  4.1 | Elektromos árammal vagy más eszközökkel előidézett robbantás céljára tervezett berendezések és készülékek, ideértve a gyújtószerkezeteket, detonátorokat, indítókat, gyutacsokat és gyújtózsinórokat, valamint ezek különleges alkatrészeit; kivéve a nem robbanások előidézésére szolgáló egyéb berendezések és készülékek robbanás útján történő működésbe hozatalához és működtetéséhez szükséges, kifejezetten kereskedelmi célra fejlesztett eszközök (pl. gépjárművek légzsákjainak töltőberendezései, tűzoltó készülékek túlfeszültség-levezető eszközei); |
| --- | --- | --- |

4.

Az alábbi robbanóanyagok és kapcsolódó felszerelések:

4.1

Elektromos árammal vagy más eszközökkel előidézett robbantás céljára tervezett berendezések és készülékek, ideértve a gyújtószerkezeteket, detonátorokat, indítókat, gyutacsokat és gyújtózsinórokat, valamint ezek különleges alkatrészeit; kivéve a nem robbanások előidézésére szolgáló egyéb berendezések és készülékek robbanás útján történő működésbe hozatalához és működtetéséhez szükséges, kifejezetten kereskedelmi célra fejlesztett eszközök (pl. gépjárművek légzsákjainak töltőberendezései, tűzoltó készülékek túlfeszültség-levezető eszközei);

| 4.2 | Az EU közös katonai listája által nem szabályozott, egyenes irányú betörésre alkalmas robbanótöltetek; |
| --- | --- |

4.2

Az EU közös katonai listája által nem szabályozott, egyenes irányú betörésre alkalmas robbanótöltetek;

| 4.3 | Az EU közös katonai listája által nem szabályozott egyéb robbanóanyagok és kapcsolódó anyagok:






  a. | amatol; |
| --- | --- | --- |

4.3

Az EU közös katonai listája által nem szabályozott egyéb robbanóanyagok és kapcsolódó anyagok:

a.

amatol;

| b. | nitrocellulóz (több mint 12,5 % nitrogéntartalommal); |
| --- | --- |

b.

nitrocellulóz (több mint 12,5 % nitrogéntartalommal);

| c. | nitroglikol; |
| --- | --- |

c.

nitroglikol;

| d. | pentaeritritol-tetranitrát (PETN); |
| --- | --- |

d.

pentaeritritol-tetranitrát (PETN);

| e. | pikril-klorid; |
| --- | --- |

e.

pikril-klorid;

| f. | 2,4,6-trinitrotoluol (TNT). |
| --- | --- |

f.

2,4,6-trinitrotoluol (TNT).

| 5. | Az EU közös katonai listája ML13. pontjában nem szabályozott védőfelszerelések:






  5.1 | Ballisztikai és/vagy szálfegyverek elleni védelmet nyújtó golyóálló mellények; |
| --- | --- | --- |

5.

Az EU közös katonai listája ML13. pontjában nem szabályozott védőfelszerelések:

5.1

Ballisztikai és/vagy szálfegyverek elleni védelmet nyújtó golyóálló mellények;

| 5.2 | Ballisztikai és/vagy repeszek elleni védelmet nyújtó biztonsági sisakok, tömegoszlatásnál használatos sisakok és védőpajzsok, valamint ballisztikai védőpajzsok.







  Megjegyzés: | Ez a pont nem vonatkozik a következőkre:






  — | a kifejezetten sporttevékenységekre tervezett berendezések; |
| --- | --- | --- | --- |

5.2

Ballisztikai és/vagy repeszek elleni védelmet nyújtó biztonsági sisakok, tömegoszlatásnál használatos sisakok és védőpajzsok, valamint ballisztikai védőpajzsok.

Megjegyzés:

—

a kifejezetten sporttevékenységekre tervezett berendezések;

| — | a kifejezetten munkabiztonsági céllal tervezett berendezések. |
| --- | --- |

—

a kifejezetten munkabiztonsági céllal tervezett berendezések.

| 6. | Az EU közös katonai listájának ML 14. pontjában szabályozottaktól eltérő, lőfegyverek használatának elsajátítására szolgáló szimulátorok és a kifejezetten azokhoz tervezett szoftverek. |
| --- | --- |

6.

Az EU közös katonai listájának ML 14. pontjában szabályozottaktól eltérő, lőfegyverek használatának elsajátítására szolgáló szimulátorok és a kifejezetten azokhoz tervezett szoftverek.

| 7. | Olyan éjjellátó eszközök, termográfiai berendezések és képerősítő csövek, amelyeket az EU közös katonai listája nem szabályoz. |
| --- | --- |

7.

Olyan éjjellátó eszközök, termográfiai berendezések és képerősítő csövek, amelyeket az EU közös katonai listája nem szabályoz.

| 8. | Pengés szögesdrót. |
| --- | --- |

8.

Pengés szögesdrót.

| 9. | 10 cm-t meghaladó pengehosszúságú katonai kések, harci kések és szuronyok. |
| --- | --- |

9.

10 cm-t meghaladó pengehosszúságú katonai kések, harci kések és szuronyok.

| 10. | Kifejezetten az e jegyzékben meghatározott cikkek céljára tervezett gyártóberendezések. |
| --- | --- |

10.

Kifejezetten az e jegyzékben meghatározott cikkek céljára tervezett gyártóberendezések.

| 11. | Kifejezetten az e jegyzékben meghatározott cikkek fejlesztésére, gyártására vagy használatára szolgáló egyedi technológiák.” |
| --- | --- |

11.

Kifejezetten az e jegyzékben meghatározott cikkek fejlesztésére, gyártására vagy használatára szolgáló egyedi technológiák.”

---

(1)  HL C 69., 2010.3.18., 19. o.

1

---

| 16.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/5

---

A BIZOTTSÁG 1033/2010/EU RENDELETE

(2010. november 15.)

az 1505/2006/EK tanácsi rendeletnek a juh- és kecskefélék azonosításával és nyilvántartásával kapcsolatosan végrehajtandó ellenőrzések eredményeiről szóló éves tagállami jelentések tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet, továbbá a 92/102/EGK és a 64/432/EGK irányelv módosításáról szóló, 2003. december 17-i 21/2004/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére és második albekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A juh- és kecskefélék azonosításával és nyilvántartásával kapcsolatosan végrehajtandó ellenőrzések minimális szintje tekintetében a 21/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2006. október 11-i 1505/2006/EK bizottsági rendelet (2) előírja, hogy a tagállamoknak ellenőrzéseket kell végezniük, hogy megvizsgálják, megfelelnek-e az állattartók a 21/2004/EK rendelet követelményeinek. |
| --- | --- |

(1)

A juh- és kecskefélék azonosításával és nyilvántartásával kapcsolatosan végrehajtandó ellenőrzések minimális szintje tekintetében a 21/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2006. október 11-i 1505/2006/EK bizottsági rendelet (2) előírja, hogy a tagállamoknak ellenőrzéseket kell végezniük, hogy megvizsgálják, megfelelnek-e az állattartók a 21/2004/EK rendelet követelményeinek.

| (2) | Ezenkívül az 1505/2006/EK rendelet előírja, hogy a tagállamoknak – a rendelet mellékletében szereplő mintának megfelelően – minden évben jelentést kell benyújtaniuk a Bizottsághoz, amelyben ismertetik az előző évi ellenőrzési időszak során elvégzett ellenőrzések eredményeit. |
| --- | --- |

(2)

Ezenkívül az 1505/2006/EK rendelet előírja, hogy a tagállamoknak – a rendelet mellékletében szereplő mintának megfelelően – minden évben jelentést kell benyújtaniuk a Bizottsághoz, amelyben ismertetik az előző évi ellenőrzési időszak során elvégzett ellenőrzések eredményeit.

| (3) | A jelentési folyamat során végzett adatgyűjtésnek megfelelőnek és a kitűzött célokkal arányosnak kell lennie. A célirányosabb és a célnak jobban megfelelő jelentéstétel érdekében az 1505/2006/EK rendelet bizonyos követelményeit, valamint a rendelet mellékletében szereplő jelentésmintát egyszerűsíteni kell, hogy az ellenőrzések végrehajtására vonatkozó információszolgáltatás jobb legyen, és ne keletkezzenek felesleges közigazgatási terhek. |
| --- | --- |

(3)

A jelentési folyamat során végzett adatgyűjtésnek megfelelőnek és a kitűzött célokkal arányosnak kell lennie. A célirányosabb és a célnak jobban megfelelő jelentéstétel érdekében az 1505/2006/EK rendelet bizonyos követelményeit, valamint a rendelet mellékletében szereplő jelentésmintát egyszerűsíteni kell, hogy az ellenőrzések végrehajtására vonatkozó információszolgáltatás jobb legyen, és ne keletkezzenek felesleges közigazgatási terhek.

| (4) | Az 1505/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az 1505/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1505/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 7. cikk b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az ellenőrzött gazdaságok száma;” |
| --- | --- | --- |

1.

A 7. cikk b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az ellenőrzött gazdaságok száma;”

| 2. | A melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

A melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. november 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 5., 2004.1.9., 8. o.

1

(2)  HL L 280., 2006.10.12., 3. o.

2

---

MELLÉKLET

Az 1505/2006/EK rendelet melléklete helyébe a következő lép:

„MELLÉKLET

Jelentés a juh- és kecskefélék ágazatában végrehajtott ellenőrzések eredményéről az állatok azonosítása és nyilvántartása követelményeinek tekintetében, a 21/2004/EK rendelettel összhangban

1.   A gazdaságokra, az állatokra és az ellenőrzésekre vonatkozó általános információk

| A tagállamban a jelentéstételi időszak évének kezdetén meglévő gazdaságok száma összesen (1) | |
| --- | --- |
| A jelentéstételi időszak évében ellenőrzött gazdaságok száma összesen | |
| A tagállamban a jelentéstételi időszak évének kezdetén nyilvántartott állatok száma összesen (1) | |
| A jelentéstételi időszak alatt a gazdaságokban ellenőrzött állatok száma összesen (1) | |

A tagállamban a jelentéstételi időszak évének kezdetén meglévő gazdaságok száma összesen (1)

A jelentéstételi időszak évében ellenőrzött gazdaságok száma összesen

A tagállamban a jelentéstételi időszak évének kezdetén nyilvántartott állatok száma összesen (1)

A jelentéstételi időszak alatt a gazdaságokban ellenőrzött állatok száma összesen (1)

2.   A követelmények be nem tartására vonatkozó megállapítások

| A követelményeket be nem tartó gazdaságok száma | |
| --- | --- |

A követelményeket be nem tartó gazdaságok száma

3.   Kivetett szankciók

| A szankciókkal sújtott gazdaságok száma” | |
| --- | --- |

A szankciókkal sújtott gazdaságok száma”

---

(1)  Vagy más, az állat-egészségügyi statisztikára vonatkozó nemzeti referenciaadatok.

1

---

| 16.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/7

---

A BIZOTTSÁG 1034/2010/EU RENDELETE

(2010. november 15.)

az 1082/2003/EK rendeletnek a szarvasmarhafélék azonosítására és nyilvántartására vonatkozó követelmények ellenőrzése tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. július 17-i 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke d) pontja bevezető mondatára,

mivel:

| (1) | Az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének keretében végrehajtandó minimális szintű ellenőrzések tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2003. június 23-i 1082/2003/EK bizottsági rendelet (2) minimumkövetelményeket állapít meg az ilyen ellenőrzésekre. |
| --- | --- |

(1)

Az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének keretében végrehajtandó minimális szintű ellenőrzések tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2003. június 23-i 1082/2003/EK bizottsági rendelet (2) minimumkövetelményeket állapít meg az ilyen ellenőrzésekre.

| (2) | Az 1082/2003/EK bizottsági rendeletben meghatározott helyszíni vizsgálatok végrehajtásából leszűrt, az éves jelentésekben rögzített tapasztalatok, valamint az 1505/2006/EK bizottsági rendeletben (3) a juh- és kecskefélékre vonatkozóan megállapított helyszíni vizsgálatok végrehajtásából eredő tapasztalatok az évente ellenőrzendő gazdaságok és állatok százalékos arányának csökkentése mellett szólnak. Az ellenőrzéseknek alapszabályként a gazdaságban található valamennyi állatra ki kell terjedniük. A húsznál több állattal rendelkező gazdaságok esetében azonban az illetékes hatóság számára megengedett, hogy az ellenőrzéseket az állatok egy megfelelő reprezentatív mintájára korlátozza. |
| --- | --- |

(2)

Az 1082/2003/EK bizottsági rendeletben meghatározott helyszíni vizsgálatok végrehajtásából leszűrt, az éves jelentésekben rögzített tapasztalatok, valamint az 1505/2006/EK bizottsági rendeletben (3) a juh- és kecskefélékre vonatkozóan megállapított helyszíni vizsgálatok végrehajtásából eredő tapasztalatok az évente ellenőrzendő gazdaságok és állatok százalékos arányának csökkentése mellett szólnak. Az ellenőrzéseknek alapszabályként a gazdaságban található valamennyi állatra ki kell terjedniük. A húsznál több állattal rendelkező gazdaságok esetében azonban az illetékes hatóság számára megengedett, hogy az ellenőrzéseket az állatok egy megfelelő reprezentatív mintájára korlátozza.

| (3) | Ezenkívül az 1082/2003/EK rendelet előírja, hogy a tagállamoknak a rendelet I. mellékletében szereplő mintának megfelelő éves jelentést kell benyújtaniuk a Bizottsághoz, amelyben ismertetik az ellenőrzések végrehajtására vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(3)

Ezenkívül az 1082/2003/EK rendelet előírja, hogy a tagállamoknak a rendelet I. mellékletében szereplő mintának megfelelő éves jelentést kell benyújtaniuk a Bizottsághoz, amelyben ismertetik az ellenőrzések végrehajtására vonatkozó adatokat.

| (4) | Az éves jelentés számára történő adatgyűjtésnek megfelelőnek és a kitűzött célokkal arányosnak kell lennie. A célirányosabb és arányosabb jelentéstétel érdekében az 1082/2003/EK rendelet bizonyos követelményeit és a rendelet I. mellékletében szereplő mintát egyszerűsíteni kell, hogy az ellenőrzések végrehajtására vonatkozó információk pontosabbak legyenek. |
| --- | --- |

(4)

Az éves jelentés számára történő adatgyűjtésnek megfelelőnek és a kitűzött célokkal arányosnak kell lennie. A célirányosabb és arányosabb jelentéstétel érdekében az 1082/2003/EK rendelet bizonyos követelményeit és a rendelet I. mellékletében szereplő mintát egyszerűsíteni kell, hogy az ellenőrzések végrehajtására vonatkozó információk pontosabbak legyenek.

| (5) | Emiatt az 1082/2003/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani szükséges. |
| --- | --- |

(5)

Emiatt az 1082/2003/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani szükséges.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági alapok bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági alapok bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1082/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „1.   Az illetékes hatóság évente ellenőrzéseket végez, melyek a gazdaságok legalább 3 %-ára terjednek ki.
  2.   Amennyiben az (1) bekezdésben előírt ellenőrzésekből kitűnik az 1760/2000/EK rendeletnek való megfelelés jelentős mértékű hiánya, a következő éves vizsgálati időszakban növelni kell az ellenőrzések minimális arányát.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1.   Az illetékes hatóság évente ellenőrzéseket végez, melyek a gazdaságok legalább 3 %-ára terjednek ki.

2.   Amennyiben az (1) bekezdésben előírt ellenőrzésekből kitűnik az 1760/2000/EK rendeletnek való megfelelés jelentős mértékű hiánya, a következő éves vizsgálati időszakban növelni kell az ellenőrzések minimális arányát.”

| 2. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk
  Az illetékes hatóság ellenőrzi a gazdaságban tartózkodó összes állat azonosítását.
  A húsznál több állattal rendelkező gazdaságok esetében azonban az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy az állatok egy reprezentatív mintájának azonosítási módját ellenőrzi nemzetközileg elismert standardok alapján, feltéve, hogy az ellenőrzött állatok száma elegendő ahhoz, hogy 95 %-os biztonsággal ki lehessen mutatni az 1760/2000/EK rendeletnek az állattartók részéről való nem-megfelelés eseteinek az 5 %-át.” |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Az illetékes hatóság ellenőrzi a gazdaságban tartózkodó összes állat azonosítását.

A húsznál több állattal rendelkező gazdaságok esetében azonban az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy az állatok egy reprezentatív mintájának azonosítási módját ellenőrzi nemzetközileg elismert standardok alapján, feltéve, hogy az ellenőrzött állatok száma elegendő ahhoz, hogy 95 %-os biztonsággal ki lehessen mutatni az 1760/2000/EK rendeletnek az állattartók részéről való nem-megfelelés eseteinek az 5 %-át.”

| 3. | Az 5. cikk (1) bekezdése b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az ellenőrzött gazdaságok száma;” |
| --- | --- | --- |

3.

Az 5. cikk (1) bekezdése b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az ellenőrzött gazdaságok száma;”

| 4. | Az I. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

4.

Az I. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. november 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 204., 2000.8.11., 1. o.

1

(2)  HL L 156., 2003.6.25., 9. o.

2

(3)  HL L 280., 2006.10.12., 3. o.

3

---

MELLÉKLET

Az 1082/2003/EK rendelet I. melléklete helyébe a következő szöveg lép:

„I. MELLÉKLET

Az 1760/2000/EK rendelet I. címének megfelelően végzett ellenőrzések eredményeiről szóló jelentés

1.   Általános adatok a gazdaságokról és az állatokról

| A gazdaságok teljes száma a tagállamban a jelentéstételi időszak kezdetén (1) | |
| --- | --- |
| A jelentéstételi időszak alatt ellenőrzött gazdaságok teljes száma | |
| A tagállamban nyilvántartásba vett állatok teljes száma a jelentéstételi időszak kezdetén (1) | |
| A jelentéstételi időszak alatt a gazdaságokban ellenőrzött állatok teljes száma | |

A gazdaságok teljes száma a tagállamban a jelentéstételi időszak kezdetén (1)

A jelentéstételi időszak alatt ellenőrzött gazdaságok teljes száma

A tagállamban nyilvántartásba vett állatok teljes száma a jelentéstételi időszak kezdetén (1)

A jelentéstételi időszak alatt a gazdaságokban ellenőrzött állatok teljes száma

2.   Az 1760/2000/EK rendeletnek való nem-megfelelés

| A rendeletnek nem megfelelő gazdaságok | |
| --- | --- |

A rendeletnek nem megfelelő gazdaságok

A 494/98/EK bizottsági rendeletnek (2) megfelelően kirótt szankciók

| | Érintett állatok | Érintett gazdaságok |
| --- | --- | --- |
| 1. | Az egyes állatok szállításának korlátozása |

Érintett állatok

Érintett gazdaságok

1.

Az egyes állatok szállításának korlátozása

| 2. | A gazdaságban tartózkodó valamennyi állat szállításának korlátozása |
| --- | --- |

2.

A gazdaságban tartózkodó valamennyi állat szállításának korlátozása

| 3. | Állatok megsemmisítése |
| --- | --- |

3.

Állatok megsemmisítése

Összesen

---

(1)  Vagy más, az állat-egészségügyi statisztikára vonatkozó nemzeti referenciaidőpont.

1

(2)  HL L 60., 1998.2.28., 78. o.”

2

---

| 16.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/10

---

A BIZOTTSÁG 1035/2010/EU RENDELETE

(2010. november 15.)

a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Az eljárás megindítása

| (1) | 2010. január 4-én a Bizottsághoz panasz érkezett a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára vonatkozóan, amelyet a melamin uniós termelésének jelentős részét – ebben az esetben több mint 50 %-át – képviselő Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. és Zakłady Azotowe Puławy (a továbbiakban: a panaszosok) nyújtottak be az alaprendelet 5. cikke alapján. |
| --- | --- |

(1)

2010. január 4-én a Bizottsághoz panasz érkezett a Kínai Népköztársaságból származó melamin behozatalára vonatkozóan, amelyet a melamin uniós termelésének jelentős részét – ebben az esetben több mint 50 %-át – képviselő Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. és Zakłady Azotowe Puławy (a továbbiakban: a panaszosok) nyújtottak be az alaprendelet 5. cikke alapján.

| (2) | A panasz a dömping és az abból eredő súlyos károk vonatkozásában prima facie bizonyítékokat tartalmazott, amelyeket a Bizottság elegendőnek ítélt az eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A panasz a dömping és az abból eredő súlyos károk vonatkozásában prima facie bizonyítékokat tartalmazott, amelyeket a Bizottság elegendőnek ítélt az eljárás megindításához.

| (3) | A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2010. február 17-én közzétett értesítésében (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK vagy érintett ország) származó, az Unióba behozott melamin vonatkozásában. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában2010. február 17-én közzétett értesítésében (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK vagy érintett ország) származó, az Unióba behozott melamin vonatkozásában.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (4) | A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, a KNK-beli exportáló gyártókat, az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat, a szállítókat, a közismerten érintett szövetségeket, valamint a KNK képviselőit. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, a KNK-beli exportáló gyártókat, az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat, a szállítókat, a közismerten érintett szövetségeket, valamint a KNK képviselőit. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve meghallgatást kérjenek.

| (5) | Tekintettel a KNK-beli exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor össze tudja állítani a mintát, valamennyi KNK-beli exportáló gyártót felkérte arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint adjon alapvető információkat a vizsgált időszakban (2009. január 1. és 2009. december 31. között) az érintett termékkel kapcsolatban folytatott tevékenységeiről. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel a KNK-beli exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor össze tudja állítani a mintát, valamennyi KNK-beli exportáló gyártót felkérte arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint adjon alapvető információkat a vizsgált időszakban (2009. január 1. és 2009. december 31. között) az érintett termékkel kapcsolatban folytatott tevékenységeiről.

| (6) | A mintavételhez hét válasz érkezett KNK-beli exportáló gyártóktól vagy exportálógyártó-csoportoktól. Két vállalat azonban egy korai szakaszban visszalépett a vizsgálatban való további együttműködéstől. Ezért a továbbiakban nem volt szükség a mintavételre, és valamennyi felet tájékoztatták arról, hogy nem választanak mintát. |
| --- | --- |

(6)

A mintavételhez hét válasz érkezett KNK-beli exportáló gyártóktól vagy exportálógyártó-csoportoktól. Két vállalat azonban egy korai szakaszban visszalépett a vizsgálatban való további együttműködéstől. Ezért a továbbiakban nem volt szükség a mintavételre, és valamennyi felet tájékoztatták arról, hogy nem választanak mintát.

| (7) | Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a KNK-beli exportáló gyártóknak piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását – amennyiben ezt igénylik –, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az ismerten érintett kínai exportáló gyártóknak, a kínai hatóságoknak, valamint a többi, az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőig jelentkezett kínai exportáló gyártónak. Három kínai exportáló gyártó csoport és egy önálló vállalat az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének értelmében piacgazdasági elbánást, illetve egyéni elbánást kért arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Egy további csoport csak egyéni elbánást kért. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a KNK-beli exportáló gyártóknak piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását – amennyiben ezt igénylik –, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az ismerten érintett kínai exportáló gyártóknak, a kínai hatóságoknak, valamint a többi, az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőig jelentkezett kínai exportáló gyártónak. Három kínai exportáló gyártó csoport és egy önálló vállalat az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének értelmében piacgazdasági elbánást, illetve egyéni elbánást kért arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Egy további csoport csak egyéni elbánást kért.

| (8) | Kérdőíveket küldtek ki minden ismerten érintett félnek, valamint minden egyéb, az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőig jelentkezett vállalatnak. Öt KNK-beli exportáló gyártótól és kapcsolódó vállalattól, egy amerikai egyesült államokbeli gyártótól (az eljárás megindításáról szóló értesítésben említésre került, hogy az Amerikai Egyesült Államokat javasolták analóg országnak), valamint egy gyártótól érkezett válasz egy másik lehetséges analóg országból, azaz Indonéziából. Három uniós gyártótól is kaptak választ a kérdőívre, valamint hét felhasználó működött együtt a kérdőívre adott válaszok benyújtásával. Egyetlen importőr sem szolgáltatott információkat a Bizottság számára, vagy jelentkezett a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(8)

Kérdőíveket küldtek ki minden ismerten érintett félnek, valamint minden egyéb, az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőig jelentkezett vállalatnak. Öt KNK-beli exportáló gyártótól és kapcsolódó vállalattól, egy amerikai egyesült államokbeli gyártótól (az eljárás megindításáról szóló értesítésben említésre került, hogy az Amerikai Egyesült Államokat javasolták analóg országnak), valamint egy gyártótól érkezett válasz egy másik lehetséges analóg országból, azaz Indonéziából. Három uniós gyártótól is kaptak választ a kérdőívre, valamint hét felhasználó működött együtt a kérdőívre adott válaszok benyújtásával. Egyetlen importőr sem szolgáltatott információkat a Bizottság számára, vagy jelentkezett a vizsgálat során.

| (9) | A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt, valamint a következő vállalatok telephelyén tett ellenőrző látogatásokat:






  a) | Uniós gyártók







  — | Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Ausztria, |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt, valamint a következő vállalatok telephelyén tett ellenőrző látogatásokat:

a)

Uniós gyártók

—

Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Ausztria,

| — | DSM Melamine B.V. (jelenleg OCI Melamine B.V.), Hollandia, |
| --- | --- |

—

DSM Melamine B.V. (jelenleg OCI Melamine B.V.), Hollandia,

| — | Zakłady Azotowe Puławy, Lengyelország; |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy, Lengyelország;

| b) | KNK-beli exportáló gyártók







  — | a Sichuan Chemical-csoport: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd és M&A Chemicals Corporation, |
| --- | --- | --- |

b)

KNK-beli exportáló gyártók

—

a Sichuan Chemical-csoport: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd és M&A Chemicals Corporation,

| — | a Sichuan Golden Elephant-csoport: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd és Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

a Sichuan Golden Elephant-csoport: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd és Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd,

| — | a Shandong Liaherd-csoport: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd és Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

a Shandong Liaherd-csoport: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd és Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd,

| — | Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd,

| — | a Henan Junhua-csoport: Henan Junhua Chemical Company Ltd és Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

a Henan Junhua-csoport: Henan Junhua Chemical Company Ltd és Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd.

| (10) | Mivel a rendes értéket a csak egyedi elbánást kérelmező exportáló gyártó, valamint azon exportáló gyártók vonatkozásában kell megállapítani, amelyeknek nem ítélhető meg a piacgazdasági elbánás, a rendes érték megállapítása céljából ellenőrzés történt a következő vállalat telephelyén az Indonéziából, mint analóg országból származó adatok alapján:






  c) | Indonéz gyártó







  — | DSM Kaltim Melamine (DKM). |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Mivel a rendes értéket a csak egyedi elbánást kérelmező exportáló gyártó, valamint azon exportáló gyártók vonatkozásában kell megállapítani, amelyeknek nem ítélhető meg a piacgazdasági elbánás, a rendes érték megállapítása céljából ellenőrzés történt a következő vállalat telephelyén az Indonéziából, mint analóg országból származó adatok alapján:

c)

Indonéz gyártó

—

DSM Kaltim Melamine (DKM).

3.   A vizsgált időszak

| (11) | A dömping és a kár vizsgálata a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgált időszak) irányult. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(11)

A dömping és a kár vizsgálata a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgált időszak) irányult. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (12) | Az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2933 61 00 KN-kód alá tartozó melamin. |
| --- | --- |

(12)

Az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2933 61 00 KN-kód alá tartozó melamin.

| (13) | A melamin a karbamidból nyert fehér kristályos por. A melamint főként rétegelt műanyagok, présporok, fa alapanyagú lemezek és bevonó gyanták gyártására használják. |
| --- | --- |

(13)

A melamin a karbamidból nyert fehér kristályos por. A melamint főként rétegelt műanyagok, présporok, fa alapanyagú lemezek és bevonó gyanták gyártására használják.

2.   Hasonló termék

| (14) | A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós iparág által az Unióban gyártott és értékesített, a KNK-ban gyártott és annak belső piacán értékesített, illetve a KNK-ból az Unióba behozott, valamint az analóg ország szerepét betöltő Indonéziában gyártott és értékesített melamin az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai, valamint az alapvető végfelhasználása alapján lényegében azonos. |
| --- | --- |

(14)

A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós iparág által az Unióban gyártott és értékesített, a KNK-ban gyártott és annak belső piacán értékesített, illetve a KNK-ból az Unióba behozott, valamint az analóg ország szerepét betöltő Indonéziában gyártott és értékesített melamin az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai, valamint az alapvető végfelhasználása alapján lényegében azonos.

| (15) | Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló termékeknek tekintették. |
| --- | --- |

(15)

Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló termékeknek tekintették.

C.   DÖMPING

1.   Piacgazdasági elbánás

| (16) | Az alaprendelet 2. cikk (7) bekezdésének b) pontja értelmében a KNK-ból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:






  — | az üzleti döntéseket piaci jelzések szerint alakítják ki, jelentős állami beavatkozás nélkül, és a költségek tükrözik a piaci értéket; |
| --- | --- | --- |

(16)

Az alaprendelet 2. cikk (7) bekezdésének b) pontja értelmében a KNK-ból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:

—

az üzleti döntéseket piaci jelzések szerint alakítják ki, jelentős állami beavatkozás nélkül, és a költségek tükrözik a piaci értéket;

| — | a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak; |
| --- | --- |

—

a vállalkozás egy átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;

| — | nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások; |
| --- | --- |

—

nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;

| — | a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; és |
| --- | --- |

—

a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak; és

| — | a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik. |
| --- | --- |

—

a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik.

| (17) | A KNK-ból három exportáló gyártó csoport és egy exportáló gyártó kérelmezte a piacgazdasági elbánást, illetve válaszolt a megadott határidőig a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló formanyomtatványon. |
| --- | --- |

(17)

A KNK-ból három exportáló gyártó csoport és egy exportáló gyártó kérelmezte a piacgazdasági elbánást, illetve válaszolt a megadott határidőig a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló formanyomtatványon.

| (18) | A Bizottság ezen együttműködő KNK-beli vállalatok mindegyikét illetően kikért minden szükségesnek tartott információt, és a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló formanyomtatványon megadott információkat a kérdéses vállalatok telephelyein ellenőrizte. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság ezen együttműködő KNK-beli vállalatok mindegyikét illetően kikért minden szükségesnek tartott információt, és a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló formanyomtatványon megadott információkat a kérdéses vállalatok telephelyein ellenőrizte.

| (19) | A KNK-beli együttműködő exportáló gyártók, illetve azok csoportjai közül egyetlen egyről sem volt megállapítható, hogy a piacgazdasági elbánás megítéléséhez szükséges feltételeknek megfelelne. A KNK-ban található, a melamin gyártásával vagy piaci értékesítésével foglalkozó valamennyi vállalatot ösztönözték a piacgazdasági elbánás igénylésére. Amennyiben egy csoporton belül egy vállalat piacgazdasági elbánás iránti kérelmét elutasítják, a teljes csoport elutasításra kerül. |
| --- | --- |

(19)

A KNK-beli együttműködő exportáló gyártók, illetve azok csoportjai közül egyetlen egyről sem volt megállapítható, hogy a piacgazdasági elbánás megítéléséhez szükséges feltételeknek megfelelne. A KNK-ban található, a melamin gyártásával vagy piaci értékesítésével foglalkozó valamennyi vállalatot ösztönözték a piacgazdasági elbánás igénylésére. Amennyiben egy csoporton belül egy vállalat piacgazdasági elbánás iránti kérelmét elutasítják, a teljes csoport elutasításra kerül.

| (20) | Azon vállalatok esetében, amelyek földgázból állítanak elő karbamidot a melamingyártáshoz, ez az elutasítás azon alapult, hogy a legfontosabb nyersanyaguk, azaz a földgáz költségei az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírtakkal ellentétben lényegében nem tükrözték a piaci értéket. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat megállapította, hogy ennek oka az állami beavatkozás a KNK földgázpiacán. |
| --- | --- |

(20)

Azon vállalatok esetében, amelyek földgázból állítanak elő karbamidot a melamingyártáshoz, ez az elutasítás azon alapult, hogy a legfontosabb nyersanyaguk, azaz a földgáz költségei az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírtakkal ellentétben lényegében nem tükrözték a piaci értéket. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat megállapította, hogy ennek oka az állami beavatkozás a KNK földgázpiacán.

| (21) | A KNK földgázpiacot három állami tulajdonban lévő vállalat uralja. A karbamidot gyártó vállalatok, a később melamin gyártására felhasznált karbamid gyártásakor élvezik a földgáz kormány által rögzített, alacsony árának előnyeit. A kínai mezőgazdaság és élelmiszeripar számára műtrágyaként fontos karbamidot gyártó vállalatok jelentősen alacsonyabb árat fizetnek a földgázért, mint azok a vállalatok, amelyeknek más ipari felhasználás céljából van szükségük a földgázra. Ezen a kettős árképzési rendszeren túl, az ipari felhasználású földgáz árát is torzítja az állami beavatkozás és az jelentősen alacsonyabb, mint a földgáz világpiaci ára. |
| --- | --- |

(21)

A KNK földgázpiacot három állami tulajdonban lévő vállalat uralja. A karbamidot gyártó vállalatok, a később melamin gyártására felhasznált karbamid gyártásakor élvezik a földgáz kormány által rögzített, alacsony árának előnyeit. A kínai mezőgazdaság és élelmiszeripar számára műtrágyaként fontos karbamidot gyártó vállalatok jelentősen alacsonyabb árat fizetnek a földgázért, mint azok a vállalatok, amelyeknek más ipari felhasználás céljából van szükségük a földgázra. Ezen a kettős árképzési rendszeren túl, az ipari felhasználású földgáz árát is torzítja az állami beavatkozás és az jelentősen alacsonyabb, mint a földgáz világpiaci ára.

| (22) | Ez az alacsony földgázár teszi lehetővé az ilyen melamingyártók számára, hogy a földgáz torz, alacsony árát kihasználva, természetellenesen csökkentett áron gyártsák a melamint. Mivel a földgáz a karbamidgyártás költségének jelentős részét (körülbelül 80 %-át) teszi ki, és a karbamid a melamingyártás költségének 50–60 %-át jelenti, azon KNK-beli vállalatok esetében, amelyek földgázból állítanak elő karbamidot, az 1. feltétel nem tekinthető teljesítettnek. |
| --- | --- |

(22)

Ez az alacsony földgázár teszi lehetővé az ilyen melamingyártók számára, hogy a földgáz torz, alacsony árát kihasználva, természetellenesen csökkentett áron gyártsák a melamint. Mivel a földgáz a karbamidgyártás költségének jelentős részét (körülbelül 80 %-át) teszi ki, és a karbamid a melamingyártás költségének 50–60 %-át jelenti, azon KNK-beli vállalatok esetében, amelyek földgázból állítanak elő karbamidot, az 1. feltétel nem tekinthető teljesítettnek.

| (23) | Egyes vállalatok nem maguk állítják elő a karbamidot, hanem tőlük független beszállítóktól vásárolják. Azonban magát a karbamidpiacot is torzítja az állami beavatkozás három fő fajtája. Először, a karbamidra vonatkozó szigorú behozatali kontingensek és a vizsgált időszakban a szezonális 110 %-os, illetve a 10 %-os szezonon kívüli exportadó megléte. Másodszor, a kínai kormány 2005. július 1-jétől a karbamid belföldi értékesítését mentesítette a héa megfizetése alól. Harmadszor, a kínai kormányzat a 2004. óta működő Állami műtrágya rendszeren keresztül közvetlenül beavatkozik a piacon, azáltal, hogy az állam egy stratégiai tartalék képzése céljából a gyártóktól közvetlenül vásárol karbamidot, illetve fel is szabadíthat karbamidot a belföldi piacon. A karbamid-gyártók kedvezményes villamosenergia-árak, kedvezményes vasúti áruszállítási árak, valamint a fent említett kedvezményes földgázár előnyeit is élvezik. |
| --- | --- |

(23)

Egyes vállalatok nem maguk állítják elő a karbamidot, hanem tőlük független beszállítóktól vásárolják. Azonban magát a karbamidpiacot is torzítja az állami beavatkozás három fő fajtája. Először, a karbamidra vonatkozó szigorú behozatali kontingensek és a vizsgált időszakban a szezonális 110 %-os, illetve a 10 %-os szezonon kívüli exportadó megléte. Másodszor, a kínai kormány 2005. július 1-jétől a karbamid belföldi értékesítését mentesítette a héa megfizetése alól. Harmadszor, a kínai kormányzat a 2004. óta működő Állami műtrágya rendszeren keresztül közvetlenül beavatkozik a piacon, azáltal, hogy az állam egy stratégiai tartalék képzése céljából a gyártóktól közvetlenül vásárol karbamidot, illetve fel is szabadíthat karbamidot a belföldi piacon. A karbamid-gyártók kedvezményes villamosenergia-árak, kedvezményes vasúti áruszállítási árak, valamint a fent említett kedvezményes földgázár előnyeit is élvezik.

| (24) | A belföldi értékesítés esetében érvényesíthető előnyökkel kombinálva az exportkorlátozások hatása az, hogy a kivitt karbamid mennyisége csökken, ezáltal az ellátást a belföldi piac felé terelik, és leszorító hatást gyakorolnak a belföldi árra. Ez az alacsony belföldi ár az állami beavatkozás közvetlen következménye a KNK karbamidpiacán. Ennek megfelelően az 1. feltétel nem tekinthető teljesítettnek azon vállalatok esetében, amelyek nem gyártják, hanem harmadik felektől veszik a karbamidot. |
| --- | --- |

(24)

A belföldi értékesítés esetében érvényesíthető előnyökkel kombinálva az exportkorlátozások hatása az, hogy a kivitt karbamid mennyisége csökken, ezáltal az ellátást a belföldi piac felé terelik, és leszorító hatást gyakorolnak a belföldi árra. Ez az alacsony belföldi ár az állami beavatkozás közvetlen következménye a KNK karbamidpiacán. Ennek megfelelően az 1. feltétel nem tekinthető teljesítettnek azon vállalatok esetében, amelyek nem gyártják, hanem harmadik felektől veszik a karbamidot.

| (25) | A fent ismertetett általános helyzeten kívül egy vállalatcsoport azért sem teljesítette az 1. feltétel egyéb követelményeit, mert a holdingtársaság teljes egészében állami tulajdonban, míg a csoportban az egyes vállalatok többségi állami tulajdonban vannak. Ennek megfelelően ez a csoport a fontos üzleti döntéseit illetően jelentős állami beavatkozás alatt állhat. |
| --- | --- |

(25)

A fent ismertetett általános helyzeten kívül egy vállalatcsoport azért sem teljesítette az 1. feltétel egyéb követelményeit, mert a holdingtársaság teljes egészében állami tulajdonban, míg a csoportban az egyes vállalatok többségi állami tulajdonban vannak. Ennek megfelelően ez a csoport a fontos üzleti döntéseit illetően jelentős állami beavatkozás alatt állhat.

| (26) | Két vállalat nem felelt meg sem a 2., sem a 3. feltételnek. Az egyikük nem tudott hiánytalan számviteli nyilvántartást bemutatni, és ingyen jutott hivatali helyiségekhez egy állami szervtől. A másik vállalat a számviteli nyilvántartásait nem a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően vezette, és nem tudta bizonyítani, hogy egy állami tulajdonban lévő vállalatot valós értéken vásárolt fel. |
| --- | --- |

(26)

Két vállalat nem felelt meg sem a 2., sem a 3. feltételnek. Az egyikük nem tudott hiánytalan számviteli nyilvántartást bemutatni, és ingyen jutott hivatali helyiségekhez egy állami szervtől. A másik vállalat a számviteli nyilvántartásait nem a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően vezette, és nem tudta bizonyítani, hogy egy állami tulajdonban lévő vállalatot valós értéken vásárolt fel.

| (27) | Egy vállalat nem tudta bizonyítani, hogy a 3. feltételnek megfelel, mivel nem fizetett kamatot a privatizációs folyamatból származó részvényeinek az eladásából keletkezett adóssága után. Egészen pontosan, a privatizációs folyamat elején egy részvényesnek visszakölcsönözték a tőkét, amit befektetett. A részvények ezt követő átruházásai során, az adósság kötelezettségét fizetségként használták. A kölcsönt csak 10 évvel később fizette vissza a részvények addigra magánkézben lévő tulajdonosa, anélkül, hogy valaha is felszámítottak volna, vagy fizettek volna kamatot az összeg után. |
| --- | --- |

(27)

Egy vállalat nem tudta bizonyítani, hogy a 3. feltételnek megfelel, mivel nem fizetett kamatot a privatizációs folyamatból származó részvényeinek az eladásából keletkezett adóssága után. Egészen pontosan, a privatizációs folyamat elején egy részvényesnek visszakölcsönözték a tőkét, amit befektetett. A részvények ezt követő átruházásai során, az adósság kötelezettségét fizetségként használták. A kölcsönt csak 10 évvel később fizette vissza a részvények addigra magánkézben lévő tulajdonosa, anélkül, hogy valaha is felszámítottak volna, vagy fizettek volna kamatot az összeg után.

| (28) | Egy vállalat piacgazdasági elbánás iránti kérelmét azért utasították vissza, mert a vele kapcsolatban lévő, az érintett termékkel is foglalkozó értékesítési vállalat nem töltötte ki a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló formanyomtatványt. |
| --- | --- |

(28)

Egy vállalat piacgazdasági elbánás iránti kérelmét azért utasították vissza, mert a vele kapcsolatban lévő, az érintett termékkel is foglalkozó értékesítési vállalat nem töltötte ki a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló formanyomtatványt.

| (29) | A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a KNK-beli érintett vállalatokat, a KNK hatóságát, valamint a panaszosokat a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálatok eredményéről. Ugyancsak lehetőséget kaptak az álláspontjuk írásbeli ismertetésére, valamint meghallgatás kérelmezésére, amennyiben volt konkrét okuk erre. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a KNK-beli érintett vállalatokat, a KNK hatóságát, valamint a panaszosokat a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálatok eredményéről. Ugyancsak lehetőséget kaptak az álláspontjuk írásbeli ismertetésére, valamint meghallgatás kérelmezésére, amennyiben volt konkrét okuk erre.

| (30) | Több írásbeli beadványt nyújtottak be, és néhány exportáló gyártó egy meghallgatáson részt is vett. Az exportáló gyártók azzal érveltek, hogy a KNK-ban a karbamid körülbelül 70 %-át főleg szén, mint fő nyersanyag, felhasználásával állítják elő, és a karbamidnak csak körülbelül 30 %-át gyártják földgázból. Mivel azonban az állam a karbamidpiacon is beavatkozik, amint azt a (23) és (24) preambulumbekezdésben leírtuk, ez nem változtatja meg azt a következtetést, miszerint a melamingyártás költségei jelentősen torzulnak. Az érvelést ezért visszautasították. |
| --- | --- |

(30)

Több írásbeli beadványt nyújtottak be, és néhány exportáló gyártó egy meghallgatáson részt is vett. Az exportáló gyártók azzal érveltek, hogy a KNK-ban a karbamid körülbelül 70 %-át főleg szén, mint fő nyersanyag, felhasználásával állítják elő, és a karbamidnak csak körülbelül 30 %-át gyártják földgázból. Mivel azonban az állam a karbamidpiacon is beavatkozik, amint azt a (23) és (24) preambulumbekezdésben leírtuk, ez nem változtatja meg azt a következtetést, miszerint a melamingyártás költségei jelentősen torzulnak. Az érvelést ezért visszautasították.

| (31) | Az írásbeli beadványokban, valamint a tájékoztatást követő meghallgatáson felhozott egyéb érvek sem voltak olyanok, amelyek megváltoztatták volna a javaslatot, a piacgazdasági elbánásnak valamennyi, az azt igénylő vállalat tekintetében történő visszautasítására. |
| --- | --- |

(31)

Az írásbeli beadványokban, valamint a tájékoztatást követő meghallgatáson felhozott egyéb érvek sem voltak olyanok, amelyek megváltoztatták volna a javaslatot, a piacgazdasági elbánásnak valamennyi, az azt igénylő vállalat tekintetében történő visszautasítására.

| (32) | A fentiek alapján, a piacgazdasági elbánást kérelmező, KNK-beli együttműködő vállalatok közül egy sem tudta bizonyítani, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek megfelel. Ezért úgy vélték, hogy a piacgazdasági elbánást valamennyi vállalat esetében el kell utasítani. Miután a tanácsadó bizottsággal konzultáltak, az nem kifogásolta ezt a következtetést. |
| --- | --- |

(32)

A fentiek alapján, a piacgazdasági elbánást kérelmező, KNK-beli együttműködő vállalatok közül egy sem tudta bizonyítani, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek megfelel. Ezért úgy vélték, hogy a piacgazdasági elbánást valamennyi vállalat esetében el kell utasítani. Miután a tanácsadó bizottsággal konzultáltak, az nem kifogásolta ezt a következtetést.

2.   Egyéni elbánás

| (33) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelnek. |
| --- | --- |

(33)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelnek.

| (34) | Minden olyan vállalat és csoport, amely piacgazdasági elbánást kérelmezett, az egyéni elbánást is kérelmezte arra az esetre, ha nem ítélik meg neki a piacgazdasági elbánást. Ezenkívül egy csoport csak az egyéni elbánást kérelmezte. A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapításra került, hogy az öt KNK-beli exportáló gyártó, illetve csoport közül három teljesítette az egyéni elbánás valamennyi követelményét. A KNK-beli vállalatcsoportok közül egy egyéni elbánás iránti kérelmét azon az alapon utasították vissza, hogy a holding teljes egészében állami tulajdonban, a csoporton belül az egyes vállalatok pedig többségi állami tulajdonban vannak. Egy másik vállalat egyéni elbánás iránti kérelmét pedig azért utasították el, mert a vele kapcsolatban lévő értékesítési vállalat nem töltötte ki a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás igénylésére szolgáló formanyomtatványt. Ezért nem volt lehetséges az egyéni elbánás feltételeinek értékelése. |
| --- | --- |

(34)

Minden olyan vállalat és csoport, amely piacgazdasági elbánást kérelmezett, az egyéni elbánást is kérelmezte arra az esetre, ha nem ítélik meg neki a piacgazdasági elbánást. Ezenkívül egy csoport csak az egyéni elbánást kérelmezte. A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapításra került, hogy az öt KNK-beli exportáló gyártó, illetve csoport közül három teljesítette az egyéni elbánás valamennyi követelményét. A KNK-beli vállalatcsoportok közül egy egyéni elbánás iránti kérelmét azon az alapon utasították vissza, hogy a holding teljes egészében állami tulajdonban, a csoporton belül az egyes vállalatok pedig többségi állami tulajdonban vannak. Egy másik vállalat egyéni elbánás iránti kérelmét pedig azért utasították el, mert a vele kapcsolatban lévő értékesítési vállalat nem töltötte ki a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás igénylésére szolgáló formanyomtatványt. Ezért nem volt lehetséges az egyéni elbánás feltételeinek értékelése.

3.   Rendes érték

a)   Az analóg ország kiválasztása

| (35) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a piacgazdasági elbánást nem elnyerő exportáló gyártók esetében a rendes értéket egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett rendes értéke alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(35)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a piacgazdasági elbánást nem elnyerő exportáló gyártók esetében a rendes értéket egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett rendes értéke alapján kell megállapítani.

| (36) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a rendes érték megállapítása céljából az Amerikai Egyesült Államokat szándékozik a megfelelő analóg országként használni, illetve felkérte az érdekelt feleket, hogy erről tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(36)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a rendes érték megállapítása céljából az Amerikai Egyesült Államokat szándékozik a megfelelő analóg országként használni, illetve felkérte az érdekelt feleket, hogy erről tegyék meg észrevételeiket.

| (37) | A Bizottság megvizsgálta, hogy ésszerűen más országok is betölthetik-e az analóg ország szerepét, így indiai, iráni, indonéz, és egyesült államokbeli melamingyártóknak küldött ki kérdőívet. A kérdőívre csak az egyesült államokbeli és az indonéz melamingyártók válaszoltak. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság megvizsgálta, hogy ésszerűen más országok is betölthetik-e az analóg ország szerepét, így indiai, iráni, indonéz, és egyesült államokbeli melamingyártóknak küldött ki kérdőívet. A kérdőívre csak az egyesült államokbeli és az indonéz melamingyártók válaszoltak.

| (38) | A válaszok vizsgálatát követően Indonézia került kiválasztásra, mint analóg ország, mert úgy tűnik, hogy a piaca nyitott és a behozatali vám alacsony, valamint jelentős a behozatal több harmadik országból. Továbbá megállapították, hogy egy indonéz gyártó költségszerkezete inkább összevethető egy kínai gyártó költségszerkezetével, mint egy amerikai gyártóé, és ezért reálisabb rendes értéket eredményezne. A vizsgálat nem mutatott ki olyan okot, ami miatt Indonézia nem tekinthető a rendes érték megállapítása céljából megfelelő analóg országnak. |
| --- | --- |

(38)

A válaszok vizsgálatát követően Indonézia került kiválasztásra, mint analóg ország, mert úgy tűnik, hogy a piaca nyitott és a behozatali vám alacsony, valamint jelentős a behozatal több harmadik országból. Továbbá megállapították, hogy egy indonéz gyártó költségszerkezete inkább összevethető egy kínai gyártó költségszerkezetével, mint egy amerikai gyártóé, és ezért reálisabb rendes értéket eredményezne. A vizsgálat nem mutatott ki olyan okot, ami miatt Indonézia nem tekinthető a rendes érték megállapítása céljából megfelelő analóg országnak.

| (39) | Végül is egyetlen érdekelt fél, köztük a panaszosok sem érveltek amellett, hogy az Amerikai Egyesült Államokat használják a jelen vizsgálat megfelelő analóg országaként. |
| --- | --- |

(39)

Végül is egyetlen érdekelt fél, köztük a panaszosok sem érveltek amellett, hogy az Amerikai Egyesült Államokat használják a jelen vizsgálat megfelelő analóg országaként.

| (40) | Az együttműködő indonéz gyártó válaszában megadott adatokat a helyszínen ellenőrizték és úgy találták, hogy azok megbízható információk, amelyekre a rendes értéket alapozni lehet. |
| --- | --- |

(40)

Az együttműködő indonéz gyártó válaszában megadott adatokat a helyszínen ellenőrizték és úgy találták, hogy azok megbízható információk, amelyekre a rendes értéket alapozni lehet.

| (41) | Ideiglenesen ezért azt a következtetést vonták le, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének értelmében Indonézia megfelelő és ésszerű analóg ország. |
| --- | --- |

(41)

Ideiglenesen ezért azt a következtetést vonták le, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének értelmében Indonézia megfelelő és ésszerű analóg ország.

b)   A rendes érték meghatározása

| (42) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes érték megállapítása az analóg ország gyártójától kapott, ellenőrzött információk alapján történt. |
| --- | --- |

(42)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes érték megállapítása az analóg ország gyártójától kapott, ellenőrzött információk alapján történt.

| (43) | Az érintett terméket az indonéz belföldi piacon reprezentatív mennyiségben árulták. |
| --- | --- |

(43)

Az érintett terméket az indonéz belföldi piacon reprezentatív mennyiségben árulták.

| (44) | Mivel a belföldi piacon a vizsgált időszak során a független vevőknek történt értékesítések nem voltak nyereségesek, a rendes értéket az indonéz gyártó gyártási költségei, plusz az eladási, általános és adminisztratív költségekből, valamint a hazai piacon realizálható nyereségből összeadódó ésszerű összeg alapján számították ki. |
| --- | --- |

(44)

Mivel a belföldi piacon a vizsgált időszak során a független vevőknek történt értékesítések nem voltak nyereségesek, a rendes értéket az indonéz gyártó gyártási költségei, plusz az eladási, általános és adminisztratív költségekből, valamint a hazai piacon realizálható nyereségből összeadódó ésszerű összeg alapján számították ki.

| (45) | Az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget a 2. cikk (6) bekezdésének c) pontja értelmében egy másik ésszerű módszer alapján állapították meg, úgy, hogy az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget az uniós gazdasági ágazatéval vetették össze. Az eladási, általános és adminisztratív költségek felhasznált összegét azért tekintették ésszerűnek, mert az uniós gazdasági ágazat eladási, általános és adminisztratív költségeivel összhangban volt. A nyereség összege közel állt ahhoz, amit az uniós gazdasági ágazat nyereséges években elért. Nem utalt semmi sem arra, hogy ez a nyereség a más exportőrök vagy gyártók által, a származási ország belföldi piacán az ugyanazon általános kategóriában értékesített termékek után rendes esetben realizált nyereséget meghaladná. |
| --- | --- |

(45)

Az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget a 2. cikk (6) bekezdésének c) pontja értelmében egy másik ésszerű módszer alapján állapították meg, úgy, hogy az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget az uniós gazdasági ágazatéval vetették össze. Az eladási, általános és adminisztratív költségek felhasznált összegét azért tekintették ésszerűnek, mert az uniós gazdasági ágazat eladási, általános és adminisztratív költségeivel összhangban volt. A nyereség összege közel állt ahhoz, amit az uniós gazdasági ágazat nyereséges években elért. Nem utalt semmi sem arra, hogy ez a nyereség a más exportőrök vagy gyártók által, a származási ország belföldi piacán az ugyanazon általános kategóriában értékesített termékek után rendes esetben realizált nyereséget meghaladná.

c)   Az egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártók exportárai

| (46) | Mivel valamennyi egyéni elbánásban részesülő, együttműködő exportáló gyártó az Unióba uniós független vevőknek exportra közvetlenül értékesített az érintett termékből, az exportárak azok ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árain alapultak, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(46)

Mivel valamennyi egyéni elbánásban részesülő, együttműködő exportáló gyártó az Unióba uniós független vevőknek exportra közvetlenül értékesített az érintett termékből, az exportárak azok ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árain alapultak, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.

d)   Összehasonlítás

| (47) | A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi alapon hasonlították össze. A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása érdekében, az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló eltéréseket az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették. Kiigazítást alkalmaztak adott esetben a szállításra, biztosításra, kezelési és járulékos költségekre, csomagolásra, hitelre, illetve bankköltségekre tekintettel minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, pontosnak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték meg. |
| --- | --- |

(47)

A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi alapon hasonlították össze. A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása érdekében, az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló eltéréseket az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették. Kiigazítást alkalmaztak adott esetben a szállításra, biztosításra, kezelési és járulékos költségekre, csomagolásra, hitelre, illetve bankköltségekre tekintettel minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, pontosnak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték meg.

| (48) | Meg kell jegyezni, hogy a rendes érték és az exportár össezhasonlítására azonos közvetett adózási szinten, vagyis a héa beszámításával került sor. |
| --- | --- |

(48)

Meg kell jegyezni, hogy a rendes érték és az exportár össezhasonlítására azonos közvetett adózási szinten, vagyis a héa beszámításával került sor.

4.   Dömpingkülönbözetek

a)   Az egyéni elbánásban részesülő, együttműködő exportáló gyártók esetében

| (49) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az egyéni elbánásban részesülő, együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözet meghatározása az analóg ország vonatkozásában megállapított rendes érték súlyozott átlagának és a fent megállapított, az egyes vállalatok által az Unióban értékesített érintett termékre vonatkozó exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt. |
| --- | --- |

(49)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az egyéni elbánásban részesülő, együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözet meghatározása az analóg ország vonatkozásában megállapított rendes érték súlyozott átlagának és a fent megállapított, az egyes vállalatok által az Unióban értékesített érintett termékre vonatkozó exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt.

| (50) | Ezen az alapon az ideiglenes dömpingkülönbözetek CIF uniós határparitásos ár százalékában kifejezve, vámfizetés nélkül, a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd és a vele kapcsolatban lévő Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd | 44,9 % |
| Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd és a vele kapcsolatban lévő Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd, illetve Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd | 47,6 % |
| Henan Junhua Chemical Company Ltd és a vele kapcsolatban lévő Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd | 49,0 % |

(50)

Ezen az alapon az ideiglenes dömpingkülönbözetek CIF uniós határparitásos ár százalékában kifejezve, vámfizetés nélkül, a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd és a vele kapcsolatban lévő Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd

44,9 %

Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd és a vele kapcsolatban lévő Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd, illetve Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd

47,6 %

Henan Junhua Chemical Company Ltd és a vele kapcsolatban lévő Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd

49,0 %

b)   Az összes többi exportáló gyártó esetében

| (51) | A többi KNK-beli exportáló gyártó esetében alkalmazandó országos dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében először az együttműködés szintjét állapították meg úgy, hogy az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett, az Unióba történő kivitel mennyiségét összehasonlították az Eurostat megfelelő statisztikáival. |
| --- | --- |

(51)

A többi KNK-beli exportáló gyártó esetében alkalmazandó országos dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében először az együttműködés szintjét állapították meg úgy, hogy az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett, az Unióba történő kivitel mennyiségét összehasonlították az Eurostat megfelelő statisztikáival.

| (52) | Mivel a KNK-ban az együttműködés alacsony, azaz 30 %-os volt, a többi KNK-beli exportőrre vonatkozó országos dömpingkülönbözetet az Indonézia esetében megállapított rendes érték és a sem piacgazdasági elbánásban, sem egyéni elbánásban nem részesülő, együttműködő exportáló gyártók exportáradatainak összehasonlításával állapították meg. |
| --- | --- |

(52)

Mivel a KNK-ban az együttműködés alacsony, azaz 30 %-os volt, a többi KNK-beli exportőrre vonatkozó országos dömpingkülönbözetet az Indonézia esetében megállapított rendes érték és a sem piacgazdasági elbánásban, sem egyéni elbánásban nem részesülő, együttműködő exportáló gyártók exportáradatainak összehasonlításával állapították meg.

| (53) | Ezen az alapon a dömpingkülönbözet országos szintjét ideiglenesen a vámfizetés nélküli, CIF uniós határparitásos ár 65,6 %-ában állapították meg. |
| --- | --- |

(53)

Ezen az alapon a dömpingkülönbözet országos szintjét ideiglenesen a vámfizetés nélküli, CIF uniós határparitásos ár 65,6 %-ában állapították meg.

D.   KÁR

1.   Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat

| (54) | A panaszt a három fő uniós melamingyártó nyújtotta be, akik Ausztriában, Németországban és Olaszországban (Borealis), Hollandiában (DSM), valamint Lengyelországban (Pulawy) rendelkeznek gyártólétesítményekkel, és akik együttesen a vizsgált időszak során az uniós össztermelés több mint 90 %-át állították elő. Két másik, kisebb termelésű gyártó nem kifogásolta a vizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(54)

A panaszt a három fő uniós melamingyártó nyújtotta be, akik Ausztriában, Németországban és Olaszországban (Borealis), Hollandiában (DSM), valamint Lengyelországban (Pulawy) rendelkeznek gyártólétesítményekkel, és akik együttesen a vizsgált időszak során az uniós össztermelés több mint 90 %-át állították elő. Két másik, kisebb termelésű gyártó nem kifogásolta a vizsgálat megindítását.

| (55) | Az uniós gyártókkal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt, beleértve a panaszban szolgáltatott, illetve a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat is, felhasználtak az uniós össztermelés megállapítására. |
| --- | --- |

(55)

Az uniós gyártókkal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt, beleértve a panaszban szolgáltatott, illetve a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat is, felhasználtak az uniós össztermelés megállapítására.

| (56) | Ezen az alapon a vizsgált időszak során előállított uniós össztermelést körülbelül 340 000 tonnára becsülték. Ez a mennyiség magában foglalja valamennyi jelentkező uniós gyártó termelését, valamint az eljárásban nyilatkozatukkal részt nem vevő gyártók (a továbbiakban: nem nyilatkozó gyártók) becsült termelését. Más információk hiányában a nem nyilatkozó gyártókra vonatkozóan a teljes uniós termelés és felhasználás meghatározásakor a panaszban jelzett adatokat használták fel. |
| --- | --- |

(56)

Ezen az alapon a vizsgált időszak során előállított uniós össztermelést körülbelül 340 000 tonnára becsülték. Ez a mennyiség magában foglalja valamennyi jelentkező uniós gyártó termelését, valamint az eljárásban nyilatkozatukkal részt nem vevő gyártók (a továbbiakban: nem nyilatkozó gyártók) becsült termelését. Más információk hiányában a nem nyilatkozó gyártókra vonatkozóan a teljes uniós termelés és felhasználás meghatározásakor a panaszban jelzett adatokat használták fel.

2.   Az uniós felhasználás

| (57) | A felhasználást az Eurostat adatai szerinti teljes behozatal és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített teljes mennyiség alapján, beleértve a nyilatkozatukkal részt nem vevő gyártók által értékesített mennyiség becslését is, határozták meg. A becslés a panaszban megadott adatokon alapult.

  1.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (tonna) | 367 476 | 388 567 | 323 638 | 266 178 |
| Indexálva | 100 | 105 | 88 | 72 |
| Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok. |

(57)

A felhasználást az Eurostat adatai szerinti teljes behozatal és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített teljes mennyiség alapján, beleértve a nyilatkozatukkal részt nem vevő gyártók által értékesített mennyiség becslését is, határozták meg. A becslés a panaszban megadott adatokon alapult.

1.   táblázat

2006

2007

2008

Vizsgált időszak

Mennyiség (tonna)

367 476

388 567

323 638

266 178

Indexálva

100

105

88

72

Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

| (58) | 2006-ról 2007-re a felhasználás 5 %-kal nőtt, majd 2007-ről 2008-ra 17 %-kal, illetve a vizsgált időszak alatt 16 %-kal csökkent. Összességében a figyelembe vett időszak alatt a felhasználás 28 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(58)

2006-ról 2007-re a felhasználás 5 %-kal nőtt, majd 2007-ről 2008-ra 17 %-kal, illetve a vizsgált időszak alatt 16 %-kal csökkent. Összességében a figyelembe vett időszak alatt a felhasználás 28 %-kal csökkent.

| (59) | A melaminfelhasználásban bekövetkezett csökkenés a konjunkturális feltételeknek és különösen a melamin elsődleges alkalmazásainak fő piacait jelentő lakásfelszerelési és építési piacok ideiglenes gyengülésének tulajdonítható. Ebben az ágazatban a melamin fontos alapanyag, amely aligha helyettesíthető más anyagokkal. Ezért a melamin iránti kereslet várhatóan az általános gazdasági fellendüléssel együtt helyreáll. |
| --- | --- |

(59)

A melaminfelhasználásban bekövetkezett csökkenés a konjunkturális feltételeknek és különösen a melamin elsődleges alkalmazásainak fő piacait jelentő lakásfelszerelési és építési piacok ideiglenes gyengülésének tulajdonítható. Ebben az ágazatban a melamin fontos alapanyag, amely aligha helyettesíthető más anyagokkal. Ezért a melamin iránti kereslet várhatóan az általános gazdasági fellendüléssel együtt helyreáll.

3.   Az érintett országból az Unióba történő behozatal

a)   A KNK-ból érkező behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése

| (60) | A vizsgálat kimutatta, hogy a KNK-ból érkező melaminbehozatal a következőképpen alakult:

  2.   táblázat










  KNK-ból érkező behozatal | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (tonna) | 26 565 | 42 750 | 34 595 | 17 434 |
| Indexálva | 100 | 161 | 130 | 66 |
| Forrás: Eurostat. |

(60)

A vizsgálat kimutatta, hogy a KNK-ból érkező melaminbehozatal a következőképpen alakult:

2.   táblázat

KNK-ból érkező behozatal

2006

2007

2008

Vizsgált időszak

Mennyiség (tonna)

26 565

42 750

34 595

17 434

Indexálva

100

161

130

66

Forrás: Eurostat.

| (61) | 2006 és 2008 között a kínai behozatal jelenléte nőtt az uniós piacon. Miközben ugyanazon időszak alatt az uniós piacon az összfelhasználás 12 %-kal csökkent, a kínai exportőrök az Unió piacán történő értékesítéseik mennyiségét 30 %-kal növelték. Amint az alábbi táblázat mutatja, abban az időszakban piaci részesedésük is nőtt. |
| --- | --- |

(61)

2006 és 2008 között a kínai behozatal jelenléte nőtt az uniós piacon. Miközben ugyanazon időszak alatt az uniós piacon az összfelhasználás 12 %-kal csökkent, a kínai exportőrök az Unió piacán történő értékesítéseik mennyiségét 30 %-kal növelték. Amint az alábbi táblázat mutatja, abban az időszakban piaci részesedésük is nőtt.

| (62) | A vizsgált időszak alatt a helyzet megfordult: miközben a felhasználás 18 %-kal csökkent, a kínai gyártók által exportált mennyiség ennél is jobban csökkent. A kivitel mennyiségéhez hasonlóan a vizsgált időszak alatt a kínai behozatal piaci részesedése is csökkent.

  3.   táblázat










  A KNK-ból érkező behozatal piaci részesedése | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piaci részesedés | 7,2 % | 11,0 % | 10,7 % | 6,5 % |
| Indexálva | 100 | 153 | 148 | 91 |

(62)

A vizsgált időszak alatt a helyzet megfordult: miközben a felhasználás 18 %-kal csökkent, a kínai gyártók által exportált mennyiség ennél is jobban csökkent. A kivitel mennyiségéhez hasonlóan a vizsgált időszak alatt a kínai behozatal piaci részesedése is csökkent.

3.   táblázat

A KNK-ból érkező behozatal piaci részesedése

2006

2007

2008

Vizsgált időszak

Piaci részesedés

7,2 %

11,0 %

10,7 %

6,5 %

Indexálva

100

153

148

91

Az Eurostat adatai alapján úgy tűnik, hogy a kínai importár a figyelembe vett időszak alatt összességében 10 %-kal nőtt.

4.   táblázat

| | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagár/tonna | 814 EUR | 802 EUR | 1 149 EUR | 896 EUR |
| Indexálva | 100 | 99 | 141 | 110 |
| Forrás: Eurostat. |

2006

2007

2008

Vizsgált időszak

Átlagár/tonna

814 EUR

802 EUR

1 149 EUR

896 EUR

Indexálva

100

99

141

110

Forrás: Eurostat.

| (63) | A kínai exportőrök azonban nagy mértékben nem működtek együtt, és a vizsgálat során kimutatásra került, hogy az összes kínai behozatal körülbelül 30 %-át képviselő, együttműködő kínai exportőrök átlagos importára sokkal alacsonyabb volt, mint az Eurostat ár, illetve alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat ára, a vizsgált időszakban átlag 806 EUR/tonna volt. |
| --- | --- |

(63)

A kínai exportőrök azonban nagy mértékben nem működtek együtt, és a vizsgálat során kimutatásra került, hogy az összes kínai behozatal körülbelül 30 %-át képviselő, együttműködő kínai exportőrök átlagos importára sokkal alacsonyabb volt, mint az Eurostat ár, illetve alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat ára, a vizsgált időszakban átlag 806 EUR/tonna volt.

| (64) | Következésképpen a vizsgálat e szakaszában úgy vélik, hogy a kár és okozati összefüggés elemzéséhez az együttműködő kínai exportáló gyártók telephelyein ellenőrzött árat kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(64)

Következésképpen a vizsgálat e szakaszában úgy vélik, hogy a kár és okozati összefüggés elemzéséhez az együttműködő kínai exportáló gyártók telephelyein ellenőrzött árat kell figyelembe venni.

| (65) | A vizsgálat során egyes felek azt állították, hogy a Kínából behozott melamin gyengébb minőségű, mint az uniós gazdasági ágazat által gyártott melamin, és egyes alkalmazásokhoz, mint például felületbevonásokhoz, nem használható. Mivel ezt az állítást nem tudták alátámasztani, a vizsgálat e szakaszában nem lett figyelembe véve. |
| --- | --- |

(65)

A vizsgálat során egyes felek azt állították, hogy a Kínából behozott melamin gyengébb minőségű, mint az uniós gazdasági ágazat által gyártott melamin, és egyes alkalmazásokhoz, mint például felületbevonásokhoz, nem használható. Mivel ezt az állítást nem tudták alátámasztani, a vizsgálat e szakaszában nem lett figyelembe véve.

b)   Alákínálás

| (66) | Az alákínálás elemzése céljából az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán független vevőknek kínált súlyozott átlagos eladási árakat gyártelepi szintre kiigazították, nevezetesen a szállítási és kezelési költségek tekintetében, majd összehasonlították az együttműködő KNK-beli exportőrök által az Unió piacán az első független vevőnek történő eladás CIF alapon megállapított, megfelelő súlyozott átlagos áraival. |
| --- | --- |

(66)

Az alákínálás elemzése céljából az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán független vevőknek kínált súlyozott átlagos eladási árakat gyártelepi szintre kiigazították, nevezetesen a szállítási és kezelési költségek tekintetében, majd összehasonlították az együttműködő KNK-beli exportőrök által az Unió piacán az első független vevőnek történő eladás CIF alapon megállapított, megfelelő súlyozott átlagos áraival.

| (67) | Az összehasonlítás kimutatta, hogy a vizsgált időszak alatt a KNK-ból származó és az Unióban értékesített, érintett dömpingelt termékkel az uniós gazdasági ágazat árait 10,3 %-kal alákínálták. |
| --- | --- |

(67)

Az összehasonlítás kimutatta, hogy a vizsgált időszak alatt a KNK-ból származó és az Unióban értékesített, érintett dömpingelt termékkel az uniós gazdasági ágazat árait 10,3 %-kal alákínálták.

4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

a)   Előzetes észrevételek

| (68) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében, a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás vizsgálata magában foglalta – az uniós gazdasági ágazat helyzetének 2006-tól a vizsgált időszak végéig történő felmérése céljából – valamennyi gazdasági mutató értékelését. |
| --- | --- |

(68)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében, a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás vizsgálata magában foglalta – az uniós gazdasági ágazat helyzetének 2006-tól a vizsgált időszak végéig történő felmérése céljából – valamennyi gazdasági mutató értékelését.

b)   Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

5.   táblázat

| | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártás (tonna) | 378 961 | 371 564 | 358 794 | 304 028 |
| Indexálva | 100 | 98 | 95 | 80 |
| Kapacitás (tonna) | 442 000 | 442 000 | 396 200 | 396 200 |
| Indexálva | 100 | 100 | 90 | 90 |
| Kapacitáskihasználás | 86 % | 84 % | 91 % | 77 % |
| Indexálva | 100 | 98 | 106 | 90 |
| Forrás: A kérdőívre adott válaszok. |

2006

2007

2008

Vizsgált időszak

Gyártás (tonna)

378 961

371 564

358 794

304 028

Indexálva

100

98

95

80

Kapacitás (tonna)

442 000

442 000

396 200

396 200

Indexálva

100

100

90

90

Kapacitáskihasználás

86 %

84 %

91 %

77 %

Indexálva

100

98

106

90

Forrás: A kérdőívre adott válaszok.

| (69) | Amint a fenti táblázat is mutatja, az uniós gazdasági ágazat termelése azon időszak alatt 20 %-kal csökkent. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása 10 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(69)

Amint a fenti táblázat is mutatja, az uniós gazdasági ágazat termelése azon időszak alatt 20 %-kal csökkent. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása 10 %-kal csökkent.

| (70) | Az uniós gazdasági ágazat a gyártási kapacitását 2008-ban körülbelül 396 200 tonnára csökkentette. A stagnáló eladások és a csökkenő termelt mennyiségek miatt azonban a rendelkezésre álló kapacitás kihasználtsága a 2006. évi 86 %-ról a vizsgált időszak végére 77 %-ra csökkent. A csökkenés zöme 2008-tól a vizsgált időszak végéig történt. |
| --- | --- |

(70)

Az uniós gazdasági ágazat a gyártási kapacitását 2008-ban körülbelül 396 200 tonnára csökkentette. A stagnáló eladások és a csökkenő termelt mennyiségek miatt azonban a rendelkezésre álló kapacitás kihasználtsága a 2006. évi 86 %-ról a vizsgált időszak végére 77 %-ra csökkent. A csökkenés zöme 2008-tól a vizsgált időszak végéig történt.

c)   Értékesítési mennyiség és piaci részesedés

| (71) | Az alábbi táblázat értékesítési adatai az uniós piacon az első független vevőnek eladott mennyiségre vonatkoznak.

  6.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (tonna) | 254 707 | 274 211 | 241 867 | 215 469 |
| Indexálva | 100 | 108 | 95 | 85 |
| Piaci részesedés | 74 % | 75 % | 80 % | 86 % |
| Indexálva | 100 | 107 | 107 | 116 |
| Forrás: A kérdőívre adott válaszok. |

(71)

Az alábbi táblázat értékesítési adatai az uniós piacon az első független vevőnek eladott mennyiségre vonatkoznak.

6.   táblázat

2006

2007

2008

Vizsgált időszak

Mennyiség (tonna)

254 707

274 211

241 867

215 469

Indexálva

100

108

95

85

Piaci részesedés

74 %

75 %

80 %

86 %

Indexálva

100

107

107

116

Forrás: A kérdőívre adott válaszok.

| (72) | Miközben az uniós felhasználás 2006-tól a vizsgált időszak végéig 28 %-kal esett vissza, az uniós gazdasági ágazat által a hasonló termékből az uniós piacon független vevőknek eladott mennyiség 15 %-kal csökkent. Ezért az uniós gazdasági ágazat a 2006. évi 74 %-ról a vizsgált időszak alatti 86 %-ra tudta a piaci részesedését növelni. |
| --- | --- |

(72)

Miközben az uniós felhasználás 2006-tól a vizsgált időszak végéig 28 %-kal esett vissza, az uniós gazdasági ágazat által a hasonló termékből az uniós piacon független vevőknek eladott mennyiség 15 %-kal csökkent. Ezért az uniós gazdasági ágazat a 2006. évi 74 %-ról a vizsgált időszak alatti 86 %-ra tudta a piaci részesedését növelni.

d)   Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységára és gyártási költségei

| (73) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat független uniós piaci vevőknek történő átlagos gyártelepi eladási árai 5 %-kal csökkentek. 2008-tól a vizsgált időszak végéig az eladási ár jelentősen, 26 %-kal csökkent.

  7.a.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagár/tonna | 949 EUR | 998 EUR | 1 217 EUR | 898 EUR |
| Indexálva | 100 | 105 | 128 | 95 |
| Forrás: A kérdőívre adott válaszok. |

(73)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat független uniós piaci vevőknek történő átlagos gyártelepi eladási árai 5 %-kal csökkentek. 2008-tól a vizsgált időszak végéig az eladási ár jelentősen, 26 %-kal csökkent.

7.a.   táblázat

2006

2007

2008

Vizsgált időszak

Átlagár/tonna

949 EUR

998 EUR

1 217 EUR

898 EUR

Indexálva

100

105

128

95

Forrás: A kérdőívre adott válaszok.

| (74) | Megállapításra került, hogy az uniós gazdasági ágazat átlagos gyártási költsége 2006-tól a vizsgált időszak végéig 2 %-kal csökkent. Ugyanazon időszak alatt azonban az uniós gazdasági ágazat az eladási árait alacsonyan tartani kényszerült, hogy versenyezni tudjon az alacsony árú dömpingelt behozatallal. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat eladási árai a vizsgált időszak során jelentősen a gyártási költségeinél alacsonyabbak voltak. |
| --- | --- |

(74)

Megállapításra került, hogy az uniós gazdasági ágazat átlagos gyártási költsége 2006-tól a vizsgált időszak végéig 2 %-kal csökkent. Ugyanazon időszak alatt azonban az uniós gazdasági ágazat az eladási árait alacsonyan tartani kényszerült, hogy versenyezni tudjon az alacsony árú dömpingelt behozatallal. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat eladási árai a vizsgált időszak során jelentősen a gyártási költségeinél alacsonyabbak voltak.

| (75) | A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat gyártási költségei a következőképpen alakultak:

  7.b.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos gyártási költség/tonna | 1 076 EUR | 1 054 EUR | 1 229 EUR | 1 060 EUR |
| Indexálva | 100 | 98 | 114 | 98 |
| Forrás: A kérdőívre adott válaszok. |

(75)

A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat gyártási költségei a következőképpen alakultak:

7.b.   táblázat

2006

2007

2008

Vizsgált időszak

Átlagos gyártási költség/tonna

1 076 EUR

1 054 EUR

1 229 EUR

1 060 EUR

Indexálva

100

98

114

98

Forrás: A kérdőívre adott válaszok.

e)   Készletek

| (76) | A vizsgált időszak alatt a készletek a legyártott mennyiség körülbelül 5 %-át tették ki. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak, pontosabban 2008-tól a vizsgált időszak végéig, 68 %-kal csökkentette a készletei szintjét. A készletek e csökkenését azonban az uniós gazdasági ágazatban történt leépítéseket követő alacsonyabb szintű tevékenység szempontjából kell megítélni.

  8.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek (tonna) | 51 650 | 31 019 | 48 732 | 16 611 |
| Indexálva | 100 | 60 | 94 | 32 |
| Forrás: A kérdőívre adott válaszok. |

(76)

A vizsgált időszak alatt a készletek a legyártott mennyiség körülbelül 5 %-át tették ki. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak, pontosabban 2008-tól a vizsgált időszak végéig, 68 %-kal csökkentette a készletei szintjét. A készletek e csökkenését azonban az uniós gazdasági ágazatban történt leépítéseket követő alacsonyabb szintű tevékenység szempontjából kell megítélni.

8.   táblázat

2006

2007

2008

Vizsgált időszak

Készletek (tonna)

51 650

31 019

48 732

16 611

Indexálva

100

60

94

32

Forrás: A kérdőívre adott válaszok.

f)   Foglalkoztatás, bérek és termelékenység

9.   táblázat

| | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottság – teljes munkaidőre átszámított foglalkoztatottság (FTE) | 706 | 688 | 613 | 606 |
| Index | 100 | 97 | 87 | 86 |
| Munkaerőköltségek (EUR/FTE) | 57 736 | 57 248 | 63 273 | 61 025 |
| Index | 100 | 99 | 110 | 106 |
| Termelékenység (egység/FTE) | 537 | 540 | 585 | 502 |
| Index | 100 | 101 | 109 | 94 |
| Forrás: A kérdőívre adott válaszok. |

2006

2007

2008

Vizsgált időszak

Foglalkoztatottság – teljes munkaidőre átszámított foglalkoztatottság (FTE)

706

688

613

606

Index

100

97

87

86

Munkaerőköltségek (EUR/FTE)

57 736

57 248

63 273

61 025

Index

100

99

110

106

Termelékenység (egység/FTE)

537

540

585

502

Index

100

101

109

94

Forrás: A kérdőívre adott válaszok.

| (77) | Az uniós gazdasági ágazat tevékenységeinek csökkenése miatt az alkalmazottak száma 2008-ban 13 %-kal, majd a vizsgálati időszak során további 1 %-kal esett vissza. A termelékenység csökkenését a tevékenységek leépítésére általánosan jellemző természetük fényében kell megítélni, mivel az alkalmazottak számának csökkenése csak bizonyos idő elteltével követi a termelés visszaesését. Ami a munkaerő-piaci költségeket illeti, azok kis mértékben, 6 %-kal nőttek a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(77)

Az uniós gazdasági ágazat tevékenységeinek csökkenése miatt az alkalmazottak száma 2008-ban 13 %-kal, majd a vizsgálati időszak során további 1 %-kal esett vissza. A termelékenység csökkenését a tevékenységek leépítésére általánosan jellemző természetük fényében kell megítélni, mivel az alkalmazottak számának csökkenése csak bizonyos idő elteltével követi a termelés visszaesését. Ami a munkaerő-piaci költségeket illeti, azok kis mértékben, 6 %-kal nőttek a figyelembe vett időszak alatt.

g)   Nyereségesség, készpénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése, illetve tőkebevonási képesség

10.   táblázat

| | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyereségesség | –9,9 % | –2,4 % | –1,3 % | –18,0 % |
| Év/év | | –7,5 % | +1,1 % | –16,7 % |
| Készpénzforgalom (ezer EUR) | –5 091 | 36 162 | 19 682 | –20 847 |
| Év/év | | 41 253 | –18 480 | –40 529 |
| Beruházások (ezer EUR) | 29 070 | 14 630 | 32 540 | 21 465 |
| Index | 100 | 50,3 | 112 | 74 |
| Beruházások megtérülése | –10 % | –3 % | –2 % | –25 % |
| Év/év | | +7 % | +1 % | –23 % |
| Forrás: A kérdőívre adott válaszok. |

2006

2007

2008

Vizsgált időszak

Nyereségesség

–9,9 %

–2,4 %

–1,3 %

–18,0 %

Év/év

–7,5 %

+1,1 %

–16,7 %

Készpénzforgalom (ezer EUR)

–5 091

36 162

19 682

–20 847

Év/év

41 253

–18 480

–40 529

Beruházások (ezer EUR)

29 070

14 630

32 540

21 465

Index

100

50,3

112

74

Beruházások megtérülése

–10 %

–3 %

–2 %

–25 %

Év/év

+7 %

+1 %

–23 %

Forrás: A kérdőívre adott válaszok.

| (78) | Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszon említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a 2006. évi 9,9 %-os veszteségről a vizsgált időszak alatti 18 %-os veszteségre drámaian visszaesett. Ez a helyzet annak ellenére alakult ki, hogy az uniós gazdasági ágazat gyártási költségei 2008-tól a vizsgálat időszak végéig a fenti 7.b. táblázat szerint is 14 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(78)

Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszon említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a 2006. évi 9,9 %-os veszteségről a vizsgált időszak alatti 18 %-os veszteségre drámaian visszaesett. Ez a helyzet annak ellenére alakult ki, hogy az uniós gazdasági ágazat gyártási költségei 2008-tól a vizsgálat időszak végéig a fenti 7.b. táblázat szerint is 14 %-kal csökkentek.

| (79) | A készpénzforgalomban – ami a gazdasági ágazatnak azon képessége, hogy saját maga finanszírozza a tevékenységeit – tapasztalható tendencia nagymértékben tükrözi a nyereségesség alakulását. Következésképpen a figyelembe vett időszak alatt a készpénzforgalomban lényeges visszaesés tapasztalható. Ugyanez elmondható a beruházások megtérülésére, ami a figyelembe vett időszak alatt, az uniós gazdasági ágazat által elért negatív eredménnyel összhangban, hasonlóan alakult. |
| --- | --- |

(79)

A készpénzforgalomban – ami a gazdasági ágazatnak azon képessége, hogy saját maga finanszírozza a tevékenységeit – tapasztalható tendencia nagymértékben tükrözi a nyereségesség alakulását. Következésképpen a figyelembe vett időszak alatt a készpénzforgalomban lényeges visszaesés tapasztalható. Ugyanez elmondható a beruházások megtérülésére, ami a figyelembe vett időszak alatt, az uniós gazdasági ágazat által elért negatív eredménnyel összhangban, hasonlóan alakult.

| (80) | A fentiek következményeként az uniós gazdasági ágazat beruházásra való képessége korlátozódott, mivel a készpénzforgalma a figyelembe vett időszak alatt jelentősen romlott. Ebből az következik, hogy a beruházások 26,2 %-kal visszaestek a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(80)

A fentiek következményeként az uniós gazdasági ágazat beruházásra való képessége korlátozódott, mivel a készpénzforgalma a figyelembe vett időszak alatt jelentősen romlott. Ebből az következik, hogy a beruházások 26,2 %-kal visszaestek a figyelembe vett időszak alatt.

h)   Növekedés

| (81) | Miközben az uniós felhasználás 2006-tól a vizsgált időszak végéig 28 %-kal esett vissza, az uniós gazdasági ágazat az Unióban értékesített mennyiségét 15 %-kal csökkentette. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiség alakulását vizsgálva a 15 %-os visszaesés kevésbé volt jelentős, mint a 28 %-os csökkenés az uniós felhasználásban. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ugyanazon időszak alatt 12 százalékponttal nőtt. |
| --- | --- |

(81)

Miközben az uniós felhasználás 2006-tól a vizsgált időszak végéig 28 %-kal esett vissza, az uniós gazdasági ágazat az Unióban értékesített mennyiségét 15 %-kal csökkentette. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiség alakulását vizsgálva a 15 %-os visszaesés kevésbé volt jelentős, mint a 28 %-os csökkenés az uniós felhasználásban. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ugyanazon időszak alatt 12 százalékponttal nőtt.

i)   A tényleges dömpingkülönbözet nagysága

| (82) | A KNK-ból érkező behozatalnak a fentiekben, a dömpingről szóló szakaszban részletezett dömpingkülönbözete meghaladja a de minimis határértékét. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(82)

A KNK-ból érkező behozatalnak a fentiekben, a dömpingről szóló szakaszban részletezett dömpingkülönbözete meghaladja a de minimis határértékét. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

5.   A kárra vonatkozó következtetés

| (83) | A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére vonatkozó több mutató jelentősen romlott a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(83)

A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére vonatkozó több mutató jelentősen romlott a figyelembe vett időszak alatt.

| (84) | Az értékesített mennyiség 15 %-kal, a termelés mennyisége 20 %-kal csökkent, a gyártólétesítmények kihasználtsága 86 %-ról 77 %-ra esett vissza, valamint a foglalkoztatást 14 %-kal kellett csökkenteni. Ugyanazon időszak alatt az árak 5 %-kal mérséklődtek. 2008-tól a vizsgált időszak végéig az eladási árak 26 %-kal csökkentek, ezért a nyereségesség drámaian alacsony volt, ami negatív következményekkel járt a beruházásokra és az olyan pénzügyi mutatókra, mint a készpénzforgalom, illetve a beruházások megtérülése. |
| --- | --- |

(84)

Az értékesített mennyiség 15 %-kal, a termelés mennyisége 20 %-kal csökkent, a gyártólétesítmények kihasználtsága 86 %-ról 77 %-ra esett vissza, valamint a foglalkoztatást 14 %-kal kellett csökkenteni. Ugyanazon időszak alatt az árak 5 %-kal mérséklődtek. 2008-tól a vizsgált időszak végéig az eladási árak 26 %-kal csökkentek, ezért a nyereségesség drámaian alacsony volt, ami negatív következményekkel járt a beruházásokra és az olyan pénzügyi mutatókra, mint a készpénzforgalom, illetve a beruházások megtérülése.

| (85) | Még ha a csökkenő felhasználással összefüggésben az uniós gazdasági ágazat képes is volt az Unió piacán a piaci részesedését 12 százalékponttal növelni, az uniós piacon különösen a vizsgált időszak alatt uralkodó alacsony árszínvonal különösen az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének a vizsgált időszak alatti jelentős romlásához vezetett. Az árak nem tették lehetővé a gyártási költségek fedezetét, és az elszenvedett veszteségek elérték a forgalom –18 %-át. |
| --- | --- |

(85)

Még ha a csökkenő felhasználással összefüggésben az uniós gazdasági ágazat képes is volt az Unió piacán a piaci részesedését 12 százalékponttal növelni, az uniós piacon különösen a vizsgált időszak alatt uralkodó alacsony árszínvonal különösen az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének a vizsgált időszak alatti jelentős romlásához vezetett. Az árak nem tették lehetővé a gyártási költségek fedezetét, és az elszenvedett veszteségek elérték a forgalom –18 %-át.

| (86) | Ezen az alapon úgy vélik, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgált időszakban jelentős kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(86)

Ezen az alapon úgy vélik, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgált időszakban jelentős kárt szenvedett.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   Bevezetés

| (87) | Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozta-e. Továbbá, a dömpingelt behozatal mellett azokat az egyéb ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne a dömpingelt behozatal hatásának tulajdonítsák. |
| --- | --- |

(87)

Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozta-e. Továbbá, a dömpingelt behozatal mellett azokat az egyéb ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne a dömpingelt behozatal hatásának tulajdonítsák.

2.   A dömpingelt behozatal hatása

| (88) | Emlékeztetni kell arra, hogy e vizsgálat során a kínai exportáló gyártók nagyon kis mértékben működtek együtt. Az együttműködő exportáló gyártók körülbelül 29 %-át képviselik a vizsgált időszak alatt behozott összes melaminnak. |
| --- | --- |

(88)

Emlékeztetni kell arra, hogy e vizsgálat során a kínai exportáló gyártók nagyon kis mértékben működtek együtt. Az együttműködő exportáló gyártók körülbelül 29 %-át képviselik a vizsgált időszak alatt behozott összes melaminnak.

| (89) | Az Eurostat behozatali statisztikái kimutatták, hogy összességében a Kínából érkező behozatal mennyisége jelentősen, 34 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Vagyis azon időszak alatt, ez a behozatal aránylag nagyobb ütemben csökkent, mint a felhasználás (– 28 %). |
| --- | --- |

(89)

Az Eurostat behozatali statisztikái kimutatták, hogy összességében a Kínából érkező behozatal mennyisége jelentősen, 34 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Vagyis azon időszak alatt, ez a behozatal aránylag nagyobb ütemben csökkent, mint a felhasználás (– 28 %).

| (90) | Az árakat illetően az Eurostat azt jelezte, hogy a figyelembe vett időszak alatt a kínai melamin importára 10 %-kal nőtt. A 2008-tól a vizsgált időszak végéig tartó időszakban jelentősen, 31 %-kal csökkent. Az együttműködő kínai exportőrök ellenőrzött adatai alapján azonban, amelyek a Kínából érkező összes behozatal körülbelül 30 %-át képviselik, az mutatható ki, hogy az átlagos kínai importár sokkal alacsonyabb volt, mint az Eurostat adatai. Megállapították, hogy a vizsgált időszak alatt az együttműködő gyártók átlagosan 10,3 %-kal kínálták alá az uniós gazdasági ágazat árát. |
| --- | --- |

(90)

Az árakat illetően az Eurostat azt jelezte, hogy a figyelembe vett időszak alatt a kínai melamin importára 10 %-kal nőtt. A 2008-tól a vizsgált időszak végéig tartó időszakban jelentősen, 31 %-kal csökkent. Az együttműködő kínai exportőrök ellenőrzött adatai alapján azonban, amelyek a Kínából érkező összes behozatal körülbelül 30 %-át képviselik, az mutatható ki, hogy az átlagos kínai importár sokkal alacsonyabb volt, mint az Eurostat adatai. Megállapították, hogy a vizsgált időszak alatt az együttműködő gyártók átlagosan 10,3 %-kal kínálták alá az uniós gazdasági ágazat árát.

| (91) | Figyelembe véve, milyen szinten nem működött együtt a KNK, úgy vélték, hogy az együttműködő gyártók telephelyein ellenőrzött árnak kell elsőbbséget élveznie az Eurostat árakra vonatkozó adataival szemben. |
| --- | --- |

(91)

Figyelembe véve, milyen szinten nem működött együtt a KNK, úgy vélték, hogy az együttműködő gyártók telephelyein ellenőrzött árnak kell elsőbbséget élveznie az Eurostat árakra vonatkozó adataival szemben.

| (92) | A behozott melamin mennyiségének havi bontásban történő elemzése kimutatta, hogy amikor az ágazati válság a mélypontján volt, a vizsgált időszak első felében, a kínai behozatal tömegesen jelen volt az Unió piacán, és a vizsgált időszak első felében az uniós piacnak akár 15 %-os piaci részesedését is magáénak tudhatta. Figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat szerkezetét és gyártási folyamatait, a piaci részesedésének megőrzése érdekében nem volt más választása, mint hogy csökkenti eladási árát. Bár a kínai exportőrök a vizsgált időszak második felében jelentősen csökkentették exportjukat az Unióba, a vizsgált időszak elején tapasztalható tömeges jelenlétük és az eladási áraik alacsony szintjének negatív hatása a vizsgált időszak hátralévő részében továbbra is hatással volt az Unió piacára és az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(92)

A behozott melamin mennyiségének havi bontásban történő elemzése kimutatta, hogy amikor az ágazati válság a mélypontján volt, a vizsgált időszak első felében, a kínai behozatal tömegesen jelen volt az Unió piacán, és a vizsgált időszak első felében az uniós piacnak akár 15 %-os piaci részesedését is magáénak tudhatta. Figyelembe véve az uniós gazdasági ágazat szerkezetét és gyártási folyamatait, a piaci részesedésének megőrzése érdekében nem volt más választása, mint hogy csökkenti eladási árát. Bár a kínai exportőrök a vizsgált időszak második felében jelentősen csökkentették exportjukat az Unióba, a vizsgált időszak elején tapasztalható tömeges jelenlétük és az eladási áraik alacsony szintjének negatív hatása a vizsgált időszak hátralévő részében továbbra is hatással volt az Unió piacára és az uniós gazdasági ágazatra.

| (93) | A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt a termelés komoly visszaesésétől, a kapacitáskihasználtsági arány mérséklődésétől, az értékesített mennyiség és a foglalkoztatás csökkenésétől szenvedett. Az uniós gazdasági ágazat szerkezete és a fenti kárt okozó tényezők alakulása arra utalnak, hogy a gazdasági helyzetének romlása bizonyos mértékben a válsághelyzet és a piacon tapasztalható alacsony kereslet következménye volt, amint azt az alábbi (97)–(100) preambulumbekezdésekben kifejtjük. De következménye volt az árak alacsony szintjének és különösen 2008-tól a vizsgált időszak végéig a kínai export által gyakorolt nyomásnak is, ami nem tette lehetővé a költségek fedezetét. Következésképpen a vizsgált időszakban felhalmozódott veszteség elérte a forgalom – 18 %-át. |
| --- | --- |

(93)

A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt a termelés komoly visszaesésétől, a kapacitáskihasználtsági arány mérséklődésétől, az értékesített mennyiség és a foglalkoztatás csökkenésétől szenvedett. Az uniós gazdasági ágazat szerkezete és a fenti kárt okozó tényezők alakulása arra utalnak, hogy a gazdasági helyzetének romlása bizonyos mértékben a válsághelyzet és a piacon tapasztalható alacsony kereslet következménye volt, amint azt az alábbi (97)–(100) preambulumbekezdésekben kifejtjük. De következménye volt az árak alacsony szintjének és különösen 2008-tól a vizsgált időszak végéig a kínai export által gyakorolt nyomásnak is, ami nem tette lehetővé a költségek fedezetét. Következésképpen a vizsgált időszakban felhalmozódott veszteség elérte a forgalom – 18 %-át.

| (94) | Figyelembe véve a KNK-ban lefolytatott piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat során tapasztalt torzulásokat, a dömpingkülönbözet kimutatott magas szintjét és tekintettel különösen a fenti (92) preambulumbekezdés megállapításaira, úgy vélik, hogy az alacsony árú dömpingelt behozatal jelenléte, amellyel az uniós gazdasági ágazat árát több mint 10 %-kal alákínálták az uniós piacon – még a csökkenő piaci részesedés mellett is – szerepet játszott az uniós piacon a teljes vizsgált időszak során az eladási árakban tapasztalható negatív tendencia további romlásában. |
| --- | --- |

(94)

Figyelembe véve a KNK-ban lefolytatott piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat során tapasztalt torzulásokat, a dömpingkülönbözet kimutatott magas szintjét és tekintettel különösen a fenti (92) preambulumbekezdés megállapításaira, úgy vélik, hogy az alacsony árú dömpingelt behozatal jelenléte, amellyel az uniós gazdasági ágazat árát több mint 10 %-kal alákínálták az uniós piacon – még a csökkenő piaci részesedés mellett is – szerepet játszott az uniós piacon a teljes vizsgált időszak során az eladási árakban tapasztalható negatív tendencia további romlásában.

| (95) | Ezen az alapon a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között az okozati összefüggés megállapítható. |
| --- | --- |

(95)

Ezen az alapon a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között az okozati összefüggés megállapítható.

3.   Egyéb tényezők hatása

| (96) | Az okozati összefüggés kapcsán megvizsgált egyéb tényezők a kereslet alakulása az uniós piacon, a gazdasági válság, az uniós gazdasági ágazat gyártási költségei, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, valamint a más harmadik országokból származó melaminbehozatal voltak. |
| --- | --- |

(96)

Az okozati összefüggés kapcsán megvizsgált egyéb tényezők a kereslet alakulása az uniós piacon, a gazdasági válság, az uniós gazdasági ágazat gyártási költségei, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, valamint a más harmadik országokból származó melaminbehozatal voltak.

a)   A kereslet alakulása az uniós piacon és a gazdasági válság

| (97) | Emlékeztetni kell arra, hogy a melamint főleg a lakásfelszerelési és építési piacokon alkalmazzák. A gazdasági válságot követően a lakásfelszerelési és az építési piacok összeszűkültek, ami a felhasználás zsugorodásával járt nem csupán az uniós piacon, hanem világszerte. Figyelembe véve, hogy világszerte messze az EU a melamin legnagyobb piaca, a válság negatív hatással volt erre a piacra. Ezt szemléltette a felhasználás 28 %-os csökkenése, az uniós gazdasági ágazat általi gyártás leállítások, valamint az eladási árak visszaesése. |
| --- | --- |

(97)

Emlékeztetni kell arra, hogy a melamint főleg a lakásfelszerelési és építési piacokon alkalmazzák. A gazdasági válságot követően a lakásfelszerelési és az építési piacok összeszűkültek, ami a felhasználás zsugorodásával járt nem csupán az uniós piacon, hanem világszerte. Figyelembe véve, hogy világszerte messze az EU a melamin legnagyobb piaca, a válság negatív hatással volt erre a piacra. Ezt szemléltette a felhasználás 28 %-os csökkenése, az uniós gazdasági ágazat általi gyártás leállítások, valamint az eladási árak visszaesése.

| (98) | A fenti tények és megfontolások így arra utalnak, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár egy része a gazdasági válságnak tudható be. |
| --- | --- |

(98)

A fenti tények és megfontolások így arra utalnak, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár egy része a gazdasági válságnak tudható be.

| (99) | Azt azonban szem előtt kell tartani, hogy ahogy az a fenti (88)–(95) preambulumbekezdésekben ismertetésre került, a kínai melaminpiacon egyértelmű torzulások voltak. Továbbá, a KNK-ból származó dömpingelt behozatallal a vizsgált időszak alatt az uniós gazdasági ágazat árát átlagosan 10 %-kal kínálták alá, ezáltal tovább fokozva az árszínvonalat érő negatív hatásokat, különösen a vizsgált időszak alatt. |
| --- | --- |

(99)

Azt azonban szem előtt kell tartani, hogy ahogy az a fenti (88)–(95) preambulumbekezdésekben ismertetésre került, a kínai melaminpiacon egyértelmű torzulások voltak. Továbbá, a KNK-ból származó dömpingelt behozatallal a vizsgált időszak alatt az uniós gazdasági ágazat árát átlagosan 10 %-kal kínálták alá, ezáltal tovább fokozva az árszínvonalat érő negatív hatásokat, különösen a vizsgált időszak alatt.

| (100) | Figyelembe véve a fenti (92) preambulumbekezdésben leírtak szerint a kínai exportőrök által gyakorolt alákínálást, valamint a vizsgált időszak alatt a jelenlétük szelektív növelését, még ha vélhetőleg az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett súlyos kár egy része a gazdasági válságnak tudható is be, attól még a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett súlyos kár közötti okozati összefüggés nem szűnik meg. |
| --- | --- |

(100)

Figyelembe véve a fenti (92) preambulumbekezdésben leírtak szerint a kínai exportőrök által gyakorolt alákínálást, valamint a vizsgált időszak alatt a jelenlétük szelektív növelését, még ha vélhetőleg az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett súlyos kár egy része a gazdasági válságnak tudható is be, attól még a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett súlyos kár közötti okozati összefüggés nem szűnik meg.

b)   Az uniós gazdasági ágazat gyártási költségei

| (101) | A vizsgálat kimutatta, hogy a melamin előállítása tőkeintenzív és az állandó költségek aránya magas. Az uniós gazdasági ágazat melamingyártási költségei a figyelembe vett időszak alatt stabilak maradtak, de 2008-tól a vizsgált időszak végéig 14 %-kal csökkentek, amint azt a fenti 7.b. táblázat szemlélteti. Ennek az uniós gazdasági ágazat nyereségességében bizonyos fokú visszalendülést kellett volna lehetővé tennie, de az uniós piacon uralkodó alacsony árszint és az alacsony árú, KNK-ból származó dömpingelt behozatallal gyakorolt alákínálás nem tette lehetővé ennek a helyzetnek a megvalósulását. |
| --- | --- |

(101)

A vizsgálat kimutatta, hogy a melamin előállítása tőkeintenzív és az állandó költségek aránya magas. Az uniós gazdasági ágazat melamingyártási költségei a figyelembe vett időszak alatt stabilak maradtak, de 2008-tól a vizsgált időszak végéig 14 %-kal csökkentek, amint azt a fenti 7.b. táblázat szemlélteti. Ennek az uniós gazdasági ágazat nyereségességében bizonyos fokú visszalendülést kellett volna lehetővé tennie, de az uniós piacon uralkodó alacsony árszint és az alacsony árú, KNK-ból származó dömpingelt behozatallal gyakorolt alákínálás nem tette lehetővé ennek a helyzetnek a megvalósulását.

| (102) | Ennek megfelelően azt a következtetést vonták le, hogy a gyártási költségek nem voltak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár okozói. |
| --- | --- |

(102)

Ennek megfelelően azt a következtetést vonták le, hogy a gyártási költségek nem voltak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár okozói.

c)   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (103) | Bár a kár és az okozati összefüggés elemzése az uniós gazdasági ágazat uniós piacon tapasztalható helyzetére összpontosított, az exportteljesítményét is megvizsgálták, mint másik lehetséges tényezőt, amely a megállapított kárt megmagyarázhatja.

  11.   táblázat | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Export (ezer tonna) | 84 103 | 78 956 | 68 560 | 85 146 |
| Index | 100 | 94 | 82 | 101 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott válaszok. |

(103)

Bár a kár és az okozati összefüggés elemzése az uniós gazdasági ágazat uniós piacon tapasztalható helyzetére összpontosított, az exportteljesítményét is megvizsgálták, mint másik lehetséges tényezőt, amely a megállapított kárt megmagyarázhatja.

11.   táblázat

2006

2007

2008

Vizsgált időszak

Export (ezer tonna)

84 103

78 956

68 560

85 146

Index

100

94

82

101

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott válaszok.

| (104) | Az elemzés kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat által független feleknek értékesített export a figyelembe vett időszak során stabil maradt 85 000 tonna, vagy a gyártás 28 %-a körül. A panaszosok exportteljesítménye így még a válság alatt is nagyon jó volt. Ezért az uniós gazdasági ágazat kár sújtotta helyzete nem magyarázható vagy tudható be a kivitelnek. |
| --- | --- |

(104)

Az elemzés kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat által független feleknek értékesített export a figyelembe vett időszak során stabil maradt 85 000 tonna, vagy a gyártás 28 %-a körül. A panaszosok exportteljesítménye így még a válság alatt is nagyon jó volt. Ezért az uniós gazdasági ágazat kár sújtotta helyzete nem magyarázható vagy tudható be a kivitelnek.

d)   Az egyéb harmadik országokból származó behozatal

| (105) | Az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyisége és árai 2006-tól a vizsgált időszak végéig a következőképpen alakultak:

  12.   táblázat










  Az egyéb harmadik országok | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozatal (tonna) | 45 480 | 41 060 | 24 835 | 16 473 |
| Index | 100 | 90 | 55 | 36 |
| Piaci részesedés | 12,3 % | 10,6 % | 7,7 % | 6,2 % |
| Index | 100 | 86 | 62 | 50 |
| Ár (EUR/tonna) | 820 | 941 | 1 094 | 895 |
| Index | 100 | 115 | 133 | 109 |
| Forrás: Eurostat. |

(105)

Az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyisége és árai 2006-tól a vizsgált időszak végéig a következőképpen alakultak:

12.   táblázat

Az egyéb harmadik országok

2006

2007

2008

Vizsgált időszak

Behozatal (tonna)

45 480

41 060

24 835

16 473

Index

100

90

55

36

Piaci részesedés

12,3 %

10,6 %

7,7 %

6,2 %

Index

100

86

62

50

Ár (EUR/tonna)

820

941

1 094

895

Index

100

115

133

109

Forrás: Eurostat.

| (106) | Iránt és Szaúd-Arábiát leszámítva, a vizsgált időszak alatt az egyedi harmadik országokból származó behozatal a de minimis küszöbérték, azaz az uniós piac 1 %-os piaci részesedése alatt volt. A vizsgálat kimutatta, hogy a harmadik országokból származó behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak alatt csökkent. Ami Iránt és Szaúd-Arábiát illeti, amely országok a vizsgált időszak során az uniós felhasználás 4,4 %-át, illetve 1,4 %-át képviselték, azt állapították meg, hogy az árazásuk magasabb volt, mint az együttműködő kínai exportőröké. Ezért úgy vélik, hogy ezek a mennyiségek és árak csak korlátozott hatással lehettek az EU piacára, ha egyáltalán volt hatásuk. |
| --- | --- |

(106)

Iránt és Szaúd-Arábiát leszámítva, a vizsgált időszak alatt az egyedi harmadik országokból származó behozatal a de minimis küszöbérték, azaz az uniós piac 1 %-os piaci részesedése alatt volt. A vizsgálat kimutatta, hogy a harmadik országokból származó behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak alatt csökkent. Ami Iránt és Szaúd-Arábiát illeti, amely országok a vizsgált időszak során az uniós felhasználás 4,4 %-át, illetve 1,4 %-át képviselték, azt állapították meg, hogy az árazásuk magasabb volt, mint az együttműködő kínai exportőröké. Ezért úgy vélik, hogy ezek a mennyiségek és árak csak korlátozott hatással lehettek az EU piacára, ha egyáltalán volt hatásuk.

| (107) | A fentiek alapján ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy az e harmadik országokból származó behozatal nem járult jelentősen hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett súlyos kárhoz. |
| --- | --- |

(107)

A fentiek alapján ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy az e harmadik országokból származó behozatal nem járult jelentősen hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett súlyos kárhoz.

4.   Következtetés az okozati összefüggésről

| (108) | A fenti elemzés kimutatta, hogy a KNK-ból származó alacsony árú dömpingelt behozatal mennyiségében és piaci részesedésében lényeges csökkenés történt a figyelembe vett időszak alatt. Mindazonáltal ezt a behozatalt jelentősen dömpingelt áron értékesítették, a vizsgált időszakban 10 %-kal alákínálva az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon felszámított árakat. Ez az uniós piacon uralkodó eladási árra gyakorolt negatív hatás a teljes vizsgált időszak alatt tartott. Mindezekre a tényekre és megfontolásokra alapozva úgy vélték, hogy a vizsgált időszak alatt a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között az okozati összefüggés fennállt. |
| --- | --- |

(108)

A fenti elemzés kimutatta, hogy a KNK-ból származó alacsony árú dömpingelt behozatal mennyiségében és piaci részesedésében lényeges csökkenés történt a figyelembe vett időszak alatt. Mindazonáltal ezt a behozatalt jelentősen dömpingelt áron értékesítették, a vizsgált időszakban 10 %-kal alákínálva az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon felszámított árakat. Ez az uniós piacon uralkodó eladási árra gyakorolt negatív hatás a teljes vizsgált időszak alatt tartott. Mindezekre a tényekre és megfontolásokra alapozva úgy vélték, hogy a vizsgált időszak alatt a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között az okozati összefüggés fennállt.

| (109) | Azon egyéb ismert tényezők vizsgálata, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak kimutatta, hogy ezek a tényezők nem tűnnek a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett súlyos kár közötti okozati összefüggés megállapítását visszavonó jellegűnek. |
| --- | --- |

(109)

Azon egyéb ismert tényezők vizsgálata, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak kimutatta, hogy ezek a tényezők nem tűnnek a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett súlyos kár közötti okozati összefüggés megállapítását visszavonó jellegűnek.

| (110) | A fenti elemzés alapján, amely megfelelően megkülönböztette és elkülönítette az uniós gazdasági ágazat helyzetére a valamennyi ismert tényező által gyakorolt hatásokat a dömpingelt behozatal kárt okozó hatásától, ideiglenesen az a következtetés került levonásra, hogy a KNK-ból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében súlyos kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(110)

A fenti elemzés alapján, amely megfelelően megkülönböztette és elkülönítette az uniós gazdasági ágazat helyzetére a valamennyi ismert tényező által gyakorolt hatásokat a dömpingelt behozatal kárt okozó hatásától, ideiglenesen az a következtetés került levonásra, hogy a KNK-ból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében súlyos kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

F.   UNIÓS ÉRDEK

1.   Előzetes észrevétel

| (111) | Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a káros dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére, fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy ebben a konkrét esetben dömpingellenes intézkedések elfogadása nem áll az Unió érdekében. Az uniós érdek elemzése valamennyi érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és az érintett termék felhasználóinak érdekeit is. |
| --- | --- |

(111)

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a káros dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére, fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy ebben a konkrét esetben dömpingellenes intézkedések elfogadása nem áll az Unió érdekében. Az uniós érdek elemzése valamennyi érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és az érintett termék felhasználóinak érdekeit is.

2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (112) | Az uniós gazdasági ágazat három gyártóból áll, amelyek üzemei az Unió különböző tagállamaiban találhatóak, és a hasonló termékkel kapcsolatban közvetlenül több mint 600 embert foglalkoztatnak. |
| --- | --- |

(112)

Az uniós gazdasági ágazat három gyártóból áll, amelyek üzemei az Unió különböző tagállamaiban találhatóak, és a hasonló termékkel kapcsolatban közvetlenül több mint 600 embert foglalkoztatnak.

| (113) | Az uniós gazdasági ágazat a KNK-ból származó dömpingelt behozatal következtében súlyos kárt szenvedett el. Emlékeztetésképpen a vonatkozó kármutatók többsége a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutatott. Különösen az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményével kapcsolatos kármutatókat, mint például a nyereségességet, készpénzforgalmat és a beruházások megtérülését érintette súlyosan a behozatal. Úgy vélték, hogy intézkedések nélkül a melaminágazat fellendülése nem lesz elégséges ahhoz, hogy lehetővé tegye az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének helyreállítását. |
| --- | --- |

(113)

Az uniós gazdasági ágazat a KNK-ból származó dömpingelt behozatal következtében súlyos kárt szenvedett el. Emlékeztetésképpen a vonatkozó kármutatók többsége a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutatott. Különösen az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményével kapcsolatos kármutatókat, mint például a nyereségességet, készpénzforgalmat és a beruházások megtérülését érintette súlyosan a behozatal. Úgy vélték, hogy intézkedések nélkül a melaminágazat fellendülése nem lesz elégséges ahhoz, hogy lehetővé tegye az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének helyreállítását.

| (114) | Az ideiglenes dömpingellenes vám kivetése várhatóan helyreállítja a hatékony kereskedelmi feltételeket az uniós piacon, ami lehetővé teszi, hogy a melamin árai tükrözzék a különböző összetevők költségeit és a piaci körülményeket. Az ideiglenes intézkedések kivetése és az ágazat fellendülése várhatóan lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy méretgazdaságos legyen, és ezáltal megtartsa piaci részesedését, ami pozitív hatással lesz a gazdasági helyzetére és nyereségességére. |
| --- | --- |

(114)

Az ideiglenes dömpingellenes vám kivetése várhatóan helyreállítja a hatékony kereskedelmi feltételeket az uniós piacon, ami lehetővé teszi, hogy a melamin árai tükrözzék a különböző összetevők költségeit és a piaci körülményeket. Az ideiglenes intézkedések kivetése és az ágazat fellendülése várhatóan lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy méretgazdaságos legyen, és ezáltal megtartsa piaci részesedését, ami pozitív hatással lesz a gazdasági helyzetére és nyereségességére.

| (115) | Ezért azt a következtetést vonták le, hogy a KNK-ból származó melamin behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kivetése az uniós gazdasági ágazat érdeket szolgálná. |
| --- | --- |

(115)

Ezért azt a következtetést vonták le, hogy a KNK-ból származó melamin behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kivetése az uniós gazdasági ágazat érdeket szolgálná.

3.   A felhasználók érdeke

| (116) | Ebben az ügyben a felhasználók együttműködése aránylag alacsony szintű volt. Az Unió piacán ismert 44 felhasználónak küldtek ki kérdőívet, de mindössze hét választ találtak kellőképpen értelmezhetőnek ahhoz, hogy a gazdasági helyzetüket, valamint a dömpingellenes intézkedéseknek a tevékenységükre való esetleges hatását értékeljék. Az együttműködő felhasználók az uniós felhasználásnak körülbelül 10 %-át képviselik. |
| --- | --- |

(116)

Ebben az ügyben a felhasználók együttműködése aránylag alacsony szintű volt. Az Unió piacán ismert 44 felhasználónak küldtek ki kérdőívet, de mindössze hét választ találtak kellőképpen értelmezhetőnek ahhoz, hogy a gazdasági helyzetüket, valamint a dömpingellenes intézkedéseknek a tevékenységükre való esetleges hatását értékeljék. Az együttműködő felhasználók az uniós felhasználásnak körülbelül 10 %-át képviselik.

| (117) | Az uniós gazdasági ágazat szerint a felhasználó iparág gyártási költségeiben a melamin aránya legfeljebb 3 %, illetve átlagosan 2 %. Amennyiben a vizsgálat hátralévő részében, a felhasználók telephelyein történő további ellenőrző látogatások során ez megerősítésre kerül, a javasolt dömpingellenes intézkedések a felhasználó iparágra korlátozott hatással lesznek. |
| --- | --- |

(117)

Az uniós gazdasági ágazat szerint a felhasználó iparág gyártási költségeiben a melamin aránya legfeljebb 3 %, illetve átlagosan 2 %. Amennyiben a vizsgálat hátralévő részében, a felhasználók telephelyein történő további ellenőrző látogatások során ez megerősítésre kerül, a javasolt dömpingellenes intézkedések a felhasználó iparágra korlátozott hatással lesznek.

| (118) | A felhasználóktól kapott kevés értelmezhető válasz alapján úgy tűnik, hogy a felhasználók gyártási költségeiben a melamin aránya körülbelül 10 % lehet. Az intézkedések esetleges hatása így negatív lehet – a nyereségességük szintjétől függően, amelyről a felhasználók nem adtak egyértelmű tájékoztatást. Amint az fentebb említésre került, ellenőrző látogatások lesznek a fő felhasználók telephelyein a vizsgálat hátralévő részében. A Bizottság törekedni fog a felhasználó ipar részéről történő fokozottabb együttműködésre is. |
| --- | --- |

(118)

A felhasználóktól kapott kevés értelmezhető válasz alapján úgy tűnik, hogy a felhasználók gyártási költségeiben a melamin aránya körülbelül 10 % lehet. Az intézkedések esetleges hatása így negatív lehet – a nyereségességük szintjétől függően, amelyről a felhasználók nem adtak egyértelmű tájékoztatást. Amint az fentebb említésre került, ellenőrző látogatások lesznek a fő felhasználók telephelyein a vizsgálat hátralévő részében. A Bizottság törekedni fog a felhasználó ipar részéről történő fokozottabb együttműködésre is.

| (119) | Egyes felek utaltak arra, hogy mivel az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése nagyon magas, ebben az esetben a dömpingellenes intézkedések bevezetésének a fő hatása az lehet, hogy az ágazat a melamin árát megemeli, amint bevezetik az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(119)

Egyes felek utaltak arra, hogy mivel az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése nagyon magas, ebben az esetben a dömpingellenes intézkedések bevezetésének a fő hatása az lehet, hogy az ágazat a melamin árát megemeli, amint bevezetik az intézkedéseket.

| (120) | Mindazonáltal úgy vélik, hogy a dömpingelt kínai behozatalra vonatkozó intézkedések bevezetésének elmaradása azzal járhat, hogy egyes uniós gyártók tovább csökkentik a termelésüket, majd esetleg olyan problémák jelentkezhetnek, hogy az uniós piacon, a melamin világviszonylatban legnagyobb piacán, hiány alakul ki az ellátásban. |
| --- | --- |

(120)

Mindazonáltal úgy vélik, hogy a dömpingelt kínai behozatalra vonatkozó intézkedések bevezetésének elmaradása azzal járhat, hogy egyes uniós gyártók tovább csökkentik a termelésüket, majd esetleg olyan problémák jelentkezhetnek, hogy az uniós piacon, a melamin világviszonylatban legnagyobb piacán, hiány alakul ki az ellátásban.

| (121) | A fenti tények és megfontolások alapján úgy vélik, hogy ebben a szakaszban nem fordultak elő olyan megalapozott bizonyítékok, amelyek alátámasztanák azt, hogy az ideiglenes intézkedések bevezetésének hatása a felhasználó iparág tevékenységére tekintettel aránytalan lenne. Következésképpen úgy vélik, hogy nincsenek kényszerítő okok az ideiglenes intézkedések bevezetése ellen. |
| --- | --- |

(121)

A fenti tények és megfontolások alapján úgy vélik, hogy ebben a szakaszban nem fordultak elő olyan megalapozott bizonyítékok, amelyek alátámasztanák azt, hogy az ideiglenes intézkedések bevezetésének hatása a felhasználó iparág tevékenységére tekintettel aránytalan lenne. Következésképpen úgy vélik, hogy nincsenek kényszerítő okok az ideiglenes intézkedések bevezetése ellen.

4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (122) | Tekintettel a fentiekre, ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy összességében, az uniós érdekkel kapcsolatban rendelkezésre álló információk alapján, nincs kényszerítő ok, amely a KNK-ból származó melamin behozatala vonatkozásában az ideiglenes intézkedések bevezetése ellen szólna. |
| --- | --- |

(122)

Tekintettel a fentiekre, ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy összességében, az uniós érdekkel kapcsolatban rendelkezésre álló információk alapján, nincs kényszerítő ok, amely a KNK-ból származó melamin behozatala vonatkozásában az ideiglenes intézkedések bevezetése ellen szólna.

G.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (123) | A dömpingkülönbözettel, a kárral, az okozati összefüggéssel valamint az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetések fényében az ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket annak megelőzésére kell bevezetni, hogy a dömpingelt behozatal ne okozhasson további kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(123)

A dömpingkülönbözettel, a kárral, az okozati összefüggéssel valamint az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetések fényében az ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket annak megelőzésére kell bevezetni, hogy a dömpingelt behozatal ne okozhasson további kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

| (124) | Ezen intézkedések szintjének meghatározása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vámot. |
| --- | --- |

(124)

Ezen intézkedések szintjének meghatározása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vámot.

| (125) | A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám kiszámításakor figyelembe veszik, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a gyártási költségeiket fedezni tudják, és, hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyenek szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne. Úgy vélik, hogy a dömpingelt behozatal nélkül elérhető nyereséget a 2003-as évre kell alapozni, ami az egyetlen olyan év volt, amikor az uniós gazdasági ágazat nyereséget realizált, illetve a kínai behozatal kevésbé volt jelen az Unió piacán. Így figyelembe veszik, hogy a forgalom 5 %-os haszonkulcsa tekinthető annak a megfelelő minimumnak, amely realizálását az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában elvárhatta volna. |
| --- | --- |

(125)

A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám kiszámításakor figyelembe veszik, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a gyártási költségeiket fedezni tudják, és, hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyenek szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne. Úgy vélik, hogy a dömpingelt behozatal nélkül elérhető nyereséget a 2003-as évre kell alapozni, ami az egyetlen olyan év volt, amikor az uniós gazdasági ágazat nyereséget realizált, illetve a kínai behozatal kevésbé volt jelen az Unió piacán. Így figyelembe veszik, hogy a forgalom 5 %-os haszonkulcsa tekinthető annak a megfelelő minimumnak, amely realizálását az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában elvárhatta volna.

| (126) | Az uniós gazdasági ágazat számára ezen az alapon számították ki a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó árat úgy kapták meg, hogy a fent említett 5 %-os haszonkulcsot hozzáadták a gyártási költségekhez. |
| --- | --- |

(126)

Az uniós gazdasági ágazat számára ezen az alapon számították ki a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó árat úgy kapták meg, hogy a fent említett 5 %-os haszonkulcsot hozzáadták a gyártási költségekhez.

| (127) | Ezt követően a szükséges áremelést az alapján határozták meg, hogy összehasonlították az együttműködő KNK-beli exportáló gyártóknak a behozatal költségeivel és vámokkal megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos importárát az uniós gazdasági ágazatnak a vizsgált időszak alatt az uniós piacra vetített kárt nem okozó árával. Az összehasonlításból következő különbözetet ezt követően az összehasonlított ártípusok átlagos CIF-importértékének százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(127)

Ezt követően a szükséges áremelést az alapján határozták meg, hogy összehasonlították az együttműködő KNK-beli exportáló gyártóknak a behozatal költségeivel és vámokkal megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos importárát az uniós gazdasági ágazatnak a vizsgált időszak alatt az uniós piacra vetített kárt nem okozó árával. Az összehasonlításból következő különbözetet ezt követően az összehasonlított ártípusok átlagos CIF-importértékének százalékában fejezték ki.

2.   Átmeneti intézkedések

| (128) | Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű átmeneti dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó érintett termék behozatalára. |
| --- | --- |

(128)

Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű átmeneti dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó érintett termék behozatalára.

| (129) | A vállalatok egyéni, az e rendeletben meghatározott, dömpingellenes vámtételeit e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Ezért a vámtételek a vállalatok vonatkozásában a vizsgálat alatt tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámtételekkel) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó termékek behozatalára és a vállalatok – vagyis az említett konkrét jogi személyek – által előállított termékekre alkalmazandóak. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem nevezett vállalat – ideértve a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezeteket – által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni. |
| --- | --- |

(129)

A vállalatok egyéni, az e rendeletben meghatározott, dömpingellenes vámtételeit e vizsgálat ténymegállapításai alapján állapították meg. Ezért a vámtételek a vállalatok vonatkozásában a vizsgálat alatt tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámtételekkel) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó termékek behozatalára és a vállalatok – vagyis az említett konkrét jogi személyek – által előállított termékekre alkalmazandóak. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem nevezett vállalat – ideértve a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezeteket – által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni.

| (130) | Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz (3) kell intézni, mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, illetve belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például a névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételek alkalmazására jogosult vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosítják. |
| --- | --- |

(130)

Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) haladéktalanul a Bizottsághoz (3) kell intézni, mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, illetve belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például a névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételek alkalmazására jogosult vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosítják.

| (131) | A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a maradványvám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgált időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(131)

A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a maradványvám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgált időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.

| (132) | A megállapított dömping- és kárkülönbözetek a következők:







  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet |
| --- | --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant | 44,9 % | 46,5 % |
| Shandong Liaherd | 47,6 % | 47,8 % |
| Henan Junhua | 49,0 % | 53,9 % |
| Az összes többi vállalat | 65,6 % | 65,2 % |

(132)

A megállapított dömping- és kárkülönbözetek a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Sichuan Golden Elephant

44,9 %

46,5 %

Shandong Liaherd

47,6 %

47,8 %

Henan Junhua

49,0 %

53,9 %

Az összes többi vállalat

65,6 %

65,2 %

H.   KÖZZÉTÉTEL

| (133) | A fenti ideiglenes ténymegállapításokról valamennyi érdekelt felet tájékoztatják, akiket felkérnek az álláspontjuk írásbeli ismertetésére, illetve meghallgatás kérésére. Az észrevételeiket elemzik és igazolt esetben bármilyen végleges megállapítás meghozatala előtt figyelembe veszik. Továbbá le kell szögezni, hogy az e rendeletben kivetett dömpingellenes vámokkal kapcsolatos ténymegállapítások ideiglenesek, és a végleges ténymegállapítások céljából esetleg felül kell azokat vizsgálni, |
| --- | --- |

(133)

A fenti ideiglenes ténymegállapításokról valamennyi érdekelt felet tájékoztatják, akiket felkérnek az álláspontjuk írásbeli ismertetésére, illetve meghallgatás kérésére. Az észrevételeiket elemzik és igazolt esetben bármilyen végleges megállapítás meghozatala előtt figyelembe veszik. Továbbá le kell szögezni, hogy az e rendeletben kivetett dömpingellenes vámokkal kapcsolatos ténymegállapítások ideiglenesek, és a végleges ténymegállapítások céljából esetleg felül kell azokat vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ideiglenes dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2933 61 00 KN-kód alá tartozó melamin behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alábbi vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Vám (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Sichuan Golden Elephant | 44,9 | A986 |
| Shandong Liaherd | 47,6 | A987 |
| Henan Junhua | 49,0 | A988 |
| Az összes többi vállalat | 65,2 | A999 |

Vállalat

Vám (%)

Kiegészítő TARIC-kód

Sichuan Golden Elephant

44,9

A986

Shandong Liaherd

47,6

A987

Henan Junhua

49,0

A988

Az összes többi vállalat

65,2

A999

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező biztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek kérhetik azon lényeges tények és megállapítások kiadását, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik véleményüket, és szóbeli meghallgatásra jelentkezhetnek a Bizottságnál az e rendelet hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül.

(2)   Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. november 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 40., 2010.2.17., 10. o.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium (Európai Bizottság, Kereskedelmi Főigazgatóság, H Igazgatóság, 1049 Brüsszel, Belgium).

3

---

| 16.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/27

---

A BIZOTTSÁG 1036/2010/EU RENDELETE

(2010. november 15.)

a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2010. február 17-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indít a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2010. február 17-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indít a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan.

| (2) | Az eljárás megindítására az Industrias Quimicas del Ebro SA, a MAL Magyar Alumínium Zrt., a PQ Silicas BV, a Silkem d.o.o. és a Zeolite Mira Srl Unipersonale (a továbbiakban: panaszosok) által 2010. január 4-én benyújtott panasz alapján került sor; e vállalatok termelése a zeolit-A-por teljes uniós termelésének jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárás megindítására az Industrias Quimicas del Ebro SA, a MAL Magyar Alumínium Zrt., a PQ Silicas BV, a Silkem d.o.o. és a Zeolite Mira Srl Unipersonale (a továbbiakban: panaszosok) által 2010. január 4-én benyújtott panasz alapján került sor; e vállalatok termelése a zeolit-A-por teljes uniós termelésének jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

1.2.   Az eljárásban érintett felek

| (3) | A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszosokat, egyéb ismert uniós gyártókat, a bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoportot, az importőröket, a felhasználókat és az egyéb ismert érintett feleket, valamint Bosznia-Hercegovina képviselőit az eljárás megindításáról. A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszosokat, egyéb ismert uniós gyártókat, a bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoportot, az importőröket, a felhasználókat és az egyéb ismert érintett feleket, valamint Bosznia-Hercegovina képviselőit az eljárás megindításáról. A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.

| (4) | A panaszosok, az uniós gyártók, a bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoport, az importőrök és a felhasználók ismertették álláspontjukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki ezt kérelmezte és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(4)

A panaszosok, az uniós gyártók, a bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoport, az importőrök és a felhasználók ismertették álláspontjukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki ezt kérelmezte és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

| (5) | Tekintettel arra, hogy sok uniós gyártó és importőr van, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételre kerül sor. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor össze tudja állítani a mintát, minden ismert uniós gyártót és importőrt felkért arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint adjon alapinformációkat az (alábbi 2.1. szakaszban meghatározott) érintett termékkel kapcsolatban a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakban folytatott tevékenységeiről. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel arra, hogy sok uniós gyártó és importőr van, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételre kerül sor. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor össze tudja állítani a mintát, minden ismert uniós gyártót és importőrt felkért arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint adjon alapinformációkat az (alábbi 2.1. szakaszban meghatározott) érintett termékkel kapcsolatban a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakban folytatott tevékenységeiről.

| (6) | Az alábbi (16) preambulumbekezdésből kiderül, hogy nyolc uniós gyártó adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A Bizottság az együttműködő uniós gyártóktól beérkezett információk alapján azt a négy uniós gyártót vette fel a mintába, amely a legnagyobb termelési/értékesítési volumennel rendelkezik az Unióban. |
| --- | --- |

(6)

Az alábbi (16) preambulumbekezdésből kiderül, hogy nyolc uniós gyártó adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A Bizottság az együttműködő uniós gyártóktól beérkezett információk alapján azt a négy uniós gyártót vette fel a mintába, amely a legnagyobb termelési/értékesítési volumennel rendelkezik az Unióban.

| (7) | Az alábbi (20) preambulumbekezdésből kiderül, hogy mindössze három, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőr adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az egyik importőr azonban nem importált/vásárolt az érintett termékből. Az importőrök kis számát tekintve a Bizottság végül nem tartotta szükségesnek a mintavételt. |
| --- | --- |

(7)

Az alábbi (20) preambulumbekezdésből kiderül, hogy mindössze három, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőr adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az egyik importőr azonban nem importált/vásárolt az érintett termékből. Az importőrök kis számát tekintve a Bizottság végül nem tartotta szükségesnek a mintavételt.

| (8) | A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és minden olyan vállalatnak, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül jelentkezett a Bizottságnál, azaz a bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoportnak, a mintába felvett négy uniós gyártónak és a három, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőrnek/felhasználónak. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és minden olyan vállalatnak, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül jelentkezett a Bizottságnál, azaz a bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoportnak, a mintába felvett négy uniós gyártónak és a három, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőrnek/felhasználónak.

| (9) | A bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoporttól, beleértve a velük kapcsolatban álló vállalatokat is, valamint a mintába felvett négy uniós gyártótól és a három, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőrtől/felhasználótól érkeztek válaszok. |
| --- | --- |

(9)

A bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoporttól, beleértve a velük kapcsolatban álló vállalatokat is, valamint a mintába felvett négy uniós gyártótól és a három, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőrtől/felhasználótól érkeztek válaszok.

| (10) | A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden, a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra: | Uniós gyártók







  — | Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Spanyolország |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden, a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:

Uniós gyártók

—

Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Spanyolország

| — | MAL Magyar Alumínium Zrt., Ajka, Magyarország |
| --- | --- |

—

MAL Magyar Alumínium Zrt., Ajka, Magyarország

| — | PQ Silicas BV, Eijsden, Hollandia |
| --- | --- |

—

PQ Silicas BV, Eijsden, Hollandia

| — | Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Olaszország |
| --- | --- |

—

Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Olaszország

| | Uniós importőrök/felhasználók







  — | Reckitt Benckiser Group, Slough, Egyesült Királyság és Mira, Olaszország |
| --- | --- | --- |

Uniós importőrök/felhasználók

—

Reckitt Benckiser Group, Slough, Egyesült Királyság és Mira, Olaszország

| — | Henkel AG, Düsseldorf, Németország |
| --- | --- |

—

Henkel AG, Düsseldorf, Németország

| — | Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Németország |
| --- | --- |

—

Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Németország

| | Exportáló gyártók Bosznia-Hercegovinában







  — | Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik |
| --- | --- | --- |

Exportáló gyártók Bosznia-Hercegovinában

—

Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik

| — | Alumina d.o.o., Zvornik (a fent említett exportáló gyártóval kapcsolatban álló vállalat) |
| --- | --- |

—

Alumina d.o.o., Zvornik (a fent említett exportáló gyártóval kapcsolatban álló vállalat)

| | Kapcsolatban álló uniós importőr







  — | Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litvánia |
| --- | --- | --- |

Kapcsolatban álló uniós importőr

—

Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litvánia

1.3.   Vizsgálati időszak

| (11) | A dömping és a kár vizsgálata a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(11)

A dömping és a kár vizsgálata a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

| (12) | Az érintett termék a zeolit-A-por, amely zeolit-NaA-porként vagy zeolit-4A-porként is ismeretes (a továbbiakban: érintett termék), és amelyet jelenleg ex 2842 10 00 KN-kóddal jelölnek. |
| --- | --- |

(12)

Az érintett termék a zeolit-A-por, amely zeolit-NaA-porként vagy zeolit-4A-porként is ismeretes (a továbbiakban: érintett termék), és amelyet jelenleg ex 2842 10 00 KN-kóddal jelölnek.

| (13) | Az érintett terméket vázanyagként mosó- és tisztítószerek, illetve vízlágyítók gyártásánál használják. |
| --- | --- |

(13)

Az érintett terméket vázanyagként mosó- és tisztítószerek, illetve vízlágyítók gyártásánál használják.

2.2.   Hasonló termék

| (14) | Az érintett termék és a Bosznia-Hercegovina belföldi piacán értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termék esetében megállapítható, hogy fizikai és műszaki tulajdonságaik, valamint felhasználási formájuk alapvetően megegyezik, ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintették. |
| --- | --- |

(14)

Az érintett termék és a Bosznia-Hercegovina belföldi piacán értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termék esetében megállapítható, hogy fizikai és műszaki tulajdonságaik, valamint felhasználási formájuk alapvetően megegyezik, ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintették.

| (15) | A boszniai exportáló gyártói csoport beadványt nyújtott be arra vonatkozóan, hogy mind a Fabrika Glinice Birac AD, mind a vele kapcsolatban álló Alumina d.o.o. (a továbbiakban: Birac-csoport) által exportált érintett termék előállítási költsége, gyártási folyamata és minősége eltér az egyes uniós gyártók által előállított hasonló termékekétől. A beadványban azzal is érveltek, hogy a Birac-csoport gyártási folyamata az alumínium előállításából származó aluminátlúgon, és nem az alumínium-trihidráton alapul, ellentétben a jellemzően hidrátkristályokon alapuló uniós gyártási eljárással, amely során a kristályok hevítés és marószóda hozzáadásának hatására ismét folyékony állapotba kerülnek a zeolitkeverék előállításához. A fenti érvekkel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a Birac-csoport által benyújtott információk nem vitatják azokat a megállapított tényeket, hogy a termékek gyártási folyamatának, előállítási költségeinek és minőségének állítólagos különbözőségétől függetlenül az érintett termék fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint felhasználási formája alapvetően megegyezik a hasonló termékével. |
| --- | --- |

(15)

A boszniai exportáló gyártói csoport beadványt nyújtott be arra vonatkozóan, hogy mind a Fabrika Glinice Birac AD, mind a vele kapcsolatban álló Alumina d.o.o. (a továbbiakban: Birac-csoport) által exportált érintett termék előállítási költsége, gyártási folyamata és minősége eltér az egyes uniós gyártók által előállított hasonló termékekétől. A beadványban azzal is érveltek, hogy a Birac-csoport gyártási folyamata az alumínium előállításából származó aluminátlúgon, és nem az alumínium-trihidráton alapul, ellentétben a jellemzően hidrátkristályokon alapuló uniós gyártási eljárással, amely során a kristályok hevítés és marószóda hozzáadásának hatására ismét folyékony állapotba kerülnek a zeolitkeverék előállításához. A fenti érvekkel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a Birac-csoport által benyújtott információk nem vitatják azokat a megállapított tényeket, hogy a termékek gyártási folyamatának, előállítási költségeinek és minőségének állítólagos különbözőségétől függetlenül az érintett termék fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint felhasználási formája alapvetően megegyezik a hasonló termékével.

3.   MINTAVÉTEL

3.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (16) | Az uniós gyártók piaci értékesítési volumenének hozzávetőleg 50 %-a, azaz nyolc uniós gyártó válaszolt az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt mintavételre irányuló felkérésre. Eleinte az öt legnagyobb uniós gyártó került be a mintába. Egy vállalat azonban úgy döntött, hogy mégsem kíván együttműködni. Így a fennmaradó négy uniós gyártó alkotja a mintát ebben a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(16)

Az uniós gyártók piaci értékesítési volumenének hozzávetőleg 50 %-a, azaz nyolc uniós gyártó válaszolt az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt mintavételre irányuló felkérésre. Eleinte az öt legnagyobb uniós gyártó került be a mintába. Egy vállalat azonban úgy döntött, hogy mégsem kíván együttműködni. Így a fennmaradó négy uniós gyártó alkotja a mintát ebben a vizsgálatban.

| (17) | A vizsgálati időszakban ez a négy gyártó képviselte az uniós piacon az uniós gyártók teljes értékesítési volumenének mintegy 37 %-át, és a mintavételhez adatot szolgáltató nyolc vállalat értékesítési volumenének több mint 75 %-át. A mintába felvett négy gyártót az uniós gyártók reprezentatív képviselőinek tekintették. |
| --- | --- |

(17)

A vizsgálati időszakban ez a négy gyártó képviselte az uniós piacon az uniós gyártók teljes értékesítési volumenének mintegy 37 %-át, és a mintavételhez adatot szolgáltató nyolc vállalat értékesítési volumenének több mint 75 %-át. A mintába felvett négy gyártót az uniós gyártók reprezentatív képviselőinek tekintették.

| (18) | A boszniai exportáló gyártói csoport azzal érvelt, hogy három uniós gyártót (MAL Magyar Alumínium Zrt., Silkem d.o.o. és Industrias Quimicas del Ebro SA) a vizsgálattal nem együttműködő vállalatoknak kellene tekinteni. Indoklásul arra hivatkoztak, hogy ezek a vállalatok a hiánypótlásra felszólító levelekre napokkal a megállapított határidő után nem bizalmas jellegű válaszokat adtak. A fentiekkel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az említett felek kellő időben szolgáltatták az információkat, és semmilyen módon nem hátráltatták a vizsgálat menetét, illetve nem akadályozták a felek védelemhez való jogát. |
| --- | --- |

(18)

A boszniai exportáló gyártói csoport azzal érvelt, hogy három uniós gyártót (MAL Magyar Alumínium Zrt., Silkem d.o.o. és Industrias Quimicas del Ebro SA) a vizsgálattal nem együttműködő vállalatoknak kellene tekinteni. Indoklásul arra hivatkoztak, hogy ezek a vállalatok a hiánypótlásra felszólító levelekre napokkal a megállapított határidő után nem bizalmas jellegű válaszokat adtak. A fentiekkel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az említett felek kellő időben szolgáltatták az információkat, és semmilyen módon nem hátráltatták a vizsgálat menetét, illetve nem akadályozták a felek védelemhez való jogát.

| (19) | A boszniai csoport azzal is érvelt, hogy az egyik uniós gyártó (a MAL Magyar Alumínium Zrt.) a mintavételre adott válaszában nem említette, hogy kapcsolatban áll egy másik uniós gyártóval (a Silkem d.o.o.-val). Ez utóbbi vállalatot nem választották ki a mintavétel során, és a MAL Magyar Alumínium Zrt. nem említette a kitöltött kérdőívében, hogy kapcsolatban áll a vállalattal. A fentiek miatt úgy kellene tekinteni, hogy ez a két uniós gyártó nem működik együtt a jelenlegi vizsgálattal. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy e két vállalat közötti kapcsolat a bizottsági szolgálatok számára a panasz benyújtásának idején már ismert volt, és a két fél egyike a mintavételre adott válaszában említést is tett a közöttük lévő kapcsolatról. A MAL Magyar Alumínium Zrt. ezenkívül feltüntette a kérdőívben szereplő válaszában a vállalatok közötti kapcsolatot. Végezetül egyértelműen le kell szögezni, hogy mind a Silkem d.o.o., mind a MAL Magyar Alumínium Zrt. teljes mértékben együttműködő volt a vizsgálat során. A Silkem d.o.o. vállalattal kapcsolatban szolgáltattak adatokat a mintavételi szakaszban, de mivel a vállalatot nem választották ki mintaadásra, ezért a Bizottság nem kérte fel a kérdőív kitöltésére. A MAL Magyar Alumínium Zrt.-nek nem kellett a Silkem d.o.o.-t is magában foglaló egységes választ adnia, mivel a Silkem d.o.o. különálló jogi személy. |
| --- | --- |

(19)

A boszniai csoport azzal is érvelt, hogy az egyik uniós gyártó (a MAL Magyar Alumínium Zrt.) a mintavételre adott válaszában nem említette, hogy kapcsolatban áll egy másik uniós gyártóval (a Silkem d.o.o.-val). Ez utóbbi vállalatot nem választották ki a mintavétel során, és a MAL Magyar Alumínium Zrt. nem említette a kitöltött kérdőívében, hogy kapcsolatban áll a vállalattal. A fentiek miatt úgy kellene tekinteni, hogy ez a két uniós gyártó nem működik együtt a jelenlegi vizsgálattal. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy e két vállalat közötti kapcsolat a bizottsági szolgálatok számára a panasz benyújtásának idején már ismert volt, és a két fél egyike a mintavételre adott válaszában említést is tett a közöttük lévő kapcsolatról. A MAL Magyar Alumínium Zrt. ezenkívül feltüntette a kérdőívben szereplő válaszában a vállalatok közötti kapcsolatot. Végezetül egyértelműen le kell szögezni, hogy mind a Silkem d.o.o., mind a MAL Magyar Alumínium Zrt. teljes mértékben együttműködő volt a vizsgálat során. A Silkem d.o.o. vállalattal kapcsolatban szolgáltattak adatokat a mintavételi szakaszban, de mivel a vállalatot nem választották ki mintaadásra, ezért a Bizottság nem kérte fel a kérdőív kitöltésére. A MAL Magyar Alumínium Zrt.-nek nem kellett a Silkem d.o.o.-t is magában foglaló egységes választ adnia, mivel a Silkem d.o.o. különálló jogi személy.

3.2.   Mintavétel a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőrök körében

| (20) | Mindössze három, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőr válaszolt az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő, mintavétel érdekében történő információkérésre. Később kiderült, hogy az egyik vállalat nem importált, illetve nem vásárolt az érintett termékből. Ezután az a döntés született, hogy a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőrök körében nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(20)

Mindössze három, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőr válaszolt az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő, mintavétel érdekében történő információkérésre. Később kiderült, hogy az egyik vállalat nem importált, illetve nem vásárolt az érintett termékből. Ezután az a döntés született, hogy a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőrök körében nincs szükség mintavételre.

4.   A DÖMPING

4.1.   Rendes érték

| (21) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban először azt vizsgálta, hogy a Birac-csoport két exportáló gyártója által a belföldi piacon független vevőknek eladott hasonló termékének értékesítése reprezentatív volt-e, azaz a teljes értékesítési volumen elérte-e, illetve meghaladta-e az Unióba irányuló megfelelő exportértékesítés teljes volumenének az 5 %-át. A vizsgálat során megállapították, hogy a belföldi értékesítés nem volt reprezentatív. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban először azt vizsgálta, hogy a Birac-csoport két exportáló gyártója által a belföldi piacon független vevőknek eladott hasonló termékének értékesítése reprezentatív volt-e, azaz a teljes értékesítési volumen elérte-e, illetve meghaladta-e az Unióba irányuló megfelelő exportértékesítés teljes volumenének az 5 %-át. A vizsgálat során megállapították, hogy a belföldi értékesítés nem volt reprezentatív.

| (22) | A Bizottság ezután azt vizsgálta, hogy az egyes exportáló gyártók belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belül volt-e. Ezt a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések arányának meghatározásával állapították meg. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság ezután azt vizsgálta, hogy az egyes exportáló gyártók belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belül volt-e. Ezt a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések arányának meghatározásával állapították meg.

| (23) | A belföldi értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében a vizsgálati időszakra vonatkozóan meghatározták a belföldi piacon felmerülő előállítási költséget. |
| --- | --- |

(23)

A belföldi értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében a vizsgálati időszakra vonatkozóan meghatározták a belföldi piacon felmerülő előállítási költséget.

| (24) | A fent említett elemzésből az derült ki, hogy mindkét exportáló gyártó esetében valamennyi belföldi értékesítés nyereséges volt, mivel a nettó értékesítés egységára meghaladta az egységnyi előállítási költséget. |
| --- | --- |

(24)

A fent említett elemzésből az derült ki, hogy mindkét exportáló gyártó esetében valamennyi belföldi értékesítés nyereséges volt, mivel a nettó értékesítés egységára meghaladta az egységnyi előállítási költséget.

| (25) | A rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően kellett megállapítani, mivel a belföldi értékesítés mennyisége nem volt reprezentatív. |
| --- | --- |

(25)

A rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően kellett megállapítani, mivel a belföldi értékesítés mennyisége nem volt reprezentatív.

| (26) | A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban történő kiszámításához a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív (a továbbiakban: SG&A) költségeket és az egyes együttműködő exportáló gyártók által a hasonló terméknek a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított belföldi értékesítéséből realizált nyeresége súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos termelési költségeihez. Szükség esetén az előállítási, valamint az SG&A-költségeket kiigazították, mielőtt azokat a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták, és a rendes értékeket kiszámították. |
| --- | --- |

(26)

A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban történő kiszámításához a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív (a továbbiakban: SG&A) költségeket és az egyes együttműködő exportáló gyártók által a hasonló terméknek a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított belföldi értékesítéséből realizált nyeresége súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos termelési költségeihez. Szükség esetén az előállítási, valamint az SG&A-költségeket kiigazították, mielőtt azokat a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták, és a rendes értékeket kiszámították.

4.2.   Exportár

| (27) | Mivel az Unióba irányuló valamennyi exportértékesítés kapcsolatban álló importőrön keresztül valósult meg, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a független vevők által fizetett viszonteladói ár alapján állapították meg. Azt a viszonteladói árat, amelyen a terméket először értékesítették uniós független vevő részére, az import és az újraértékesítés között felszámolt vámokkal, adókkal, valamint ésszerű SG&A-költségekkel és haszonkulccsal igazították ki. Az SG&A-költségek esetében a kapcsolatban álló importőr saját SG&A-költségeit vették figyelembe. A vizsgálat során a kapcsolatban nem álló importőrök együttműködésének hiányában 5 %-os haszonkulcsot alkalmaztak az érintett terméket a vizsgálati időszakban szintén importáló felhasználóktól kapott információk alapján. |
| --- | --- |

(27)

Mivel az Unióba irányuló valamennyi exportértékesítés kapcsolatban álló importőrön keresztül valósult meg, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a független vevők által fizetett viszonteladói ár alapján állapították meg. Azt a viszonteladói árat, amelyen a terméket először értékesítették uniós független vevő részére, az import és az újraértékesítés között felszámolt vámokkal, adókkal, valamint ésszerű SG&A-költségekkel és haszonkulccsal igazították ki. Az SG&A-költségek esetében a kapcsolatban álló importőr saját SG&A-költségeit vették figyelembe. A vizsgálat során a kapcsolatban nem álló importőrök együttműködésének hiányában 5 %-os haszonkulcsot alkalmaztak az érintett terméket a vizsgálati időszakban szintén importáló felhasználóktól kapott információk alapján.

| (28) | A Birac-csoport azt állította, hogy a velük kapcsolatban álló importőr tevékenysége inkább egy exportrészlegéhez hasonló, mintsem egy importőréhez, ezért az exportárat nem az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének, hanem a 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, a ténylegesen megfizetett vagy fizetendő exportárak alapján kellene megállapítani. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az exportár minden olyan esetben annak az árnak az alapján képezhető, amelyen eladták az importált terméket a független vevőnek akkor, amikor az érintett terméket az exportőr országában az exportőrrel kapcsolatban álló vállalatok független vevőknek értékesítik. A vizsgálat során kiderült, hogy a kapcsolatban álló vállalat székhelye az Unión belül található. A vállalat többek között a Birac-csoport által gyártott érintett termékekre irányuló vevői megrendelésekkel és a számlázásokkal foglalkozik. Megállapították, hogy a Birac-csoport európai uniós független vevőknek történő továbbértékesítés végett eladja az érintett terméket a kapcsolatban álló vállalatnak. Ezért a Birac-csoport igényét el kellett utasítani. Fontos, hogy az, hogy a kapcsolatban álló vállalat az importot megelőzően ellát bizonyos tevékenységeket, még nem jelenti azt, hogy az exportárat ne lehetne a 2. cikk (9) bekezdése értelmében az első független vevőnek viszonteladói áron történő értékesítés és a szükséges kiigazítások alapján megállapítani. |
| --- | --- |

(28)

A Birac-csoport azt állította, hogy a velük kapcsolatban álló importőr tevékenysége inkább egy exportrészlegéhez hasonló, mintsem egy importőréhez, ezért az exportárat nem az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének, hanem a 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, a ténylegesen megfizetett vagy fizetendő exportárak alapján kellene megállapítani. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az exportár minden olyan esetben annak az árnak az alapján képezhető, amelyen eladták az importált terméket a független vevőnek akkor, amikor az érintett terméket az exportőr országában az exportőrrel kapcsolatban álló vállalatok független vevőknek értékesítik. A vizsgálat során kiderült, hogy a kapcsolatban álló vállalat székhelye az Unión belül található. A vállalat többek között a Birac-csoport által gyártott érintett termékekre irányuló vevői megrendelésekkel és a számlázásokkal foglalkozik. Megállapították, hogy a Birac-csoport európai uniós független vevőknek történő továbbértékesítés végett eladja az érintett terméket a kapcsolatban álló vállalatnak. Ezért a Birac-csoport igényét el kellett utasítani. Fontos, hogy az, hogy a kapcsolatban álló vállalat az importot megelőzően ellát bizonyos tevékenységeket, még nem jelenti azt, hogy az exportárat ne lehetne a 2. cikk (9) bekezdése értelmében az első független vevőnek viszonteladói áron történő értékesítés és a szükséges kiigazítások alapján megállapítani.

4.3.   Összehasonlítás

| (29) | A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást EXW-alapon végezték el. Annak érdekében, hogy megfelelően összehasonlíthassák a rendes értéket az exportárral, kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban. A fuvardíjak, szállítási és biztosítási költségek, bankköltségek, csomagolási és hitelköltségek vonatkozásában megfelelő kiigazításokat hajtottak végre minden olyan esetben, amikor úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak. |
| --- | --- |

(29)

A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást EXW-alapon végezték el. Annak érdekében, hogy megfelelően összehasonlíthassák a rendes értéket az exportárral, kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban. A fuvardíjak, szállítási és biztosítási költségek, bankköltségek, csomagolási és hitelköltségek vonatkozásában megfelelő kiigazításokat hajtottak végre minden olyan esetben, amikor úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak.

4.4.   Dömpingkülönbözet

| (30) | A dömpingkülönbözet megállapítására az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően mindkét exportáló gyártó esetében úgy került sor, hogy a súlyozott átlagos rendes értéket összehasonlították a súlyozott átlagos exportárral. |
| --- | --- |

(30)

A dömpingkülönbözet megállapítására az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően mindkét exportáló gyártó esetében úgy került sor, hogy a súlyozott átlagos rendes értéket összehasonlították a súlyozott átlagos exportárral.

| (31) | Az egyedi dömpingkülönbözetet mindkét exportáló gyártó esetében a vállalatok Unióba irányuló exportmennyiségének súlyozott átlaga alapján határozták meg, ami a Birac-csoport esetében a CIF uniós határparitáson – vámfizetés nélkül – számított ár százalékában kifejezve 28,1 %-os dömpingkülönbözetet eredményezett. |
| --- | --- |

(31)

Az egyedi dömpingkülönbözetet mindkét exportáló gyártó esetében a vállalatok Unióba irányuló exportmennyiségének súlyozott átlaga alapján határozták meg, ami a Birac-csoport esetében a CIF uniós határparitáson – vámfizetés nélkül – számított ár százalékában kifejezve 28,1 %-os dömpingkülönbözetet eredményezett.

| (32) | A panaszban szereplő, illetve az együttműködő bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoporttól kapott információk alapján megállapítható, hogy az érintett terméknek Bosznia-Hercegovinában nincs más ismert gyártója. Ezért a Bosznia-Hercegovina esetében megállapítandó országos dömpingkülönbözetnek meg kell egyeznie az egyetlen együttműködő bosznia-hercegovinai exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözettel. |
| --- | --- |

(32)

A panaszban szereplő, illetve az együttműködő bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoporttól kapott információk alapján megállapítható, hogy az érintett terméknek Bosznia-Hercegovinában nincs más ismert gyártója. Ezért a Bosznia-Hercegovina esetében megállapítandó országos dömpingkülönbözetnek meg kell egyeznie az egyetlen együttműködő bosznia-hercegovinai exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözettel.

5.   AZ OKOZOTT KÁR

5.1.   Bevezető megjegyzések

| (33) | Fontos, hogy mindössze egyetlen boszniai exportáló gyártó van (a Birac-csoport). Ezért az üzleti titok védelme érdekében nem lehet pontos adatokkal szolgálni az import volumenével, az importárakkal, a piaci részesedéssel, az uniós termeléssel, illetve az értékesítés volumenével kapcsolatban. Ilyen esetben a mutatókat indexált formában vagy értéktartományban adják meg. |
| --- | --- |

(33)

Fontos, hogy mindössze egyetlen boszniai exportáló gyártó van (a Birac-csoport). Ezért az üzleti titok védelme érdekében nem lehet pontos adatokkal szolgálni az import volumenével, az importárakkal, a piaci részesedéssel, az uniós termeléssel, illetve az értékesítés volumenével kapcsolatban. Ilyen esetben a mutatókat indexált formában vagy értéktartományban adják meg.

| (34) | A fenti 3.1 szakasszal összhangban a mintába felvett négy uniós gyártó alkotja az alaprendelet 4.cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban ezzel a kifejezéssel utalunk a négy gyártóra). |
| --- | --- |

(34)

A fenti 3.1 szakasszal összhangban a mintába felvett négy uniós gyártó alkotja az alaprendelet 4.cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban ezzel a kifejezéssel utalunk a négy gyártóra).

5.2.   Az uniós fogyasztás

| (35) | A vizsgálat ideiglenes szakaszában az uniós fogyasztást a panaszban szereplő adatok alapján határozták meg, majd azokat a vizsgálatban szereplő gyártóktól, illetve importőröktől/felhasználóktól kapott ellenőrzött adatokkal egészítették ki. Ezeket azt adatokat véleményezés végett minden érdekelt fél számára elküldték. Nem érkezett olyan észrevétel, amely vitatta volna az uniós fogyasztás adatait. |
| --- | --- |

(35)

A vizsgálat ideiglenes szakaszában az uniós fogyasztást a panaszban szereplő adatok alapján határozták meg, majd azokat a vizsgálatban szereplő gyártóktól, illetve importőröktől/felhasználóktól kapott ellenőrzött adatokkal egészítették ki. Ezeket azt adatokat véleményezés végett minden érdekelt fél számára elküldték. Nem érkezett olyan észrevétel, amely vitatta volna az uniós fogyasztás adatait.

| (36) | Az uniós fogyasztást így az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék Unióban realizált értékesítésének volumene, az egyéb ismert uniós gyártók által előállított hasonló termék Unióban realizált értékesítésének volumene és az érintett termék harmadik országokból származó importjának volumene alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(36)

Az uniós fogyasztást így az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék Unióban realizált értékesítésének volumene, az egyéb ismert uniós gyártók által előállított hasonló termék Unióban realizált értékesítésének volumene és az érintett termék harmadik országokból származó importjának volumene alapján határozták meg.

| (37) | Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult: | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (vizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 324 395 | 347 183 | 371 567 | 315 642 | 300 491 |
| Forrás: A panasz és a kitöltött kérdőívek |

(37)

Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:

2005

2006

2007

2008

2009 (vizsgálati időszak)

Tonna

324 395

347 183

371 567

315 642

300 491

Forrás: A panasz és a kitöltött kérdőívek

| (38) | A figyelembe vett időszakban az érintett termék, illetve a hasonló termék fogyasztása 7 %-kal csökkent az Unióban. Ez azt tükrözi, hogy a felhasználók fokozatosan csökkentették az érintett termék főbb termékekben, mint például, mosószerekben történő alkalmazását. Azt is mutatja, hogy a terméket felhasználó gazdasági ágazat egyre több terméke zeolitmentes. |
| --- | --- |

(38)

A figyelembe vett időszakban az érintett termék, illetve a hasonló termék fogyasztása 7 %-kal csökkent az Unióban. Ez azt tükrözi, hogy a felhasználók fokozatosan csökkentették az érintett termék főbb termékekben, mint például, mosószerekben történő alkalmazását. Azt is mutatja, hogy a terméket felhasználó gazdasági ágazat egyre több terméke zeolitmentes.

5.3.   Az érintett országból származó behozatal

5.3.1.   Az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumene, ára és piaci részesedése

| (39) | A figyelembe vett időszakban az érintett termék behozatalának volumene 359 %-kal nőtt. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (vizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A behozatal volumene | 100 | 73 | 68 | 252 | 459 |
| Index: 2005 = 100


  Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőív |

(39)

A figyelembe vett időszakban az érintett termék behozatalának volumene 359 %-kal nőtt.

2005

2006

2007

2008

2009 (vizsgálati időszak)

A behozatal volumene

100

73

68

252

459

Index: 2005 = 100

Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőív

| (40) | Az átlagos importár 2005–2008 között stabil maradt, a vizsgálati időszakban pedig hozzávetőleg 10 %-kal emelkedett. Ez leginkább az Európai Unió piacán bekövetkezett kedvező változásnak volt köszönhető, ami lehetővé tette, hogy az érintett termék valamennyi gyártója árat emeljen. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (vizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos importár (CIF) | 100 | 100 | 102 | 99 | 109 |
| Index: 2005 = 100


  Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőív |

(40)

Az átlagos importár 2005–2008 között stabil maradt, a vizsgálati időszakban pedig hozzávetőleg 10 %-kal emelkedett. Ez leginkább az Európai Unió piacán bekövetkezett kedvező változásnak volt köszönhető, ami lehetővé tette, hogy az érintett termék valamennyi gyártója árat emeljen.

2005

2006

2007

2008

2009 (vizsgálati időszak)

Átlagos importár (CIF)

100

100

102

99

109

Index: 2005 = 100

Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőív

| (41) | A figyelembe vett időszakban az érintett országból származó behozatal piaci részesedése csaknem megnégyszereződött és a vizsgálati időszakban 10–15 % közötti piaci részesedést képviselt. | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (vizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bosznia-Hercegovina piaci részesedése | 0–5 % | 0–5 % | 0–5 % | 5–10 % | 10–15 % |
| Index: 2005 = 100 | 100 | 68 | 59 | 259 | 495 |
| Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőív |

(41)

A figyelembe vett időszakban az érintett országból származó behozatal piaci részesedése csaknem megnégyszereződött és a vizsgálati időszakban 10–15 % közötti piaci részesedést képviselt.

2005

2006

2007

2008

2009 (vizsgálati időszak)

Bosznia-Hercegovina piaci részesedése

0–5 %

0–5 %

0–5 %

5–10 %

10–15 %

Index: 2005 = 100

100

68

59

259

495

Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőív

5.3.2.   A dömpingelt behozatal árakra gyakorolt hatása

| (42) | Az áralákínálás elemzése érdekében a vizsgálati időszakban a boszniai exportáló gyártó importárait átlag az átlaghoz alapon hasonlították össze az uniós gazdasági ágazat áraival. Az uniós gazdasági ágazat árait nettó EXW-szintre igazították és összevetették a CIF-importárakkal. Behozatali vámot nem vettek figyelembe, mivel a boszniai exportáló gyártó a vizsgálati időszakban 0 %-os kedvezményes tarifára volt jogosult. |
| --- | --- |

(42)

Az áralákínálás elemzése érdekében a vizsgálati időszakban a boszniai exportáló gyártó importárait átlag az átlaghoz alapon hasonlították össze az uniós gazdasági ágazat áraival. Az uniós gazdasági ágazat árait nettó EXW-szintre igazították és összevetették a CIF-importárakkal. Behozatali vámot nem vettek figyelembe, mivel a boszniai exportáló gyártó a vizsgálati időszakban 0 %-os kedvezményes tarifára volt jogosult.

| (43) | Megállapították, hogy a súlyozott átlagos áralákínálás mértéke az uniós gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 20–25 % között volt. |
| --- | --- |

(43)

Megállapították, hogy a súlyozott átlagos áralákínálás mértéke az uniós gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 20–25 % között volt.

5.4.   Az uniós gazdasági ágazat helyzete

5.4.1.   Előzetes észrevételek

| (44) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és indexet, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét. |
| --- | --- |

(44)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és indexet, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.

| (45) | A makrogazdasági elemekre, mint például a gyártásra, kapacitásra, értékesítési volumenre, piaci részesedésre stb. vonatkozó mutatók a bizottsági szolgálatok által meghatározott adatokon alapulnak, és azokat – amint az a fenti, (35) preambulumbekezdésből is kiderül – véleményezés végett elküldték az érdekelt feleknek. Az ezen mutatókra vonatkozó adatok az összes uniós gyártót képviselik. Az alábbi táblázat forrásként makroadatokat említ, valahányszor az uniós gyártók összességére vonatkozó adatokat használják. Az egyéb mutatók a mintába felvett gyártóktól származó ellenőrzött adatokon alapulnak. Ezekre a mutatókra mikroadatként hivatkoznak. A boszniai exportáló gyártó a makroadatok vonatkozásában azzal érvelt, hogy a termék megfelelő KN-kód alá történő besorolásával kapcsolatos ellentmondások miatt ezek az adatok valószínűleg nem megbízhatóak. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a KN-kódokhoz fűződő állítólagos ellentmondások semmiképpen sem befolyásolják a kármutatókat. Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék meghatározása szerepelt az eljárás megindításáról szóló közzétett értesítésben. Ez a meghatározás egyértelmű és semmiféle félreértelmezésre nem ad módot. Az érdekelt feleket arra kérték fel, hogy a KN-kódokat figyelmen kívül hagyva – a termékmeghatározás alapján – szolgáltassanak információkat, mivel az eljárás megindításáról szóló értesítésben az szerepelt, hogy ezek a KN-kódok csak tájékoztató jellegűek. Ezenkívül fontos az is, hogy a boszniai exportáló gyártó nem vitatta az uniós fogyasztásra vonatkozó információkat. Az importtal kapcsolatos információk nagy része közvetlenül a boszniai exportáló gyártótól kapott adatokból származott, míg a fennmaradó adatok más országokból behozott kis mennyiségű importra vonatkoztak. A fentieket, illetve azt a tényt figyelembe véve, hogy az adatok megbízhatatlanságával kapcsolatos állítás megerősítése végett semmilyen konkrét bizonyíték nem került benyújtásra, ezt az érvelést el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(45)

A makrogazdasági elemekre, mint például a gyártásra, kapacitásra, értékesítési volumenre, piaci részesedésre stb. vonatkozó mutatók a bizottsági szolgálatok által meghatározott adatokon alapulnak, és azokat – amint az a fenti, (35) preambulumbekezdésből is kiderül – véleményezés végett elküldték az érdekelt feleknek. Az ezen mutatókra vonatkozó adatok az összes uniós gyártót képviselik. Az alábbi táblázat forrásként makroadatokat említ, valahányszor az uniós gyártók összességére vonatkozó adatokat használják. Az egyéb mutatók a mintába felvett gyártóktól származó ellenőrzött adatokon alapulnak. Ezekre a mutatókra mikroadatként hivatkoznak. A boszniai exportáló gyártó a makroadatok vonatkozásában azzal érvelt, hogy a termék megfelelő KN-kód alá történő besorolásával kapcsolatos ellentmondások miatt ezek az adatok valószínűleg nem megbízhatóak. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a KN-kódokhoz fűződő állítólagos ellentmondások semmiképpen sem befolyásolják a kármutatókat. Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék meghatározása szerepelt az eljárás megindításáról szóló közzétett értesítésben. Ez a meghatározás egyértelmű és semmiféle félreértelmezésre nem ad módot. Az érdekelt feleket arra kérték fel, hogy a KN-kódokat figyelmen kívül hagyva – a termékmeghatározás alapján – szolgáltassanak információkat, mivel az eljárás megindításáról szóló értesítésben az szerepelt, hogy ezek a KN-kódok csak tájékoztató jellegűek. Ezenkívül fontos az is, hogy a boszniai exportáló gyártó nem vitatta az uniós fogyasztásra vonatkozó információkat. Az importtal kapcsolatos információk nagy része közvetlenül a boszniai exportáló gyártótól kapott adatokból származott, míg a fennmaradó adatok más országokból behozott kis mennyiségű importra vonatkoztak. A fentieket, illetve azt a tényt figyelembe véve, hogy az adatok megbízhatatlanságával kapcsolatos állítás megerősítése végett semmilyen konkrét bizonyíték nem került benyújtásra, ezt az érvelést el kellett utasítani.

5.4.2.   Kármutatók

Gyártás, kapacitás és kapacitáskihasználás

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (vizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártás | 100 | 108 | 114 | 90 | 86 |
| Kapacitás | 100 | 99 | 104 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás | 72 % | 79 % | 78 % | 65 % | 62 % |
| Index: 2005 = 100


  Forrás: Makroadatok |

2005

2006

2007

2008

2009 (vizsgálati időszak)

Gyártás

100

108

114

90

86

Kapacitás

100

99

104

100

100

Kapacitáskihasználás

72 %

79 %

78 %

65 %

62 %

Index: 2005 = 100

Forrás: Makroadatok

| (46) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 14 %-kal esett vissza. A 2008–2009. évi időszakban az egyik uniós gyártó (a Sasol Italy S.p.A) teljes egészében megszüntette a termelését. Ezenkívül a Henkel AG beszüntette a zeolitkeverék előállítását (ez nem az érintett termék, hanem helyettesítő termékként használt folyékony változat). Ezek a fejlemények bizonyos mértékben kedvezően befolyásolták a többi gyártó helyzetét. |
| --- | --- |

(46)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 14 %-kal esett vissza. A 2008–2009. évi időszakban az egyik uniós gyártó (a Sasol Italy S.p.A) teljes egészében megszüntette a termelését. Ezenkívül a Henkel AG beszüntette a zeolitkeverék előállítását (ez nem az érintett termék, hanem helyettesítő termékként használt folyékony változat). Ezek a fejlemények bizonyos mértékben kedvezően befolyásolták a többi gyártó helyzetét.

| (47) | A fent említett fejlemények ellenére a kapacitás – a gazdasági ágazat által rendszerint alkalmazott számítási módszer alapján – a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil maradt. A mintába felvett gyártók ellenőrzése mégis azt mutatta, hogy az erre a gazdasági ágazatra vonatkozó kapacitásszámítás az érintett termék relatív piaci viszonyainak változásától, illetve az ugyanezen berendezések segítségével előállított egyéb termékek piacától függően ingadozhat. |
| --- | --- |

(47)

A fent említett fejlemények ellenére a kapacitás – a gazdasági ágazat által rendszerint alkalmazott számítási módszer alapján – a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil maradt. A mintába felvett gyártók ellenőrzése mégis azt mutatta, hogy az erre a gazdasági ágazatra vonatkozó kapacitásszámítás az érintett termék relatív piaci viszonyainak változásától, illetve az ugyanezen berendezések segítségével előállított egyéb termékek piacától függően ingadozhat.

| (48) | A fenti kapacitáskihasználási adatok 14 %-os visszaesést mutatnak. Ez az arány soha nem érte el a 80 %-ot, ami bizonyos többletkapacitást mutat. Ezt a kérdést az okozati összefüggések vizsgálatakor részletesebben is áttekintik.

  Készletek | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (vizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Év végi zárókészlet | 2 %-nál alacsonyabb | 2 %-nál alacsonyabb | 2 %-nál alacsonyabb | 2 %-nál alacsonyabb | 2 %-nál alacsonyabb |
| Index: 2005 = 100


  Forrás: Makroadatok |

(48)

A fenti kapacitáskihasználási adatok 14 %-os visszaesést mutatnak. Ez az arány soha nem érte el a 80 %-ot, ami bizonyos többletkapacitást mutat. Ezt a kérdést az okozati összefüggések vizsgálatakor részletesebben is áttekintik.

Készletek

2005

2006

2007

2008

2009 (vizsgálati időszak)

Év végi zárókészlet

2 %-nál alacsonyabb

2 %-nál alacsonyabb

2 %-nál alacsonyabb

2 %-nál alacsonyabb

2 %-nál alacsonyabb

Index: 2005 = 100

Forrás: Makroadatok

| (49) | Az uniós gazdasági ágazat készletének szintje a figyelembe vett időszakban végig alacsony volt és stabil maradt. A hasonló termék gyártása megrendelések alapján történt, és a készleteket mindig a lehető legalacsonyabb szinten tartották. Ezért ez nem játszott fontos szerepet ebben a vizsgálatban.

  Az értékesítések volumene és a piaci részesedés | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (vizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EU értékesítési volumene | 100 | 108 | 116 | 93 | 82 |
| Piaci részesedés | 95–100 % | 95–100 % | 95–100 % | 90–95 % | 85–90 % |
| A piaci részesedés indexe | 100 | 101 | 101 | 96 | 89 |
| Index: 2005 = 100


  Forrás: Makroadatok |

(49)

Az uniós gazdasági ágazat készletének szintje a figyelembe vett időszakban végig alacsony volt és stabil maradt. A hasonló termék gyártása megrendelések alapján történt, és a készleteket mindig a lehető legalacsonyabb szinten tartották. Ezért ez nem játszott fontos szerepet ebben a vizsgálatban.

Az értékesítések volumene és a piaci részesedés

2005

2006

2007

2008

2009 (vizsgálati időszak)

Az EU értékesítési volumene

100

108

116

93

82

Piaci részesedés

95–100 %

95–100 %

95–100 %

90–95 %

85–90 %

A piaci részesedés indexe

100

101

101

96

89

Index: 2005 = 100

Forrás: Makroadatok

| (50) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 18 %-kal esett vissza. |
| --- | --- |

(50)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 18 %-kal esett vissza.

| (51) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 11 %-kal esett vissza.

  Eladási árak | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (vizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos eladási ár euróban/tonna | 292 | 306 | 315 | 332 | 354 |
| Forrás: Mikroadatok |

(51)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 11 %-kal esett vissza.

Eladási árak

2005

2006

2007

2008

2009 (vizsgálati időszak)

Átlagos eladási ár euróban/tonna

292

306

315

332

354

Forrás: Mikroadatok

| (52) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási ára a kapcsolatban nem álló uniós ügyfeleknek történő értékesítéskor a figyelembe vett időszakban 21 %-kal emelkedett. Ez általánosságban magasabb nyersanyag- és energiaárakat tükrözött, önmagában tehát nem tekinthető érdemi mutatónak.

  Nyereségesség | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (vizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Adózás előtti haszonkulcs | 3,2 % | 0,8 % | 1,4 % | –1,8 % | 4,3 % |
| Forrás: Mikroadatok |

(52)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási ára a kapcsolatban nem álló uniós ügyfeleknek történő értékesítéskor a figyelembe vett időszakban 21 %-kal emelkedett. Ez általánosságban magasabb nyersanyag- és energiaárakat tükrözött, önmagában tehát nem tekinthető érdemi mutatónak.

Nyereségesség

2005

2006

2007

2008

2009 (vizsgálati időszak)

Adózás előtti haszonkulcs

3,2 %

0,8 %

1,4 %

–1,8 %

4,3 %

Forrás: Mikroadatok

| (53) | Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszakban végig alacsony volt. Ez egyrészt abból adódott, hogy az „Okozati összefüggések” szakaszban kifejtett okok miatt nem lehetett árat emelni, de különösen abból, hogy a dömpingelt behozatal egyre növekvő mennyiségben volt jelen a piacon. Közrejátszott emellett a (47) preambulumbekezdésben említett alacsony kapacitáskihasználás is. |
| --- | --- |

(53)

Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszakban végig alacsony volt. Ez egyrészt abból adódott, hogy az „Okozati összefüggések” szakaszban kifejtett okok miatt nem lehetett árat emelni, de különösen abból, hogy a dömpingelt behozatal egyre növekvő mennyiségben volt jelen a piacon. Közrejátszott emellett a (47) preambulumbekezdésben említett alacsony kapacitáskihasználás is.

| (54) | 2005–2008 között az uniós gazdasági ágazat nyereségessége jelentős mértékben csökkent, 2008-ra pedig veszteségessé vált. A vizsgálati időszakban fellendült és elérte a vizsgált időszakban mért legmagasabb szintet, de még mindig alatta maradt az 5,9 %-os profitrátának, amelyet a gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal nélkül elérhetett volna – lásd még a lenti (67) preambulumbekezdést. |
| --- | --- |

(54)

2005–2008 között az uniós gazdasági ágazat nyereségessége jelentős mértékben csökkent, 2008-ra pedig veszteségessé vált. A vizsgálati időszakban fellendült és elérte a vizsgált időszakban mért legmagasabb szintet, de még mindig alatta maradt az 5,9 %-os profitrátának, amelyet a gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal nélkül elérhetett volna – lásd még a lenti (67) preambulumbekezdést.

| (55) | Az exportáló gyártó azt állította, hogy 2009-ben az uniós gyártók nyereségessége megfelelő volt. Ezt az állítását semmilyen egyértelmű bizonyítékkal nem támasztotta alá, mindössze pontosabban meg nem határozott „nyilvánosan hozzáférhető információkra” hivatkozott. A mintába felvett gyártók azzal érveltek, hogy a 2009-ben elért nyereségességi ráta egyedi eset volt, és a hatalmas mennyiségű áruval és alacsony dömpingáraival piacra lépő erőteljes boszniai exportáló gyártó mellett a nyereségességet nem lehetett fenntartani. A mintába felvett gyártók szerint 2010-ben a nyereségesség valószínűleg a 2008. évi szintre fog visszaesni. |
| --- | --- |

(55)

Az exportáló gyártó azt állította, hogy 2009-ben az uniós gyártók nyereségessége megfelelő volt. Ezt az állítását semmilyen egyértelmű bizonyítékkal nem támasztotta alá, mindössze pontosabban meg nem határozott „nyilvánosan hozzáférhető információkra” hivatkozott. A mintába felvett gyártók azzal érveltek, hogy a 2009-ben elért nyereségességi ráta egyedi eset volt, és a hatalmas mennyiségű áruval és alacsony dömpingáraival piacra lépő erőteljes boszniai exportáló gyártó mellett a nyereségességet nem lehetett fenntartani. A mintába felvett gyártók szerint 2010-ben a nyereségesség valószínűleg a 2008. évi szintre fog visszaesni.

| (56) | A bizottsági szolgálatok megvizsgálták a fenti állításokat. A vizsgálat különösen a nyersanyag- és értékesítési költségek, valamint az alkalmazandó szerződésekben szereplő árak alakulására terjedt ki. Megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat 2009-ben olyan átmeneti tényezők előnyeit élvezte, amelyek a jelentős mennyiségű dömpingelt behozatal ellenére is növelték a nyereségességét.






  i. | A mintába felvett gyártók bizonyos mértékig annak az előnyeit élvezték, hogy a (46) preambulumbekezdésben is említett két másik uniós gyártó termelése beszüntetésének hatására növelhették a gyártást és az értékesítés volumenét. |
| --- | --- | --- |

(56)

A bizottsági szolgálatok megvizsgálták a fenti állításokat. A vizsgálat különösen a nyersanyag- és értékesítési költségek, valamint az alkalmazandó szerződésekben szereplő árak alakulására terjedt ki. Megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat 2009-ben olyan átmeneti tényezők előnyeit élvezte, amelyek a jelentős mennyiségű dömpingelt behozatal ellenére is növelték a nyereségességét.

i.

A mintába felvett gyártók bizonyos mértékig annak az előnyeit élvezték, hogy a (46) preambulumbekezdésben is említett két másik uniós gyártó termelése beszüntetésének hatására növelhették a gyártást és az értékesítés volumenét.

| ii. | Bár 2008-tól a nyersanyagárak általánosan emelkedtek, a mintába felvett néhány gyártó a nyersanyagok vonatkozásában olyan éves szerződéssel rendelkezett, amely mérsékelte az ilyen jellegű áremelkedések hatását. |
| --- | --- |

ii.

Bár 2008-tól a nyersanyagárak általánosan emelkedtek, a mintába felvett néhány gyártó a nyersanyagok vonatkozásában olyan éves szerződéssel rendelkezett, amely mérsékelte az ilyen jellegű áremelkedések hatását.

| iii. | A mintába felvett egyik gyártót – a csoportján belül végrehajtott szerkezetátalakításnak köszönhetően – 2009-ben lényegesen alacsonyabb finanszírozási költségek terhelték. |
| --- | --- |

iii.

A mintába felvett egyik gyártót – a csoportján belül végrehajtott szerkezetátalakításnak köszönhetően – 2009-ben lényegesen alacsonyabb finanszírozási költségek terhelték.

| (57) | A fentiek alapján megállapítható, hogy a haszonkulcs alakulása még mindig károkozásra utal, mivel a dömpingelt behozatal nélkül jóval magasabb hasznot lehetett volna elérni.

  Beruházások, beruházások megtérülése, pénzáramlás és tőkebevonási képesség | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (vizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások (euro) | 577 448 | 337 865 | 324 636 | 1 012 717 | 366 235 |
| Nettó eszközállomány megtérülése | 17 % | 6 % | 11 % | –0 % | 26 % |
| Pénzáramlás (euro) | 1 013 223 | 744 905 | 905 792 | – 930 920 | 1 638 112 |
| Forrás: Mikroadatok |

(57)

A fentiek alapján megállapítható, hogy a haszonkulcs alakulása még mindig károkozásra utal, mivel a dömpingelt behozatal nélkül jóval magasabb hasznot lehetett volna elérni.

Beruházások, beruházások megtérülése, pénzáramlás és tőkebevonási képesség

2005

2006

2007

2008

2009 (vizsgálati időszak)

Beruházások (euro)

577 448

337 865

324 636

1 012 717

366 235

Nettó eszközállomány megtérülése

17 %

6 %

11 %

–0 %

26 %

Pénzáramlás (euro)

1 013 223

744 905

905 792

– 930 920

1 638 112

Forrás: Mikroadatok

| (58) | A boszniai exportáló gyártó szerint a figyelembe vett időszakban azért volt kevés a beruházás, mert az uniós gazdasági ágazat szerint a beruházások alacsony megtérülése nem indokolta, hogy az érintett termékre vonatkozóan jelentős beruházásokat hajtsanak végre. |
| --- | --- |

(58)

A boszniai exportáló gyártó szerint a figyelembe vett időszakban azért volt kevés a beruházás, mert az uniós gazdasági ágazat szerint a beruházások alacsony megtérülése nem indokolta, hogy az érintett termékre vonatkozóan jelentős beruházásokat hajtsanak végre.

| (59) | Az uniós gazdasági ágazat nettó nyereségében kifejezett beruházások megtérülése, valamint a beruházások nettó könyv szerinti értéke a fenti nyereségességi tendenciát követi. Fontos, hogy az említett nettó eszközállományra vonatkozóan már nagyrészt elszámolták az értékcsökkenést. |
| --- | --- |

(59)

Az uniós gazdasági ágazat nettó nyereségében kifejezett beruházások megtérülése, valamint a beruházások nettó könyv szerinti értéke a fenti nyereségességi tendenciát követi. Fontos, hogy az említett nettó eszközállományra vonatkozóan már nagyrészt elszámolták az értékcsökkenést.

| (60) | Az uniós gazdasági ágazatban a pénzáramlással kapcsolatban is a fenti nyereségességi tendencia figyelhető meg. 2008-ban pénzáramlási nehézségek adódtak, mivel az értékesítési volumen visszaesése mellett a gyártóknak továbbra is teljesíteniük kellett a nyersanyag-vásárlási szerződéseikben foglalt kötelezettségeiket. |
| --- | --- |

(60)

Az uniós gazdasági ágazatban a pénzáramlással kapcsolatban is a fenti nyereségességi tendencia figyelhető meg. 2008-ban pénzáramlási nehézségek adódtak, mivel az értékesítési volumen visszaesése mellett a gyártóknak továbbra is teljesíteniük kellett a nyersanyag-vásárlási szerződéseikben foglalt kötelezettségeiket.

| (61) | A tőkebevonási képesség fel sem merült az uniós gazdasági ágazatban.

  Foglalkoztatás, termelékenység és bérek | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (vizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás (FTE) | 241 | 241 | 253 | 244 | 221 |
| Egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség (euro) | 36 574 | 39 644 | 40 207 | 39 130 | 40 225 |
| Egy munkavállalóra jutó termelékenység | 1 423 | 1 529 | 1 535 | 1 296 | 1 223 |
| Forrás: Foglalkoztatás nélküli mikroadatok – makroadatok |

(61)

A tőkebevonási képesség fel sem merült az uniós gazdasági ágazatban.

Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

2005

2006

2007

2008

2009 (vizsgálati időszak)

Foglalkoztatás (FTE)

241

241

253

244

221

Egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség (euro)

36 574

39 644

40 207

39 130

40 225

Egy munkavállalóra jutó termelékenység

1 423

1 529

1 535

1 296

1 223

Forrás: Foglalkoztatás nélküli mikroadatok – makroadatok

| (62) | A figyelembe vett időszakban a hasonló termék előállításában részt vevő munkavállalók száma valamennyi uniós gyártó esetében a termelési és értékesítési volumen visszaesésével csökkent. Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség emelkedett, ami az infláció növekedését tükrözi. |
| --- | --- |

(62)

A figyelembe vett időszakban a hasonló termék előállításában részt vevő munkavállalók száma valamennyi uniós gyártó esetében a termelési és értékesítési volumen visszaesésével csökkent. Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség emelkedett, ami az infláció növekedését tükrözi.

| (63) | A munkavállalónkénti kibocsátásban kifejezett termelékenység a figyelembe vett időszakban 14 %-kal csökkent, mivel az értékesítés volumene a foglalkoztatottság visszaesésénél nagyobb arányban csökkent. Ez a kedvezőtlen fejlemény a jövőben valószínűleg további elbocsátásokat eredményez majd. |
| --- | --- |

(63)

A munkavállalónkénti kibocsátásban kifejezett termelékenység a figyelembe vett időszakban 14 %-kal csökkent, mivel az értékesítés volumene a foglalkoztatottság visszaesésénél nagyobb arányban csökkent. Ez a kedvezőtlen fejlemény a jövőben valószínűleg további elbocsátásokat eredményez majd.

5.4.3.   A dömping mértéke

| (64) | Figyelembe véve az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós piacra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(64)

Figyelembe véve az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós piacra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

5.5.   A kárra vonatkozó következtetés

| (65) | Az uniós gyártókat a figyelembe vett időszakban – a mennyiséget tekintetve – jelentős kár érte, ami a termelés, a kapacitáskihasználás, az értékesítési volumen, a piaci részesedés, a foglalkoztatás és a termelékenységi tendenciák fenti elemzéséből egyértelműen kiderül. |
| --- | --- |

(65)

Az uniós gyártókat a figyelembe vett időszakban – a mennyiséget tekintetve – jelentős kár érte, ami a termelés, a kapacitáskihasználás, az értékesítési volumen, a piaci részesedés, a foglalkoztatás és a termelékenységi tendenciák fenti elemzéséből egyértelműen kiderül.

| (66) | Az árak és a nyereségesség is hasonló képet mutatnak. Ezt az elemzést azonban az is nehezítette, hogy a nyersanyag- és energiaárakban bekövetkezett emelkedés is hatással volt az érintett termék árára. A 2005–2008 közötti időszakban a nyereségesség, a pénzáramlás és a beruházások megtérülése egyaránt kedvezőtlenül alakult. 2008 különösen nehéz évnek bizonyult a gazdasági ágazat számára, jórészt azért, mert a vállalatokat kötötték a nyersanyag-vásárlási szerződések, ugyanakkor az értékesítéseik volumene több mint 20 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(66)

Az árak és a nyereségesség is hasonló képet mutatnak. Ezt az elemzést azonban az is nehezítette, hogy a nyersanyag- és energiaárakban bekövetkezett emelkedés is hatással volt az érintett termék árára. A 2005–2008 közötti időszakban a nyereségesség, a pénzáramlás és a beruházások megtérülése egyaránt kedvezőtlenül alakult. 2008 különösen nehéz évnek bizonyult a gazdasági ágazat számára, jórészt azért, mert a vállalatokat kötötték a nyersanyag-vásárlási szerződések, ugyanakkor az értékesítéseik volumene több mint 20 %-kal csökkent.

| (67) | 2009-ben a piaci helyzet javult, és az áremelések hatására a nyereségesség kedvezően alakult, de amint az az (56) preambulumbekezdésből is kiderül, ez csak átmeneti enyhülést jelentett, és a 2009. évi piaci viszonyok valószínűleg nem fognak megismétlődni. Fontos azonban, hogy a nyereségességi ráta még 2009-ben sem érte el az erre a gazdasági ágazatra átlagosnak tekintett 5,9 %-os szintet. |
| --- | --- |

(67)

2009-ben a piaci helyzet javult, és az áremelések hatására a nyereségesség kedvezően alakult, de amint az az (56) preambulumbekezdésből is kiderül, ez csak átmeneti enyhülést jelentett, és a 2009. évi piaci viszonyok valószínűleg nem fognak megismétlődni. Fontos azonban, hogy a nyereségességi ráta még 2009-ben sem érte el az erre a gazdasági ágazatra átlagosnak tekintett 5,9 %-os szintet.

| (68) | A kárt az egész uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan megállapították (makrogazdasági mutatók), noha egyes mutatókkal csak a mintába felvett gyártókat értékelték (mikrogazdasági mutatók). A mikro- és makromutatók között nem állapítottak meg lényeges eltéréseket. |
| --- | --- |

(68)

A kárt az egész uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan megállapították (makrogazdasági mutatók), noha egyes mutatókkal csak a mintába felvett gyártókat értékelték (mikrogazdasági mutatók). A mikro- és makromutatók között nem állapítottak meg lényeges eltéréseket.

| (69) | A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazat jelentős részét kár érte. |
| --- | --- |

(69)

A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazat jelentős részét kár érte.

6.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSEK

6.1.   Bevezetés

| (70) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban azt vizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős mértékben sújtotta-e az uniós gazdasági ágazatot. A dömpingelt behozatal mellett azokat az ismert tényezőket is vizsgálta, amelyek ugyanabban az időben okozhattak kárt az uniós gazdasági ágazatnak azért, hogy elkerülje, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. |
| --- | --- |

(70)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban azt vizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős mértékben sújtotta-e az uniós gazdasági ágazatot. A dömpingelt behozatal mellett azokat az ismert tényezőket is vizsgálta, amelyek ugyanabban az időben okozhattak kárt az uniós gazdasági ágazatnak azért, hogy elkerülje, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.

6.2.   A dömpingelt behozatal hatása

| (71) | A figyelembe vett időszakban az érintett országból származó behozatal mintegy 400 %-kal nőtt és jelentős piacra , azaz 5 %-ról 10–15 % közötti piaci részesedésre tett szert. Ezzel egy időben az uniós gazdasági ágazat – amely az egyetlen versenytársat jelentette az Európai Unió piacán, mivel az egyéb forrásokból származó import elhanyagolható volt – gazdasági helyzete közvetlenül és összehasonlíthatóan romlott. |
| --- | --- |

(71)

A figyelembe vett időszakban az érintett országból származó behozatal mintegy 400 %-kal nőtt és jelentős piacra , azaz 5 %-ról 10–15 % közötti piaci részesedésre tett szert. Ezzel egy időben az uniós gazdasági ágazat – amely az egyetlen versenytársat jelentette az Európai Unió piacán, mivel az egyéb forrásokból származó import elhanyagolható volt – gazdasági helyzete közvetlenül és összehasonlíthatóan romlott.

| (72) | A dömpingelt behozatal piaci részesedésének emelkedése annak ellenére bekövetkezett, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós fogyasztás 7 %-kal visszaesett. |
| --- | --- |

(72)

A dömpingelt behozatal piaci részesedésének emelkedése annak ellenére bekövetkezett, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós fogyasztás 7 %-kal visszaesett.

| (73) | A vizsgálati időszakban a növekvő volumenű dömpingelt behozatalt az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 20–25 %-os áralákínálással értékesítették. Ebből tehát az következik, hogy 2008-ban és 2009-ben ez a növekvő import tehető felelőssé a beszerzési piacon az uniós árak lenyomásáért. A dömpingelt behozatalnak ezt a hatását az is fokozta, hogy az értékesítések nagy része éves szerződések alapján valósult meg. A dömpingelt boszniai behozatalt így arra is fel lehetett használni, hogy a nyersanyagárak emelkedése ellenére nagy tételek vásárlásakor lenyomják az árakat. 2009-ben némi könnyebbség volt tapasztalható ezen a téren, de ez nem volt elegendő ahhoz, hogy a gazdasági ágazat egészében véve elérje az 5,9 %-os átlagos profit szintjét. |
| --- | --- |

(73)

A vizsgálati időszakban a növekvő volumenű dömpingelt behozatalt az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 20–25 %-os áralákínálással értékesítették. Ebből tehát az következik, hogy 2008-ban és 2009-ben ez a növekvő import tehető felelőssé a beszerzési piacon az uniós árak lenyomásáért. A dömpingelt behozatalnak ezt a hatását az is fokozta, hogy az értékesítések nagy része éves szerződések alapján valósult meg. A dömpingelt boszniai behozatalt így arra is fel lehetett használni, hogy a nyersanyagárak emelkedése ellenére nagy tételek vásárlásakor lenyomják az árakat. 2009-ben némi könnyebbség volt tapasztalható ezen a téren, de ez nem volt elegendő ahhoz, hogy a gazdasági ágazat egészében véve elérje az 5,9 %-os átlagos profit szintjét.

| (74) | Mivel az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest áralákínálással értékesített dömpingelt behozatal fellendülése egybeesett az uniós gazdasági ágazat értékesítési és termelési volumenének és piaci részesedésének csökkenésével, valamint árainak lenyomásával, ezért ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a dömpingelt behozatal jelentős szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár érte. |
| --- | --- |

(74)

Mivel az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest áralákínálással értékesített dömpingelt behozatal fellendülése egybeesett az uniós gazdasági ágazat értékesítési és termelési volumenének és piaci részesedésének csökkenésével, valamint árainak lenyomásával, ezért ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a dömpingelt behozatal jelentős szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár érte.

6.3.   Az egyéb tényezők hatásai

6.3.1.   Az uniós gyártók exportteljesítménye

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (vizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniói termelés exportértékesítése | 100 | 108 | 90 | 57 | 121 |
| Index: 2005 = 100


  Forrás: Makroadatok |

2005

2006

2007

2008

2009 (vizsgálati időszak)

Az uniói termelés exportértékesítése

100

108

90

57

121

Index: 2005 = 100

Forrás: Makroadatok

| (75) | A figyelembe vett időszak alatt valamennyi uniós gyártó exportvolumene nőtt, de ez átlagban csak a termelés mintegy 10 %-át tette ki. A mintába felvett gyártók exportja növekedett, és ez némileg kompenzálta az uniós értékesítési volumen csökkenését. |
| --- | --- |

(75)

A figyelembe vett időszak alatt valamennyi uniós gyártó exportvolumene nőtt, de ez átlagban csak a termelés mintegy 10 %-át tette ki. A mintába felvett gyártók exportja növekedett, és ez némileg kompenzálta az uniós értékesítési volumen csökkenését.

| (76) | Az uniós gyártók exportteljesítménye így segítette az üzleti tevékenység szinten tartását, és nem fokozta a kár mértékét. |
| --- | --- |

(76)

Az uniós gyártók exportteljesítménye így segítette az üzleti tevékenység szinten tartását, és nem fokozta a kár mértékét.

6.3.2.   Harmadik országokból származó behozatal

| (77) | A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból származó behozatal elhanyagolható mértékű volt, így nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. A boszniai exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az uniós gyártók piaci részesedésének csökkenése a Kínából és Koreából származó behozatalnak volt köszönhető, ezt az állítását azonban a tények nem támasztják alá, mivel az ezekből az országokból származó import nem volt jelentős. |
| --- | --- |

(77)

A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból származó behozatal elhanyagolható mértékű volt, így nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. A boszniai exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az uniós gyártók piaci részesedésének csökkenése a Kínából és Koreából származó behozatalnak volt köszönhető, ezt az állítását azonban a tények nem támasztják alá, mivel az ezekből az országokból származó import nem volt jelentős.

6.3.3.   A fogyasztás csökkenésének hatása

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 (vizsgálati időszak) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-fogyasztás tonnában | 324 395 | 347 183 | 371 567 | 315 642 | 300 491 |
| Forrás: Makroadatok |

2005

2006

2007

2008

2009 (vizsgálati időszak)

EU-fogyasztás tonnában

324 395

347 183

371 567

315 642

300 491

Forrás: Makroadatok

| (78) | A figyelembe vett időszakban a fogyasztás 24 000 tonnával (7 %-kal) csökkent, ami azt tükrözi, hogy a mosószerek előállításánál az érintett termék helyett egyre inkább más termékeket kezdtek el használni. Az exportáló gyártó szerint ez „felhalmozódott raktárkészleteket, lemondott megrendeléseket és alacsonyabb nyereséget” eredményezett. |
| --- | --- |

(78)

A figyelembe vett időszakban a fogyasztás 24 000 tonnával (7 %-kal) csökkent, ami azt tükrözi, hogy a mosószerek előállításánál az érintett termék helyett egyre inkább más termékeket kezdtek el használni. Az exportáló gyártó szerint ez „felhalmozódott raktárkészleteket, lemondott megrendeléseket és alacsonyabb nyereséget” eredményezett.

| (79) | Fontos, hogy az uniós piacon a figyelembe vett időszak vége felé két gyártó is beszüntette a termelését, ezért a fogyasztás csökkenésének ellensúlyozására kapacitásmódosítást hajtottak végre. A (49) preambulumbekezdés szerint a raktárkészletek alacsonyak és stabilak maradtak, ami azt jelentette, hogy a termelés alkalmazkodott az kisebb mértékű fogyasztáshoz. |
| --- | --- |

(79)

Fontos, hogy az uniós piacon a figyelembe vett időszak vége felé két gyártó is beszüntette a termelését, ezért a fogyasztás csökkenésének ellensúlyozására kapacitásmódosítást hajtottak végre. A (49) preambulumbekezdés szerint a raktárkészletek alacsonyak és stabilak maradtak, ami azt jelentette, hogy a termelés alkalmazkodott az kisebb mértékű fogyasztáshoz.

| (80) | Ezért noha nem lehet kizárni, hogy a fogyasztás csökkenése hozzájárult az uniós gyártókat ért kárhoz, mégis úgy tűnik, hogy ennek a hatása nem jelentős. |
| --- | --- |

(80)

Ezért noha nem lehet kizárni, hogy a fogyasztás csökkenése hozzájárult az uniós gyártókat ért kárhoz, mégis úgy tűnik, hogy ennek a hatása nem jelentős.

6.3.4.   A beruházások hatása

| (81) | Az exportáló gyártó szerint a REACH-jogszabályok betartása okozta a kárt. Az (58) preambulumbekezdés szerint – tekintetbe véve a figyelembe vett időszakban az érintett termékkel kapcsolatban végrehajtott beruházásokat – ez nem járulhatott hozzá jelentősen a kárhoz. Emellett a REACH-jogszabályok betartásával kapcsolatos költségek nem voltak jelentősek. |
| --- | --- |

(81)

Az exportáló gyártó szerint a REACH-jogszabályok betartása okozta a kárt. Az (58) preambulumbekezdés szerint – tekintetbe véve a figyelembe vett időszakban az érintett termékkel kapcsolatban végrehajtott beruházásokat – ez nem járulhatott hozzá jelentősen a kárhoz. Emellett a REACH-jogszabályok betartásával kapcsolatos költségek nem voltak jelentősek.

6.3.5.   A nyersanyag- és energiaköltségek emelkedésének hatása

| (82) | Egyes felek szerint a nyersanyag- és energiaköltségek emelkedése hozzájárult a kárhoz. Az említett költségek emelkedése valóban jelentős volt, és ez főleg 2008-ban volt megfigyelhető. Ez kétségtelenül hatással volt a nyereségességre abban az évben, mivel ez éppen az értékesítési volumenek csökkenésekor következett be. Noha az energiaköltségek emelkedését az (52) preambulumbekezdés szerint bizonyos mértékig érvényesíteni lehetett az eladási árakban, a dömpingelt behozatal árakat lenyomó hatása miatt ezt nem lehetett megfelelően végrehajtani. |
| --- | --- |

(82)

Egyes felek szerint a nyersanyag- és energiaköltségek emelkedése hozzájárult a kárhoz. Az említett költségek emelkedése valóban jelentős volt, és ez főleg 2008-ban volt megfigyelhető. Ez kétségtelenül hatással volt a nyereségességre abban az évben, mivel ez éppen az értékesítési volumenek csökkenésekor következett be. Noha az energiaköltségek emelkedését az (52) preambulumbekezdés szerint bizonyos mértékig érvényesíteni lehetett az eladási árakban, a dömpingelt behozatal árakat lenyomó hatása miatt ezt nem lehetett megfelelően végrehajtani.

| (83) | Ezért úgy kell tekinteni, hogy a nyersanyag- és energiaköltségek emelkedése nem járult hozzá az elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(83)

Ezért úgy kell tekinteni, hogy a nyersanyag- és energiaköltségek emelkedése nem járult hozzá az elszenvedett kárhoz.

6.3.6.   A kapacitással összefüggő hatások

| (84) | A többletkapacitással és az alacsony kapacitáskihasználással kapcsolatos kérdésekről a (46) preambulumbekezdésben már részletesen szó esett. A kapacitással összefüggő kérdések nyereségességre gyakorolt hatását a gazdasági ágazat szerkezeti jellemzőinek, illetve a dömpingelt behozatal meglétének alapján kell vizsgálni. Ezek azért lehetnek hatással a nyereségességre, mivel a jelentős mértékű fix költségek nagyobb kihasználtsággal megtérülnének. |
| --- | --- |

(84)

A többletkapacitással és az alacsony kapacitáskihasználással kapcsolatos kérdésekről a (46) preambulumbekezdésben már részletesen szó esett. A kapacitással összefüggő kérdések nyereségességre gyakorolt hatását a gazdasági ágazat szerkezeti jellemzőinek, illetve a dömpingelt behozatal meglétének alapján kell vizsgálni. Ezek azért lehetnek hatással a nyereségességre, mivel a jelentős mértékű fix költségek nagyobb kihasználtsággal megtérülnének.

| (85) | A többletkapacitással és az alacsony kapacitáskihasználással kapcsolatos kérdések többé-kevésbé magyarázatot adnak ugyan az uniós gyártók által tapasztalt negatív kármutatók némelyikére, a termelési és értékesítés volumen, valamint a piaci részesedés 2009. évi jelentős visszaesését azonban nem indokolják. Így nyilvánvalóan nem is befolyásolják a dömpingárú behozatal nagyarányú növekedése, valamint az uniós gyártók által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(85)

A többletkapacitással és az alacsony kapacitáskihasználással kapcsolatos kérdések többé-kevésbé magyarázatot adnak ugyan az uniós gyártók által tapasztalt negatív kármutatók némelyikére, a termelési és értékesítés volumen, valamint a piaci részesedés 2009. évi jelentős visszaesését azonban nem indokolják. Így nyilvánvalóan nem is befolyásolják a dömpingárú behozatal nagyarányú növekedése, valamint az uniós gyártók által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.

6.3.7.   A globális hitelválság/általános gazdasági válság hatása

| (86) | Egyes érdekelt felek szerint a globális hitelválság és az általános gazdasági válság hozzájárult a kárhoz. A válság idején, 2008/2009-ben az érintett termék fogyasztása valóban csökkent. |
| --- | --- |

(86)

Egyes érdekelt felek szerint a globális hitelválság és az általános gazdasági válság hozzájárult a kárhoz. A válság idején, 2008/2009-ben az érintett termék fogyasztása valóban csökkent.

| (87) | Ezek azonban nem adnak magyarázatot arra, hogy az uniós gyártók piaci részesedése 2009-ben miért csökkent olyan jelentősen, míg a boszniai behozatal piaci részesedése emelkedett, és az Európai Unió áraihoz képest több mint 20 %-os áralákínálásra került sor. Ezért míg a fogyasztásban 2008/2009-ben bekövetkezett visszaesés önmagában is hatással lett volna az uniós gazdasági ágazatra, a Bosznia-Hercegovinából származó behozatal jelentős növekedése még nagyobb hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenére és – az áralákínálás miatt – az árakra is. A válság ezért nem befolyásolja a dömpingárú behozatal nagyarányú növekedése, valamint az uniós gyártókat ért kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(87)

Ezek azonban nem adnak magyarázatot arra, hogy az uniós gyártók piaci részesedése 2009-ben miért csökkent olyan jelentősen, míg a boszniai behozatal piaci részesedése emelkedett, és az Európai Unió áraihoz képest több mint 20 %-os áralákínálásra került sor. Ezért míg a fogyasztásban 2008/2009-ben bekövetkezett visszaesés önmagában is hatással lett volna az uniós gazdasági ágazatra, a Bosznia-Hercegovinából származó behozatal jelentős növekedése még nagyobb hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenére és – az áralákínálás miatt – az árakra is. A válság ezért nem befolyásolja a dömpingárú behozatal nagyarányú növekedése, valamint az uniós gyártókat ért kár közötti okozati összefüggést.

6.3.8.   A konszolidált felhasználói gazdasági ágazat hatása

| (88) | Bár a vizsgálati időszakban több mint tíz vállalat gyártotta az érintett terméket, a fő felhasználói gazdasági ágazatot (a mosószerek és vízlágyítók gyártói) alapvetően négy nagy csoport alkotta (Reckitt Benckiser, Henkel, Procter & Gamble és Unilever). Valójában a két fő együttműködő felhasználó az érintett termék európai uniós értékesítésének csaknem 40 %-át képviselte. Ez a négy csoport a központosított beszerzések révén valóban alacsonyan tudja tartani az érintett termék árát. |
| --- | --- |

(88)

Bár a vizsgálati időszakban több mint tíz vállalat gyártotta az érintett terméket, a fő felhasználói gazdasági ágazatot (a mosószerek és vízlágyítók gyártói) alapvetően négy nagy csoport alkotta (Reckitt Benckiser, Henkel, Procter & Gamble és Unilever). Valójában a két fő együttműködő felhasználó az érintett termék európai uniós értékesítésének csaknem 40 %-át képviselte. Ez a négy csoport a központosított beszerzések révén valóban alacsonyan tudja tartani az érintett termék árát.

| (89) | Ez a jelenség azonban nem új keletű, hanem már évek óta megfigyelhető. Így ez sem ad magyarázatot a termelési és értékesítési volumen, valamint a piaci részesedés 2009. évi jelentős visszaesésére. Ezért nyilvánvalóan nincs hatással a dömpingárú behozatal nagyarányú növekedése, valamint az uniós gyártókat ért kár közötti okozati összefüggésre. |
| --- | --- |

(89)

Ez a jelenség azonban nem új keletű, hanem már évek óta megfigyelhető. Így ez sem ad magyarázatot a termelési és értékesítési volumen, valamint a piaci részesedés 2009. évi jelentős visszaesésére. Ezért nyilvánvalóan nincs hatással a dömpingárú behozatal nagyarányú növekedése, valamint az uniós gyártókat ért kár közötti okozati összefüggésre.

6.4.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (90) | A fentiek alapján ideiglenesen arra a következtetésre lehet jutni, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett termék dömpingelt behozatala okozta. |
| --- | --- |

(90)

A fentiek alapján ideiglenesen arra a következtetésre lehet jutni, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett termék dömpingelt behozatala okozta.

| (91) | A dömpingelt behozatal mellett számos tényezőt vizsgáltak, de ezek egyike sem adott magyarázatot a piaci részesedésben, valamint a termelési és értékesítési volumenben 2008–2009-ban bekövetkezett súlyos veszteségekre, ami egybeesik a dömpingelt behozatal volumenének növekedésével. |
| --- | --- |

(91)

A dömpingelt behozatal mellett számos tényezőt vizsgáltak, de ezek egyike sem adott magyarázatot a piaci részesedésben, valamint a termelési és értékesítési volumenben 2008–2009-ban bekövetkezett súlyos veszteségekre, ami egybeesik a dömpingelt behozatal volumenének növekedésével.

| (92) | A fenti elemzés alapján – amely egyértelműen elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól –, ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a Bosznia-Hercegovinából származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(92)

A fenti elemzés alapján – amely egyértelműen elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól –, ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a Bosznia-Hercegovinából származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

7.   AZ UNIÓS ÉRDEK

7.1.   Általános észrevételek

| (93) | A Bizottság vizsgálta, hogy a kárt okozó dömping meglétére vonatkozó ideiglenes következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az lenne megállapítható, hogy ebben a konkrét esetben nem áll az Unió érdekében intézkedések elfogadása. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az előterjesztett összes bizonyíték alapján az eljárásban érintett valamennyi fél esetében megvizsgálta a lehetséges intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság vizsgálta, hogy a kárt okozó dömping meglétére vonatkozó ideiglenes következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az lenne megállapítható, hogy ebben a konkrét esetben nem áll az Unió érdekében intézkedések elfogadása. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az előterjesztett összes bizonyíték alapján az eljárásban érintett valamennyi fél esetében megvizsgálta a lehetséges intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását.

7.2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (94) | A kárelemzés egyértelműen kimutatta, hogy a dömpingelt behozatal okozta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. A dömpingelt behozatal elmúlt években megfigyelhető növekvő jelenléte visszaszorította az uniós piacon az értékesítési volument, és ennek hatására az uniós gazdasági ágazat veszített piaci részesedéséből. Emiatt az uniós gazdasági ágazat nem tudott olyan nyereségességi szintet elérni, mint amelyet más termékek esetében sikerült. |
| --- | --- |

(94)

A kárelemzés egyértelműen kimutatta, hogy a dömpingelt behozatal okozta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. A dömpingelt behozatal elmúlt években megfigyelhető növekvő jelenléte visszaszorította az uniós piacon az értékesítési volument, és ennek hatására az uniós gazdasági ágazat veszített piaci részesedéséből. Emiatt az uniós gazdasági ágazat nem tudott olyan nyereségességi szintet elérni, mint amelyet más termékek esetében sikerült.

| (95) | A vizsgálat rávilágított arra, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal közvetlenül az uniós gazdasági ágazat rovására növelte piaci részesedését. A helyzet még az uniós gyártókkal kapcsolatban bekövetkezett szerkezetátalakítás (két vállalat beszüntette a termelést) hatására sem javult. Lényeges, hogy a zeolit-A-por a mintába felvett vállalatok forgalma szempontjából fontos termék, mivel az értékesítési forgalmuk 30 %-át teszi ki. Az intézkedések elmaradása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlását eredményezné. Az intézkedések megtétele a behozatali árat ismét a kárt nem okozó szintre állítja majd vissza, így az uniós gazdasági ágazat tisztességes feltételekkel versenyezhet. |
| --- | --- |

(95)

A vizsgálat rávilágított arra, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal közvetlenül az uniós gazdasági ágazat rovására növelte piaci részesedését. A helyzet még az uniós gyártókkal kapcsolatban bekövetkezett szerkezetátalakítás (két vállalat beszüntette a termelést) hatására sem javult. Lényeges, hogy a zeolit-A-por a mintába felvett vállalatok forgalma szempontjából fontos termék, mivel az értékesítési forgalmuk 30 %-át teszi ki. Az intézkedések elmaradása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlását eredményezné. Az intézkedések megtétele a behozatali árat ismét a kárt nem okozó szintre állítja majd vissza, így az uniós gazdasági ágazat tisztességes feltételekkel versenyezhet.

| (96) | Ezért ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az intézkedések bevezetése egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekeit szolgálná. |
| --- | --- |

(96)

Ezért ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az intézkedések bevezetése egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekeit szolgálná.

7.3.   Az importőrök érdeke

| (97) | Az intézkedéseknek az importőröket érintő lehetséges hatását az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján vizsgálták. Ezzel kapcsolatban fontos, hogy a Bizottságnál jelentkező kapcsolatban nem álló importőrök egyben felhasználók is voltak. Így a rájuk vonatkozó elemzések a felhasználók érdekeit tartalmazó szakaszokban olvashatók. |
| --- | --- |

(97)

Az intézkedéseknek az importőröket érintő lehetséges hatását az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján vizsgálták. Ezzel kapcsolatban fontos, hogy a Bizottságnál jelentkező kapcsolatban nem álló importőrök egyben felhasználók is voltak. Így a rájuk vonatkozó elemzések a felhasználók érdekeit tartalmazó szakaszokban olvashatók.

7.4.   A felhasználók és a fogyasztók érdeke

| (98) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően a fogyasztói érdekképviseletek nem nyújtottak be észrevételeket. Ennélfogva az elemzés az intézkedések felhasználókra gyakorolt hatásának vizsgálatára korlátozódott. |
| --- | --- |

(98)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően a fogyasztói érdekképviseletek nem nyújtottak be észrevételeket. Ennélfogva az elemzés az intézkedések felhasználókra gyakorolt hatásának vizsgálatára korlátozódott.

| (99) | Nyolc ismert felhasználó számára küldtek ki kérdőíveket. Érdemi észrevételek azonban mindössze két vállalattól érkeztek. Az uniós érdekek elemzése így két nagyobb felhasználó válaszain alapul, akik együttesen az uniós fogyasztás csaknem 40 %-át képviselik. |
| --- | --- |

(99)

Nyolc ismert felhasználó számára küldtek ki kérdőíveket. Érdemi észrevételek azonban mindössze két vállalattól érkeztek. Az uniós érdekek elemzése így két nagyobb felhasználó válaszain alapul, akik együttesen az uniós fogyasztás csaknem 40 %-át képviselik.

| (100) | A két együttműködő uniós felhasználó az uniós mosószer- és vízlágyítógyártás meghatározó szereplője. Mindketten ellenezték az intézkedések bevezetését. |
| --- | --- |

(100)

A két együttműködő uniós felhasználó az uniós mosószer- és vízlágyítógyártás meghatározó szereplője. Mindketten ellenezték az intézkedések bevezetését.

| (101) | A vizsgálat megállapította, hogy az együttműködő uniós felhasználók fogyasztásának kevesebb mint egyharmada származik a boszniai exportáló gyártótól. A vállalatok a fennmaradó részt uniós gyártóktól szerzik be, akik az együttműködő felhasználók fő beszerzési forrásai maradnak. Figyelembe véve az uniós gyártók fenti, (47) és (48) preambulumbekezdésben ismertetett alacsony kapacitáskihasználását, egyértelmű, hogy bármilyen intézkedés bevezetése várhatóan nem eredményez majd készlethiányt, illetve abból következően áremelkedést. |
| --- | --- |

(101)

A vizsgálat megállapította, hogy az együttműködő uniós felhasználók fogyasztásának kevesebb mint egyharmada származik a boszniai exportáló gyártótól. A vállalatok a fennmaradó részt uniós gyártóktól szerzik be, akik az együttműködő felhasználók fő beszerzési forrásai maradnak. Figyelembe véve az uniós gyártók fenti, (47) és (48) preambulumbekezdésben ismertetett alacsony kapacitáskihasználását, egyértelmű, hogy bármilyen intézkedés bevezetése várhatóan nem eredményez majd készlethiányt, illetve abból következően áremelkedést.

| (102) | Ezenfelül úgy tűnik, hogy az uniós felhasználói gazdasági ágazat már megkezdte a kínai import lehetőségének feltérképezését. Az, hogy létezik ilyen választási lehetőség és az megbízhatónak tekinthető, azt mutatja, hogy az intézkedések bevezetése semmiképpen sem eredményezi majd az érintett termék hiányát. |
| --- | --- |

(102)

Ezenfelül úgy tűnik, hogy az uniós felhasználói gazdasági ágazat már megkezdte a kínai import lehetőségének feltérképezését. Az, hogy létezik ilyen választási lehetőség és az megbízhatónak tekinthető, azt mutatja, hogy az intézkedések bevezetése semmiképpen sem eredményezi majd az érintett termék hiányát.

| (103) | Vizsgálták az érintett terméket tartalmazó végtermék forgalmát is. Ezzel kapcsolatban fontos, hogy a kérdéses termékek mindkét esetben a forgalom kevesebb mint 10 %-át képviselik. |
| --- | --- |

(103)

Vizsgálták az érintett terméket tartalmazó végtermék forgalmát is. Ezzel kapcsolatban fontos, hogy a kérdéses termékek mindkét esetben a forgalom kevesebb mint 10 %-át képviselik.

| (104) | Az érintett termék végtermékekben való felhasználásának arányát is vizsgálták. Ez a vizsgálat azt állapította meg, hogy ezek az arányok általában véve rendkívül alacsonyak (átlagosan a teljes költség kevesebb mint 5 %-át teszik ki), ezért az érintett termék nem képvisel jelentősebb költségelemet a végtermékre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(104)

Az érintett termék végtermékekben való felhasználásának arányát is vizsgálták. Ez a vizsgálat azt állapította meg, hogy ezek az arányok általában véve rendkívül alacsonyak (átlagosan a teljes költség kevesebb mint 5 %-át teszik ki), ezért az érintett termék nem képvisel jelentősebb költségelemet a végtermékre vonatkozóan.

| (105) | A Bizottság azt is vizsgálta, hogy az intézkedések bevezetésének lenne-e kedvezőtlen pénzügyi hatása a két említett felhasználó helyzetére. A Bizottság két forgatókönyvet mérlegelt: a legkedvezőtlenebb esetet és egy annál valószínűbb eshetőséget. |
| --- | --- |

(105)

A Bizottság azt is vizsgálta, hogy az intézkedések bevezetésének lenne-e kedvezőtlen pénzügyi hatása a két említett felhasználó helyzetére. A Bizottság két forgatókönyvet mérlegelt: a legkedvezőtlenebb esetet és egy annál valószínűbb eshetőséget.

| (106) | A legkedvezőtlenebb esetben azt feltételezik, hogy mind a behozatali, mind az uniós árak a vám mértékével emelkednek meg. Ez a felhasználók költségeit átlagosan 2 %-kal növelné. |
| --- | --- |

(106)

A legkedvezőtlenebb esetben azt feltételezik, hogy mind a behozatali, mind az uniós árak a vám mértékével emelkednek meg. Ez a felhasználók költségeit átlagosan 2 %-kal növelné.

| (107) | A fenti helyzetet össze kell hasonlítani az együttműködő uniós felhasználók nyereségességi rátájával. A felhasználók nyereségessége az érintett terméket tartalmazó termékeken hozzávetőleg 11 %, míg az összes termékükre vonatkozóan több mint 20 %. Ilyen nyereségességi rátát figyelembe véve még az sem lenne aránytalan hatással a felek pénzügyi helyzetére, ha az intézkedéseket mind a behozatali, mind az uniós árakra alkalmaznák. |
| --- | --- |

(107)

A fenti helyzetet össze kell hasonlítani az együttműködő uniós felhasználók nyereségességi rátájával. A felhasználók nyereségessége az érintett terméket tartalmazó termékeken hozzávetőleg 11 %, míg az összes termékükre vonatkozóan több mint 20 %. Ilyen nyereségességi rátát figyelembe véve még az sem lenne aránytalan hatással a felek pénzügyi helyzetére, ha az intézkedéseket mind a behozatali, mind az uniós árakra alkalmaznák.

| (108) | Valójában sokkal valószínűbb, hogy az intézkedések bevezetése azt eredményezné, hogy csak a Bosznia-Hercegovinából származó import árai emelkednek, és az uniós gazdasági ágazat a megnövekedett méretgazdaságosság előnyeit élvezheti majd. A fentiekből is kiderül, hogy az érintett termék kínálati helyzete teljesen kielégítő az Európai Unióban, mivel a legtöbb uniós gyártó egyáltalán nem használja ki a teljes kapacitását. |
| --- | --- |

(108)

Valójában sokkal valószínűbb, hogy az intézkedések bevezetése azt eredményezné, hogy csak a Bosznia-Hercegovinából származó import árai emelkednek, és az uniós gazdasági ágazat a megnövekedett méretgazdaságosság előnyeit élvezheti majd. A fentiekből is kiderül, hogy az érintett termék kínálati helyzete teljesen kielégítő az Európai Unióban, mivel a legtöbb uniós gyártó egyáltalán nem használja ki a teljes kapacitását.

| (109) | Az is fontos, hogy a vizsgálat megállapításai szerint az érintett terméknek léteznek helyettesítő termékei. Nyilvánvaló tehát, hogy mind az együttműködő, mind az együtt nem működő felhasználók az érintett termék nélkül is állítanak elő mosószereket. Az együttműködő felhasználók költségei ebben a valószínűbbnek látszó forgatókönyvben mindössze az egy százalék töredékével emelkednének. Más szóval a nyereségesség számainak tükrében az intézkedések bevezetése elhanyagolható következményekkel járna a felhasználóknak. |
| --- | --- |

(109)

Az is fontos, hogy a vizsgálat megállapításai szerint az érintett terméknek léteznek helyettesítő termékei. Nyilvánvaló tehát, hogy mind az együttműködő, mind az együtt nem működő felhasználók az érintett termék nélkül is állítanak elő mosószereket. Az együttműködő felhasználók költségei ebben a valószínűbbnek látszó forgatókönyvben mindössze az egy százalék töredékével emelkednének. Más szóval a nyereségesség számainak tükrében az intézkedések bevezetése elhanyagolható következményekkel járna a felhasználóknak.

| (110) | A fentieket figyelembe véve magától értetődő, hogy az intézkedések bevezetése a nem lenne jelentős hatással a felhasználókra, így egyáltalán nem valószínű, hogy a fogyasztók áremelkedést tapasztalnának. |
| --- | --- |

(110)

A fentieket figyelembe véve magától értetődő, hogy az intézkedések bevezetése a nem lenne jelentős hatással a felhasználókra, így egyáltalán nem valószínű, hogy a fogyasztók áremelkedést tapasztalnának.

7.5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (111) | Általában véve elmondható, hogy az uniós gazdasági ágazat számára várhatóan előnyös lesz az intézkedések bevezetése. Az ágazat a termelési és értékesítési volumen növekedésének hatására bekövetkező jobb kapacitáskihasználás miatt elsősorban leginkább a méretgazdaságosság előnyeit élvezheti majd. |
| --- | --- |

(111)

Általában véve elmondható, hogy az uniós gazdasági ágazat számára várhatóan előnyös lesz az intézkedések bevezetése. Az ágazat a termelési és értékesítési volumen növekedésének hatására bekövetkező jobb kapacitáskihasználás miatt elsősorban leginkább a méretgazdaságosság előnyeit élvezheti majd.

| (112) | A fentieket figyelembe véve ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a Bosznia-Hercegovinából származó dömpingelt behozatalra vonatkozó intézkedések bevezetése az uniós felhasználókat nem érinti majd, és az intézkedések az uniós érdekeket fogják szolgálni. |
| --- | --- |

(112)

A fentieket figyelembe véve ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a Bosznia-Hercegovinából származó dömpingelt behozatalra vonatkozó intézkedések bevezetése az uniós felhasználókat nem érinti majd, és az intézkedések az uniós érdekeket fogják szolgálni.

8.   JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE

| (113) | Tekintettel a dömpinggel, az abból adódó kárral és az uniós érdekkel kapcsolatban levont eddigi következtetésekre, a Bosznia-Hercegovinából származó érintett termék behozatalára vonatkozóan ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további károkat okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(113)

Tekintettel a dömpinggel, az abból adódó kárral és az uniós érdekkel kapcsolatban levont eddigi következtetésekre, a Bosznia-Hercegovinából származó érintett termék behozatalára vonatkozóan ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további károkat okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

8.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (114) | Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések szintjének a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül megfelelőnek kell lennie a dömpingelt behozatal miatt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez. |
| --- | --- |

(114)

Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések szintjének a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül megfelelőnek kell lennie a dömpingelt behozatal miatt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez.

| (115) | A kárt okozó dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. A kiszámításhoz használt adózás előtti haszonkulcs a forgalom 5,9 %-a volt. Ez az uniós gazdasági ágazat által, a vizsgálati időszakban valamennyi termékkel (beleértve az érintett terméket is) kapcsolatban elért profitszint. Szem előtt tartva azt, hogy az érintett termékkel kapcsolatos nyereségességet a dömpingelt behozatal befolyásolta, nyilvánvaló, hogy ez a profitszint kismértékű. Fontolóra vették azt is, hogy az uniós gazdasági ágazat által a 2005–2007. évi időszakban elért profitrátákat vegyék-e figyelembe, ezek a profitráták azonban a hasonló termékek vonatkozásában a vállalatok által elért nyereségességhez viszonyítva túl alacsonynak bizonyultak, és egy életképes gazdasági ágazatra nézve nem voltak reprezentatívak. Ennek az az oka, hogy a boszniai behozatal abban a három évben az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 10–20 %-os áralákínálással került a piacra, és ez a különbözet jelentős szerepet játszhatott volna az éves szerződések megkötésénél. Így ezek a haszonkulcsok egy rendesen működő uniós piacot tekintve nem voltak reprezentatívnak minősíthetők. A fentiek alapján az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat számítottak ki. A kárt nem okozó ár kiszámítása a fent említett haszonkulcs és az előállítási költségek összeadásával történt. |
| --- | --- |

(115)

A kárt okozó dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. A kiszámításhoz használt adózás előtti haszonkulcs a forgalom 5,9 %-a volt. Ez az uniós gazdasági ágazat által, a vizsgálati időszakban valamennyi termékkel (beleértve az érintett terméket is) kapcsolatban elért profitszint. Szem előtt tartva azt, hogy az érintett termékkel kapcsolatos nyereségességet a dömpingelt behozatal befolyásolta, nyilvánvaló, hogy ez a profitszint kismértékű. Fontolóra vették azt is, hogy az uniós gazdasági ágazat által a 2005–2007. évi időszakban elért profitrátákat vegyék-e figyelembe, ezek a profitráták azonban a hasonló termékek vonatkozásában a vállalatok által elért nyereségességhez viszonyítva túl alacsonynak bizonyultak, és egy életképes gazdasági ágazatra nézve nem voltak reprezentatívak. Ennek az az oka, hogy a boszniai behozatal abban a három évben az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 10–20 %-os áralákínálással került a piacra, és ez a különbözet jelentős szerepet játszhatott volna az éves szerződések megkötésénél. Így ezek a haszonkulcsok egy rendesen működő uniós piacot tekintve nem voltak reprezentatívnak minősíthetők. A fentiek alapján az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat számítottak ki. A kárt nem okozó ár kiszámítása a fent említett haszonkulcs és az előállítási költségek összeadásával történt.

| (116) | A szükséges áremelést – az alákínálásra vonatkozó számítások során megállapított – súlyozott import átlagárnak az uniós gazdasági ágazat által az Európai Unió piacán értékesített termékek kárt nem okozó árának átlagával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget ezt követően az átlagos CIF uniós határparitásos importérték százalékában fejezték ki. Az alákínálási különbözet 31,5 % volt. |
| --- | --- |

(116)

A szükséges áremelést – az alákínálásra vonatkozó számítások során megállapított – súlyozott import átlagárnak az uniós gazdasági ágazat által az Európai Unió piacán értékesített termékek kárt nem okozó árának átlagával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget ezt követően az átlagos CIF uniós határparitásos importérték százalékában fejezték ki. Az alákínálási különbözet 31,5 % volt.

8.2.   Ideiglenes intézkedések

| (117) | A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bosznia-Hercegovinából származó behozatalokra a megállapított dömpingkülönbözet szintjének megfelelő, ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni. |
| --- | --- |

(117)

A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bosznia-Hercegovinából származó behozatalokra a megállapított dömpingkülönbözet szintjének megfelelő, ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni.

| (118) | A fentiek alapján a Bosznia-Hercegovinára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke 28,1 %. |
| --- | --- |

(118)

A fentiek alapján a Bosznia-Hercegovinára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke 28,1 %.

9.   TÁJÉKOZTATÁS

| (119) | A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett fontos kijelenteni, hogy az e rendelet céljait szolgáló vámkivetést érintő megállapítások ideiglenesek, amelyeket végleges vám meghatározása esetén valószínűleg újra mérlegelni kell, |
| --- | --- |

(119)

A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett fontos kijelenteni, hogy az e rendelet céljait szolgáló vámkivetést érintő megállapítások ideiglenesek, amelyeket végleges vám meghatározása esetén valószínűleg újra mérlegelni kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

1.   Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Bosznia-Hercegovinából származó és jelenleg az ex 2842 10 00 KN-kóddal (TARIC-kód: 2842100030) bejegyzett zeolit-A-por, illetve zeolit-NaA-porként vagy zeolit-4A-porként is ismeretes termék behozatalára.

2.   Az (1) bekezdésben leírt termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke 28,1 %.

3.   Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

4.   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

1.   Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.

2.   Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele utáni napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. november 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 40., 2010.2.17., 5. o.

2

---

| 16.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/44

---

A BIZOTTSÁG 1037/2010/EU RENDELETE

(2010. november 15.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. november 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. november 15-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 39,6 |
| MA | 72,3 |
| MK | 61,3 |
| ZZ | 57,7 |
| 0707 00 05 | AL | 68,6 |
| EG | 161,4 |
| TR | 136,0 |
| ZZ | 122,0 |
| 0709 90 70 | MA | 87,2 |
| TR | 137,5 |
| ZZ | 112,4 |
| 0805 20 10 | MA | 62,2 |
| ZA | 145,6 |
| ZZ | 103,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 45,5 |
| TR | 59,9 |
| UY | 55,0 |
| ZZ | 53,5 |
| 0805 50 10 | AR | 42,7 |
| TR | 67,8 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 69,3 |
| 0806 10 10 | BR | 258,3 |
| TR | 146,2 |
| US | 260,4 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 186,0 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| CL | 84,2 |
| MK | 27,2 |
| NZ | 75,7 |
| US | 96,5 |
| ZA | 96,2 |
| ZZ | 75,9 |
| 0808 20 50 | CN | 54,9 |
| ZZ | 54,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

39,6

MA

72,3

MK

61,3

ZZ

57,7

0707 00 05

AL

68,6

EG

161,4

TR

136,0

ZZ

122,0

0709 90 70

MA

87,2

TR

137,5

ZZ

112,4

0805 20 10

MA

62,2

ZA

145,6

ZZ

103,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

45,5

TR

59,9

UY

55,0

ZZ

53,5

0805 50 10

AR

42,7

TR

67,8

UY

57,1

ZA

109,5

ZZ

69,3

0806 10 10

BR

258,3

TR

146,2

US

260,4

ZA

79,2

ZZ

186,0

0808 10 80

AR

75,7

CL

84,2

MK

27,2

NZ

75,7

US

96,5

ZA

96,2

ZZ

75,9

0808 20 50

CN

54,9

ZZ

54,9

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 16.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/46 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/46

---

A BIZOTTSÁG 1038/2010/EU RENDELETE

(2010. november 15.)

a gabonaágazatban a 2010. november 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 2010. július 20-i 642/2010/EU bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani.

| (3) | Az 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 5. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Az 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 5. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni.

| (4) | Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat 2010. november 16-tól az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra, |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat 2010. november 16-tól az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A gabonaágazatban 2010. november 16-tól alkalmazandó, az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. november 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. november 15-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 187., 2010.7.21., 5. o.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékek 2010. november 16-tól alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | ROZS | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 0,00 |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

ROZS

0,00

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

0,00

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

0,00

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

0,00

---

(1)  Az Unióba az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra a 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tenger vagy a Fekete-tenger partján található, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tenger vagy a Fekete-tenger partján található,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben a 642/2010/EU rendelet 3. bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

2.11.2010-12.11.2010

| 1. | Az 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 219,39 | 161,99 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 208,44 | 198,44 | 178,44 | 123,34 |
| Öböl-beli árnövelés | — | 17,04 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | 20,14 | — | — | — | — | — |

1.

Az 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

219,39

161,99

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

208,44

198,44

178,44

123,34

Öböl-beli árnövelés

—

17,04

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

20,14

—

—

—

—

—

| 2. | Az 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 18,20 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | 46,32 EUR/t |

2.

Az 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

18,20 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

46,32 EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).

---

| 16.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/49

---

A BIZOTTSÁG 1039/2010/EU RENDELETE

(2010. november 15.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 1029/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 1029/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 867/2010/EU rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. november 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. november 15-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 259., 2010.10.1., 3. o.

3

(4)  HL L 296., 2010.11.13., 17. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2010. november 16-tól alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,75 | 1,94 |
| 1701 99 10 (2) | 51,75 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,75 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

55,54

0,00

1701 11 90 (1)

55,54

0,00

1701 12 10 (1)

55,54

0,00

1701 12 90 (1)

55,54

0,00

1701 91 00 (2)

51,75

1,94

1701 99 10 (2)

51,75

0,00

1701 99 90 (2)

51,75

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

HATÁROZATOK

| 16.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/51

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. augusztus 4.)

a C 40/08 (korábbi N 163/08) számú, Lengyelország által a PZL Hydral S.A. számára nyújtott állami támogatásról

(az értesítés a C(2010) 5406. számú dokumentummal történt)

(Csak a lengyel nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/690/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló szerződésre és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel a C(2008) 4753 végleges határozatra (1), amelyben a Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindításáról határozott, és a C(2008) 6371 végleges határozatra (2), amely a C 40/2008 (korábbi N 163/2008) számú támogatás tekintetében meghosszabbítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy a fent említett rendelkezések alapján tegyék meg észrevételeiket,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A 2008. március 27-én kelt levélben a lengyel hatóságok bejelentették a PZL Hydral S.A. (a továbbiakban: PZL Hydral) szerkezetátalakítására vonatkozó tervet. 2008. május 6-án kelt levelében a Bizottság további információkat kért. A lengyel hatóságok 2008. június 4-i levelükben kérték a válaszadási határidő 2008. június 27-éig történő meghosszabbítását; a Bizottság 2008. június 10-én kelt levelében hozzájárult ehhez. A lengyel hatóságok 2008. július 7-i levelükben közöltek további információkat a szerkezetátalakítási tervet illetően. |
| --- | --- |

(1)

A 2008. március 27-én kelt levélben a lengyel hatóságok bejelentették a PZL Hydral S.A. (a továbbiakban: PZL Hydral) szerkezetátalakítására vonatkozó tervet. 2008. május 6-án kelt levelében a Bizottság további információkat kért. A lengyel hatóságok 2008. június 4-i levelükben kérték a válaszadási határidő 2008. június 27-éig történő meghosszabbítását; a Bizottság 2008. június 10-én kelt levelében hozzájárult ehhez. A lengyel hatóságok 2008. július 7-i levelükben közöltek további információkat a szerkezetátalakítási tervet illetően.

| (2) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (2) bekezdése szerinti eljárást (a hivatalos vizsgálati eljárást) 2008. szeptember 10-én indították meg. Ezt követően egy 2008. november 12-én elfogadott határozattal meghosszabbították a hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (2) bekezdése szerinti eljárást (a hivatalos vizsgálati eljárást) 2008. szeptember 10-én indították meg. Ezt követően egy 2008. november 12-én elfogadott határozattal meghosszabbították a hivatalos vizsgálati eljárást.

| (3) | Lengyelország 2008. október 14-én és 2008. december 22-én tette meg észrevételeit, további információkat pedig 2009. április 7-én közölt. A Bizottság harmadik felektől nem kapott észrevételeket. |
| --- | --- |

(3)

Lengyelország 2008. október 14-én és 2008. december 22-én tette meg észrevételeit, további információkat pedig 2009. április 7-én közölt. A Bizottság harmadik felektől nem kapott észrevételeket.

| (4) | A lengyel hatóságokkal való találkozókra 2009. április 27-én, 2009. október 14-én és 2010. február 12-én került sor. A Bizottság 2009. december 18-án további információkat kért. Több e-mail váltásra került sor a Bizottság és a lengyel hatóságok között, a lengyel hatóságok a következő napokon szolgáltak e-mailben további információkkal: 2009. október 20., 2009. november 23., 2009. december 15., 2010. január 13., 2010. január 16., 2010. február 9., 2010. február 10., 2010. február 26., 2010. március 1., 2010. március 3., 2010. március 4., 2010. március 19., 2010. május 5., 2010. május 12., 2010. május 20., 2010. május 28., 2010. június 3., 2010. június 4., 2010. június 7., 2010. június 8., 2010. június 9., 2010. június 17., 2010. június 23., 2010. június 24., 2010. június 28., 2010. július 7., 2010. július 8., 2010. július 9., 2010. július 12. és 2010. július 13. |
| --- | --- |

(4)

A lengyel hatóságokkal való találkozókra 2009. április 27-én, 2009. október 14-én és 2010. február 12-én került sor. A Bizottság 2009. december 18-án további információkat kért. Több e-mail váltásra került sor a Bizottság és a lengyel hatóságok között, a lengyel hatóságok a következő napokon szolgáltak e-mailben további információkkal: 2009. október 20., 2009. november 23., 2009. december 15., 2010. január 13., 2010. január 16., 2010. február 9., 2010. február 10., 2010. február 26., 2010. március 1., 2010. március 3., 2010. március 4., 2010. március 19., 2010. május 5., 2010. május 12., 2010. május 20., 2010. május 28., 2010. június 3., 2010. június 4., 2010. június 7., 2010. június 8., 2010. június 9., 2010. június 17., 2010. június 23., 2010. június 24., 2010. június 28., 2010. július 7., 2010. július 8., 2010. július 9., 2010. július 12. és 2010. július 13.

II.   LEÍRÁS

II.1.   A kedvezményezettek: PZL Hydral és PZL Wrocław

| (5) | A PLZ Hydralt 1946-ban állami vállalatként alapították. Jelenleg nagyvállalat, amely 2008-ig polgári és katonai ipari hidraulika gyártására, valamint mindenféle típusú repülőgépmotor elektronikus hidromechanikus üzemanyag-szabályozó rendszerének, légi járművek hidraulikus irányítórendszereinek és helikopterek erőátviteli hidraulikájának tervezésére, gyártására és szervizelésére szakosodott. 2008 óta a PZL Hydral egy vállalatcsoport anyavállalataként működik, saját ipari tevékenységet már nem folytat. |
| --- | --- |

(5)

A PLZ Hydralt 1946-ban állami vállalatként alapították. Jelenleg nagyvállalat, amely 2008-ig polgári és katonai ipari hidraulika gyártására, valamint mindenféle típusú repülőgépmotor elektronikus hidromechanikus üzemanyag-szabályozó rendszerének, légi járművek hidraulikus irányítórendszereinek és helikopterek erőátviteli hidraulikájának tervezésére, gyártására és szervizelésére szakosodott. 2008 óta a PZL Hydral egy vállalatcsoport anyavállalataként működik, saját ipari tevékenységet már nem folytat.

| (6) | 2003-ban az állami tulajdonban álló Iparfejlesztési Ügynökség (a továbbiakban: IÜ) megszerezte az Államkincstártól a PZL Hydral részvényeinek 80,94 %-át (1 284 686 részvényt). További részvényeket ruházott át az Államkincstár az IÜ-re 2005-ben (499 103 részvény), ami az IÜ részesedését 87,39 %-ra növelte, 2007-ben (64 374 részvény), ami a részesedést 90,54 %-ra növelte, és 2010. január 12-én (38 399 részvény), amivel a részesedés 92,42 %-ra nőtt. Minden ilyen tranzakcióra 1 PLN jelképes áron került sor. 2010. január 12. óta 18 886 562 részvény van az IÜ tulajdonában, 18 865 620 PLN névértékben. A fennmaradó (7,58 %) részvények, amelyek névértéke 1 547 210, jelenleg az alkalmazottak tulajdonában vannak. |
| --- | --- |

(6)

2003-ban az állami tulajdonban álló Iparfejlesztési Ügynökség (a továbbiakban: IÜ) megszerezte az Államkincstártól a PZL Hydral részvényeinek 80,94 %-át (1 284 686 részvényt). További részvényeket ruházott át az Államkincstár az IÜ-re 2005-ben (499 103 részvény), ami az IÜ részesedését 87,39 %-ra növelte, 2007-ben (64 374 részvény), ami a részesedést 90,54 %-ra növelte, és 2010. január 12-én (38 399 részvény), amivel a részesedés 92,42 %-ra nőtt. Minden ilyen tranzakcióra 1 PLN jelképes áron került sor. 2010. január 12. óta 18 886 562 részvény van az IÜ tulajdonában, 18 865 620 PLN névértékben. A fennmaradó (7,58 %) részvények, amelyek névértéke 1 547 210, jelenleg az alkalmazottak tulajdonában vannak.

| (7) | 2007-ben a PZL Hydral a következő leányvállalatokat irányította: Zakład Odlewniczy „Hydral” Sp. z o.o., amelynek fő tevékenysége acél alkatrészek öntése, megmunkálása és kezelése; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral” Sp. z o.o., amely hőenergia előállításával és értékesítésével foglalkozik; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o., amely szelepeket és hidraulikus elosztókat gyárt, fémberendezéseket munkál meg és hidraulikus gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó javítási szolgáltatásokat nyújt, és a PZL Wrocław Sp. z o.o. (a továbbiakban: PZL Wrocław). Ezenkívül a PZL Hydral két másik, jelenleg felszámolási eljárás alatt álló vállalatot is irányított. 2006 végén a vállalatcsoportnak összesen 795 alkalmazottja volt. |
| --- | --- |

(7)

2007-ben a PZL Hydral a következő leányvállalatokat irányította: Zakład Odlewniczy „Hydral” Sp. z o.o., amelynek fő tevékenysége acél alkatrészek öntése, megmunkálása és kezelése; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral” Sp. z o.o., amely hőenergia előállításával és értékesítésével foglalkozik; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o., amely szelepeket és hidraulikus elosztókat gyárt, fémberendezéseket munkál meg és hidraulikus gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó javítási szolgáltatásokat nyújt, és a PZL Wrocław Sp. z o.o. (a továbbiakban: PZL Wrocław). Ezenkívül a PZL Hydral két másik, jelenleg felszámolási eljárás alatt álló vállalatot is irányított. 2006 végén a vállalatcsoportnak összesen 795 alkalmazottja volt.

| (8) | A PZL Wrocławot a PZL Hydral kizárólagos tulajdonában lévő leányvállalatként alapították 2004-ben, abból a célból, hogy egy olyan működő vállalkozást hozzanak létre, amely átvenné a PZL Hydral operatív ágát, így lehetővé téve ez utóbbi számára, hogy holdingtársaságként működjön és irányítsa a PZL Hydral csoport szerkezetátalakítási folyamatát. |
| --- | --- |

(8)

A PZL Wrocławot a PZL Hydral kizárólagos tulajdonában lévő leányvállalatként alapították 2004-ben, abból a célból, hogy egy olyan működő vállalkozást hozzanak létre, amely átvenné a PZL Hydral operatív ágát, így lehetővé téve ez utóbbi számára, hogy holdingtársaságként működjön és irányítsa a PZL Hydral csoport szerkezetátalakítási folyamatát.

| (9) | A PZL Wrocław eszközeinek egy része 2004 óta vagy a PZL Wrocław tőkéjéhez való természetbeni hozzájárulásként, vagy a PZL Hydral könyvei szerinti értéken történő értékesítés útján került a PZL Hydraltól a PZL Wrocław tulajdonába, amint az 1. táblázatban szerepel.

  1.   táblázat


  Eszközök átruházása természetbeni hozzájárulásként vagy értékesítés útján (PLN-ben)









  Átruházás dátuma | Eszközök típusa | Átruházás módja (értékesítés/természetbeni hozzájárulás) | Eszközök könyv szerinti értéke |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004.12.30. | befektetett eszközök - ingóság | természetbeni hozzájárulás | 3 917 321,0 |
| 2004.12.30. | immateriális javak | természetbeni hozzájárulás | 801 332,0 |
| 2004.12.30. | folyamatban lévő munka | természetbeni hozzájárulás | 1 251 352,0 |
| 2004.12.30. | anyagok | természetbeni hozzájárulás | 251 719,0 |
| 2006.11.30. | befektetett eszközök - ingóság | természetbeni hozzájárulás | 138 516,44 |
| 2006.11.30. | anyagok | természetbeni hozzájárulás | 679 915,73 |
| 2006.11.30. | befektetett eszközök - ingóság | természetbeni hozzájárulás | 1 186 803,54 |
| 2006.11.30. | immateriális javak | természetbeni hozzájárulás | 290 268,95 |
| 2007.6.20. | befektetett eszközök - ingóság | értékesítés | 1 250 000,0 |
| 2007.12.30. | befektetett eszközök - ingóság | természetbeni hozzájárulás | 1 293 600,0 |
| 2008.12.21/23. | folyamatban lévő munka | értékesítés | 5 230 644,91 |
| 2008.3.27. | anyagok | értékesítés | 2 985 631,15 |
| 2009.3.10. | anyagok | értékesítés | 304 294,33 |

(9)

A PZL Wrocław eszközeinek egy része 2004 óta vagy a PZL Wrocław tőkéjéhez való természetbeni hozzájárulásként, vagy a PZL Hydral könyvei szerinti értéken történő értékesítés útján került a PZL Hydraltól a PZL Wrocław tulajdonába, amint az 1. táblázatban szerepel.

1.   táblázat

Eszközök átruházása természetbeni hozzájárulásként vagy értékesítés útján (PLN-ben)

Átruházás dátuma

Eszközök típusa

Átruházás módja (értékesítés/természetbeni hozzájárulás)

Eszközök könyv szerinti értéke

2004.12.30.

befektetett eszközök - ingóság

természetbeni hozzájárulás

3 917 321,0

2004.12.30.

immateriális javak

természetbeni hozzájárulás

801 332,0

2004.12.30.

folyamatban lévő munka

természetbeni hozzájárulás

1 251 352,0

2004.12.30.

anyagok

természetbeni hozzájárulás

251 719,0

2006.11.30.

befektetett eszközök - ingóság

természetbeni hozzájárulás

138 516,44

2006.11.30.

anyagok

természetbeni hozzájárulás

679 915,73

2006.11.30.

befektetett eszközök - ingóság

természetbeni hozzájárulás

1 186 803,54

2006.11.30.

immateriális javak

természetbeni hozzájárulás

290 268,95

2007.6.20.

befektetett eszközök - ingóság

értékesítés

1 250 000,0

2007.12.30.

befektetett eszközök - ingóság

természetbeni hozzájárulás

1 293 600,0

2008.12.21/23.

folyamatban lévő munka

értékesítés

5 230 644,91

2008.3.27.

anyagok

értékesítés

2 985 631,15

2009.3.10.

anyagok

értékesítés

304 294,33

| (10) | Azokat a tárgyi befektetett eszközöket, amelyek a PZL Hydraltól kerültek a PZL Wrocław tulajdonába, vagy a PZL Wrocław tőkéjéhez való természetbeni hozzájárulásként, vagy értékesítés útján ruházták át, a 2. táblázat szerint. Az ügylet értéke mindkét esetben független szakértő értékelésén alapult. Az átruházásukkor ezeket a befektetett eszközöket már ingatlanra vonatkozó jelzálog terhelte a következő állami hitelezők javára: Társadalombiztosítási Hivatal, Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal és Wrocław Város Tanácsa, 142,558 millió PLN értékben.

  2.   táblázat


  Ingatlanátruházás (PLN-ben)









  Átruházás dátuma | Eszközök típusa | Átruházás módja (értékesítés/természetbeni hozzájárulás) | Eszközök könyv szerinti értéke |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007.12.30. | befektetett eszközök – ingatlan | természetbeni hozzájárulás | 8 337 000,0 |
| 2007.12.30. | befektetett eszközök – ingatlan | értékesítés | 10 309 508,56 |

(10)

Azokat a tárgyi befektetett eszközöket, amelyek a PZL Hydraltól kerültek a PZL Wrocław tulajdonába, vagy a PZL Wrocław tőkéjéhez való természetbeni hozzájárulásként, vagy értékesítés útján ruházták át, a 2. táblázat szerint. Az ügylet értéke mindkét esetben független szakértő értékelésén alapult. Az átruházásukkor ezeket a befektetett eszközöket már ingatlanra vonatkozó jelzálog terhelte a következő állami hitelezők javára: Társadalombiztosítási Hivatal, Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal és Wrocław Város Tanácsa, 142,558 millió PLN értékben.

2.   táblázat

Ingatlanátruházás (PLN-ben)

Átruházás dátuma

Eszközök típusa

Átruházás módja (értékesítés/természetbeni hozzájárulás)

Eszközök könyv szerinti értéke

2007.12.30.

befektetett eszközök – ingatlan

természetbeni hozzájárulás

8 337 000,0

2007.12.30.

befektetett eszközök – ingatlan

értékesítés

10 309 508,56

| (11) | 2007. december 31-én a PZL Hydral a PZL Wrocław tőkéjéhez történő természetbeni hozzájárulásként 918 900 PLN névértékű pénzeszközöket ruházott át a PZL Wrocławra. |
| --- | --- |

(11)

2007. december 31-én a PZL Hydral a PZL Wrocław tőkéjéhez történő természetbeni hozzájárulásként 918 900 PLN névértékű pénzeszközöket ruházott át a PZL Wrocławra.

| (12) | A PZL Hydral által a PZL Wrocławra 2006. január 17. és 2010. április 27. között átruházott többi eszközt a könyv szerinti értékén értékesítették, és ezeket zálogjog- vagy jelzálogmentes, befejezetlen beruházások átruházásai alkották. |
| --- | --- |

(12)

A PZL Hydral által a PZL Wrocławra 2006. január 17. és 2010. április 27. között átruházott többi eszközt a könyv szerinti értékén értékesítették, és ezeket zálogjog- vagy jelzálogmentes, befejezetlen beruházások átruházásai alkották.

| (13) | A PZL Hydral által a PZL Wrocławra 2004 és 2010 között átruházott eszközök összértéke 44 708 791,02 PLN-t tett ki. |
| --- | --- |

(13)

A PZL Hydral által a PZL Wrocławra 2004 és 2010 között átruházott eszközök összértéke 44 708 791,02 PLN-t tett ki.

| (14) | A PZL Hydral 2008-ban 559, 2009-ben pedig 37 alkalmazottat adott át a PZL Wrocławnak. |
| --- | --- |

(14)

A PZL Hydral 2008-ban 559, 2009-ben pedig 37 alkalmazottat adott át a PZL Wrocławnak.

| (15) | A PZL Wrocław a lengyel fegyveres erők által használt légi járművekhez való alkatrészeket gyárt (2007 végéig ezt a PZL Hydral végezte), és a lengyel hadsereg által használt felszerelések karbantartásából és javításából álló szolgáltatásokat nyújt. A katonai termékek a lengyel fegyveres erők technikai követelményeinek megfelelően átesnek a terméktípusnak megfelelő tanúsítási eljáráson. Minden lépésnél egyedi dokumentáció készül, és ezeket a termékeket (és a hozzájuk kapcsolódó karbantartási szolgáltatásokat) állandó katonai képviselő felügyeli. |
| --- | --- |

(15)

A PZL Wrocław a lengyel fegyveres erők által használt légi járművekhez való alkatrészeket gyárt (2007 végéig ezt a PZL Hydral végezte), és a lengyel hadsereg által használt felszerelések karbantartásából és javításából álló szolgáltatásokat nyújt. A katonai termékek a lengyel fegyveres erők technikai követelményeinek megfelelően átesnek a terméktípusnak megfelelő tanúsítási eljáráson. Minden lépésnél egyedi dokumentáció készül, és ezeket a termékeket (és a hozzájuk kapcsolódó karbantartási szolgáltatásokat) állandó katonai képviselő felügyeli.

| (16) | A PZL Wrocław jelenleg a bel- és közigazgatásügyi miniszter 2007. január 17-én kiadott, B-007/2007 számú, a következő területeken végzett üzleti tevékenységekre vonatkozó engedélye alapján működik:






  — | a fegyverek és lőszerek típusairól, valamint a gyártás és forgalmazás tekintetében engedélyköteles katonai és rendőrségi termékek és technológiák felsorolásáról szóló, 2001. december 3-i kormányrendelet (3) 1. függelékének 8. bekezdésében (Fegyverek és lőszerek típusai) meghatározott, riasztó-, jelző- és gázlőszerek kilövésére szolgáló eszközök gyártása és forgalmazása; |
| --- | --- | --- |

(16)

A PZL Wrocław jelenleg a bel- és közigazgatásügyi miniszter 2007. január 17-én kiadott, B-007/2007 számú, a következő területeken végzett üzleti tevékenységekre vonatkozó engedélye alapján működik:

—

a fegyverek és lőszerek típusairól, valamint a gyártás és forgalmazás tekintetében engedélyköteles katonai és rendőrségi termékek és technológiák felsorolásáról szóló, 2001. december 3-i kormányrendelet (3) 1. függelékének 8. bekezdésében (Fegyverek és lőszerek típusai) meghatározott, riasztó-, jelző- és gázlőszerek kilövésére szolgáló eszközök gyártása és forgalmazása;

| — | a fent említett kormányrendelet 2. függelékének (A gyártás és forgalmazás tekintetében engedélyköteles katonai és rendőrségi termékek és technológiák felsorolása) „WT V” címében meghatározott katonai vagy rendőrségi termékek, valamint a termékek „WT II”, „WT III” és „WT XIV” címben (1-4. és 7-10. bekezdés) meghatározott alkatrészeinek és összetevőinek gyártása és forgalmazása; |
| --- | --- |

—

a fent említett kormányrendelet 2. függelékének (A gyártás és forgalmazás tekintetében engedélyköteles katonai és rendőrségi termékek és technológiák felsorolása) „WT V” címében meghatározott katonai vagy rendőrségi termékek, valamint a termékek „WT II”, „WT III” és „WT XIV” címben (1-4. és 7-10. bekezdés) meghatározott alkatrészeinek és összetevőinek gyártása és forgalmazása;

| — | a fent említett kormányrendelet 2. függelékének (A gyártás és forgalmazás tekintetében engedélyköteles katonai és rendőrségi termékek és technológiák felsorolása) „WT XIII” címében meghatározott, katonai vagy rendőrségi termékek gyártására szolgáló berendezések gyártása és forgalmazása, valamint az ilyen célra szánt termékek gyártására vonatkozó technológia forgalmazása. |
| --- | --- |

—

a fent említett kormányrendelet 2. függelékének (A gyártás és forgalmazás tekintetében engedélyköteles katonai és rendőrségi termékek és technológiák felsorolása) „WT XIII” címében meghatározott, katonai vagy rendőrségi termékek gyártására szolgáló berendezések gyártása és forgalmazása, valamint az ilyen célra szánt termékek gyártására vonatkozó technológia forgalmazása.

| (17) | A PZL Wrocław az alábbi tanúsítványokkal rendelkezik:






  — | a Bureau Veritas Certification által odaítélt, az ISO 9001:2000 követelményeinek való megfelelést igazoló megfelelőségi tanúsítvány; |
| --- | --- | --- |

(17)

A PZL Wrocław az alábbi tanúsítványokkal rendelkezik:

—

a Bureau Veritas Certification által odaítélt, az ISO 9001:2000 követelményeinek való megfelelést igazoló megfelelőségi tanúsítvány;

| — | a Bureau Veritas Certification által odaítélt, az AS9100-B követelményeinek való megfelelést igazoló megfelelőségi tanúsítvány; |
| --- | --- |

—

a Bureau Veritas Certification által odaítélt, az AS9100-B követelményeinek való megfelelést igazoló megfelelőségi tanúsítvány;

| — | a Lengyel Polgári Légi Közlekedési Hivatal által odaítélt, a PART 21 repülésügyi rendeletek követelményeinek megfelelő légi közlekedési kiegészítők gyártását engedélyező tanúsítvány; |
| --- | --- |

—

a Lengyel Polgári Légi Közlekedési Hivatal által odaítélt, a PART 21 repülésügyi rendeletek követelményeinek megfelelő légi közlekedési kiegészítők gyártását engedélyező tanúsítvány;

| — | a Lengyel Polgári Légi Közlekedési Hivatal által odaítélt, a PART 145 repülésügyi rendeletek követelményeinek megfelelő termékek műszaki szervizelésének elvégzésére vonatkozó tanúsítvány; |
| --- | --- |

—

a Lengyel Polgári Légi Közlekedési Hivatal által odaítélt, a PART 145 repülésügyi rendeletek követelményeinek megfelelő termékek műszaki szervizelésének elvégzésére vonatkozó tanúsítvány;

| — | a Teljesítményértékelő Intézet (Performance Review Institute) által odaítélt, bizonyos különleges eljárásokra – hőkezelés (HT), roncsolásmentes vizsgálatok (NDT), kémiai eljárások (CHP) és szikraforgácsolás (EDM) – vonatkozó NADCAP tanúsítvány. |
| --- | --- |

—

a Teljesítményértékelő Intézet (Performance Review Institute) által odaítélt, bizonyos különleges eljárásokra – hőkezelés (HT), roncsolásmentes vizsgálatok (NDT), kémiai eljárások (CHP) és szikraforgácsolás (EDM) – vonatkozó NADCAP tanúsítvány.

| (18) | A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a PZL Hydral (és jelenleg a PZL Wrocław) termékskálája fontos részét képezi a lengyel kormány által 1995-ben az 1996 és 2000, 2000-ben pedig a 2001 és 2006 közti időszakra vonatkozóan kibocsátott gazdaságfejlesztési tervnek. |
| --- | --- |

(18)

A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a PZL Hydral (és jelenleg a PZL Wrocław) termékskálája fontos részét képezi a lengyel kormány által 1995-ben az 1996 és 2000, 2000-ben pedig a 2001 és 2006 közti időszakra vonatkozóan kibocsátott gazdaságfejlesztési tervnek.

| (19) | Ezenkívül kifejezetten megemlítik a PZL Hydralt vagy annak üzleti tevékenységeit a gazdaságfejlesztési tervhez kapcsolódó számos végrehajtási intézkedésben és kormányzati iránymutatásban, például a következőkben:






  — | a Központi Tervezési Hivatal miniszterének/vezetőjének 1995. január 30-i iránymutatásai az 1996-2000. évi gazdaságfejlesztési tervről; |
| --- | --- | --- |

(19)

Ezenkívül kifejezetten megemlítik a PZL Hydralt vagy annak üzleti tevékenységeit a gazdaságfejlesztési tervhez kapcsolódó számos végrehajtási intézkedésben és kormányzati iránymutatásban, például a következőkben:

—

a Központi Tervezési Hivatal miniszterének/vezetőjének 1995. január 30-i iránymutatásai az 1996-2000. évi gazdaságfejlesztési tervről;

| — | a gazdasági miniszter 2000. júliusi iránymutatásai a 2001-2006. évi központi gazdaságfejlesztési tervről; |
| --- | --- |

—

a gazdasági miniszter 2000. júliusi iránymutatásai a 2001-2006. évi központi gazdaságfejlesztési tervről;

| — | A 2001. augusztus 23-i nemzeti védelmi törvény végrehajtása érdekében a vállalatok által végzett munka szervezése (4); |
| --- | --- |

—

A 2001. augusztus 23-i nemzeti védelmi törvény végrehajtása érdekében a vállalatok által végzett munka szervezése (4);

| — | az állam biztonsága és védelme szempontjából különös jelentőségű létesítményekről és azok különleges védelméről szóló, 2003. június 24-i kormányrendelet (5); |
| --- | --- |

—

az állam biztonsága és védelme szempontjából különös jelentőségű létesítményekről és azok különleges védelméről szóló, 2003. június 24-i kormányrendelet (5);

| — | a különös gazdasági és védelmi jelentőséggel bíró vállalatokat felsoroló, 2004. augusztus 20-i kormányrendelet (6); |
| --- | --- |

—

a különös gazdasági és védelmi jelentőséggel bíró vállalatokat felsoroló, 2004. augusztus 20-i kormányrendelet (6);

| — | a különös gazdasági és védelmi jelentőséggel bíró vállalatokat felsoroló, 2007. november 9-i kormányrendelet (7). |
| --- | --- |

—

a különös gazdasági és védelmi jelentőséggel bíró vállalatokat felsoroló, 2007. november 9-i kormányrendelet (7).

| (20) | Az ilyen típusú felsorolásokban szereplő vállalatoktól megkövetelik, hogy részletes éves jelentéseket tegyenek a védelmi termelési kapacitásukról (mennyiségek, profil, értékek) annak érdekében, hogy a minisztérium biztosíthassa a katonai feladatok teljesítését. |
| --- | --- |

(20)

Az ilyen típusú felsorolásokban szereplő vállalatoktól megkövetelik, hogy részletes éves jelentéseket tegyenek a védelmi termelési kapacitásukról (mennyiségek, profil, értékek) annak érdekében, hogy a minisztérium biztosíthassa a katonai feladatok teljesítését.

| (21) | A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a vonatkozó engedélyek és tanúsítványok ((16) és (17) preambulumbekezdés) lehetővé teszik, hogy speciális megrendelőket (az állam védelme szempontjából különös jelentőséggel bíró vállalkozásokat és a Védelmi Minisztériumot) sajátos minőségű termékekkel és szolgáltatásokkal lássanak el. A PZL Wrocław (korábban PZL Hydral) nem csak a hidraulikus rendszerek, üzemanyagrendszerek és irányítórendszerek alkatrészeit szállítja; a beszerelt részegységek javítása létfontosságú a lengyel fegyveres erők által működtetett légi járművek (W-3, Mi-2, M28 Bryza és PZL 130 Orlik) működése szempontjából; a lengyel hatóságok hangsúlyozták azt is, hogy a W-3 és a Mi-2 a lengyel hadsereg által leginkább használt helikopterek. |
| --- | --- |

(21)

A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a vonatkozó engedélyek és tanúsítványok ((16) és (17) preambulumbekezdés) lehetővé teszik, hogy speciális megrendelőket (az állam védelme szempontjából különös jelentőséggel bíró vállalkozásokat és a Védelmi Minisztériumot) sajátos minőségű termékekkel és szolgáltatásokkal lássanak el. A PZL Wrocław (korábban PZL Hydral) nem csak a hidraulikus rendszerek, üzemanyagrendszerek és irányítórendszerek alkatrészeit szállítja; a beszerelt részegységek javítása létfontosságú a lengyel fegyveres erők által működtetett légi járművek (W-3, Mi-2, M28 Bryza és PZL 130 Orlik) működése szempontjából; a lengyel hatóságok hangsúlyozták azt is, hogy a W-3 és a Mi-2 a lengyel hadsereg által leginkább használt helikopterek.

| (22) | A PZL Hydral által a fegyveres erők használatára gyártott áruk rendelkeznek a NATO Szabványosítási Egyezménye szerinti megfelelő NATO kóddal, és magának a vállalatnak is van NATO kódja. |
| --- | --- |

(22)

A PZL Hydral által a fegyveres erők használatára gyártott áruk rendelkeznek a NATO Szabványosítási Egyezménye szerinti megfelelő NATO kóddal, és magának a vállalatnak is van NATO kódja.

| (23) | A fenti (9) és azt követő preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint 2004. decemberétől kezdve a PZL Hydral eszközöket ruházott át a PZL Wrocławra. Csak a 2007. december 30-án átruházott eszközöket (ingatlan) terhelte állami hitelezők javára szóló jelzálog. |
| --- | --- |

(23)

A fenti (9) és azt követő preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint 2004. decemberétől kezdve a PZL Hydral eszközöket ruházott át a PZL Wrocławra. Csak a 2007. december 30-án átruházott eszközöket (ingatlan) terhelte állami hitelezők javára szóló jelzálog.

| (24) | A lengyel hatóságok megerősítették, hogy működésének megkezdése óta a PZL Wrocław időben rendezte az állami hitelezőkkel szemben fennálló minden tartozását, ideértve az alkalmazottaihoz kapcsolódó társadalombiztosítási járulékokat és adókat is. |
| --- | --- |

(24)

A lengyel hatóságok megerősítették, hogy működésének megkezdése óta a PZL Wrocław időben rendezte az állami hitelezőkkel szemben fennálló minden tartozását, ideértve az alkalmazottaihoz kapcsolódó társadalombiztosítási járulékokat és adókat is.

II.2   A PZL Hydral pénzügyi nehézségei

| (25) | A PZL Hydral nehézségei a magán- és állami hitelezők felé fennálló tartozásai visszafizetését illetően 1998-ban kezdődtek. |
| --- | --- |

(25)

A PZL Hydral nehézségei a magán- és állami hitelezők felé fennálló tartozásai visszafizetését illetően 1998-ban kezdődtek.

| (26) | 1998 végén a PZL Hydral bankokkal és beszállítókkal szembeni magántartozásai 90,4 millió PLN-t tettek ki. Ezeknek az adósságoknak a nagy részével két banknak tartozott: a/az [...] (8) Banknak és a/az [...] Banknak. |
| --- | --- |

(26)

1998 végén a PZL Hydral bankokkal és beszállítókkal szembeni magántartozásai 90,4 millió PLN-t tettek ki. Ezeknek az adósságoknak a nagy részével két banknak tartozott: a/az [...] (8) Banknak és a/az [...] Banknak.

| (27) | A/az [...] Banknak 54 millió PLN összeggel tartozott a PZL Hydral 1998 végén és 86,4 millióval 2006 novemberében, amikor fizetési megállapodást írtak alá, a követelés rendezésére végül 2007-ben került sor. A/az [...] Banknak 23 millió PLN összeggel tartozott a PZL Hydral 1998 végén, és 55,6 millióval 2003 októberében, a követelés rendezésére végül 2004-ben került sor.

  3.   táblázat


  A PZL Hydral [...] felé fennálló tartozásának teljes összegében bekövetkezett változások (ezer PLN) | 1998.12.31. | 1999.12.31. | 2000.12.31. | 2001.12.31. | 2002.12.31. | 2003.12.31. | 2004.12.31. | 2005.12.31. | 2006.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tőke | 44 447 | 48 424 | 51 605 | 49 628 | 37 416 | 39 041 | 38 741 | 38 291 | 35 377 |
| Kamat | 9 583 | 17 683 | 26 194 | 34 449 | 29 157 | 38 184 | 40 920 | 43 776 | 51 018 |
| Összesen | 54 030 | 66 107 | 77 798 | 84 077 | 66 573 | 77 225 | 79 721 | 82 067 | 86 395 |

(27)

A/az [...] Banknak 54 millió PLN összeggel tartozott a PZL Hydral 1998 végén és 86,4 millióval 2006 novemberében, amikor fizetési megállapodást írtak alá, a követelés rendezésére végül 2007-ben került sor. A/az [...] Banknak 23 millió PLN összeggel tartozott a PZL Hydral 1998 végén, és 55,6 millióval 2003 októberében, a követelés rendezésére végül 2004-ben került sor.

3.   táblázat

A PZL Hydral [...] felé fennálló tartozásának teljes összegében bekövetkezett változások (ezer PLN)

1998.12.31.

1999.12.31.

2000.12.31.

2001.12.31.

2002.12.31.

2003.12.31.

2004.12.31.

2005.12.31.

2006.12.31.

Tőke

44 447

48 424

51 605

49 628

37 416

39 041

38 741

38 291

35 377

Kamat

9 583

17 683

26 194

34 449

29 157

38 184

40 920

43 776

51 018

Összesen

54 030

66 107

77 798

84 077

66 573

77 225

79 721

82 067

86 395

4.   táblázat

A PZL Hydral [...] felé fennálló tartozásának teljes összegében bekövetkezett változások (ezer PLN)

| | 1998.12.31. | 1999.12.31. | 2000.12.31. | 2001.12.31. | 2002.12.31. | 2003.12.31. | 2004.12.31. | 2005.12.31. | 2006.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tőke | 18 571 | 21 986 | 21 959 | 21 127 | 20 741 | 19 825 | 4 000 | 0 | 0 |
| Kamat | 4 572 | 5 983 | 10 842 | 16 759 | 23 975 | 35 773 | 0 | 0 | 0 |
| Összesen | 23 143 | 27 969 | 32 801 | 37 886 | 44 716 | 55 598 | 4 000 | 0 | 0 |

1998.12.31.

1999.12.31.

2000.12.31.

2001.12.31.

2002.12.31.

2003.12.31.

2004.12.31.

2005.12.31.

2006.12.31.

Tőke

18 571

21 986

21 959

21 127

20 741

19 825

4 000

0

0

Kamat

4 572

5 983

10 842

16 759

23 975

35 773

0

0

0

Összesen

23 143

27 969

32 801

37 886

44 716

55 598

4 000

0

0

| (28) | Ezek a magánbankok első ranghelyű biztosítékkal rendelkeztek (lásd az alábbi (32) és (34) preambulumbekezdésben szereplő részletes leírást), és banki végrehajtási rendelkezés útján könnyedén behajthatták volna a követeléseiket. Az 1997. évi bankügyi törvény (9) szerint a bankok a nyilvántartásuk vagy a banki ügyletekre vonatkozó más dokumentumaik alapján banki végrehajtási rendelkezéseket adhatnak ki. A banki végrehajtási rendelkezés, miután azt a bíróság végrehajtási záradékkal látja el, végrehajtás alapjául szolgálhat. Ez sokkal gyorsabb módszer, mint az egyéb hitelezők esetén, akiknek a végrehajtás előtt az illetékes bírósághoz kell fordulniuk egy határozat kiadásáért. Ennek ellenére a magánhitelezők nem tettek semmilyen kényszerítő erejű végrehajtási lépést; vagyis nem kérték csődeljárás megindítását a PZL Hydral ellen, és más lépést sem tettek az eszközökhöz kapcsolódó követeléseik végrehajtására. |
| --- | --- |

(28)

Ezek a magánbankok első ranghelyű biztosítékkal rendelkeztek (lásd az alábbi (32) és (34) preambulumbekezdésben szereplő részletes leírást), és banki végrehajtási rendelkezés útján könnyedén behajthatták volna a követeléseiket. Az 1997. évi bankügyi törvény (9) szerint a bankok a nyilvántartásuk vagy a banki ügyletekre vonatkozó más dokumentumaik alapján banki végrehajtási rendelkezéseket adhatnak ki. A banki végrehajtási rendelkezés, miután azt a bíróság végrehajtási záradékkal látja el, végrehajtás alapjául szolgálhat. Ez sokkal gyorsabb módszer, mint az egyéb hitelezők esetén, akiknek a végrehajtás előtt az illetékes bírósághoz kell fordulniuk egy határozat kiadásáért. Ennek ellenére a magánhitelezők nem tettek semmilyen kényszerítő erejű végrehajtási lépést; vagyis nem kérték csődeljárás megindítását a PZL Hydral ellen, és más lépést sem tettek az eszközökhöz kapcsolódó követeléseik végrehajtására.

| (29) | Amikor a PZL Hydralnak 1998 és 2006 között nehézségei támadtak a kölcsönei visszafizetésével kapcsolatban, a bankok a polgári törvénykönyv szerint a kormány által meghatározott mértékű törvényes kamatot számíthattak volna fel a vállalatnak a 7. táblázatban foglaltak szerint. Azonban ahelyett, hogy ezt a kamatot rendszeresen felszámították volna, egyes esetekben csak az 5. és 6. táblázatban meghatározott mértékű kamatot számították fel.

  5.   táblázat


  A/az [...]Bank által felszámított kamatlábak (USD kölcsönök LIBOR alapon)
















  Év | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 8,53 | 8,71 | 9,87 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 | 8,50 |

(29)

Amikor a PZL Hydralnak 1998 és 2006 között nehézségei támadtak a kölcsönei visszafizetésével kapcsolatban, a bankok a polgári törvénykönyv szerint a kormány által meghatározott mértékű törvényes kamatot számíthattak volna fel a vállalatnak a 7. táblázatban foglaltak szerint. Azonban ahelyett, hogy ezt a kamatot rendszeresen felszámították volna, egyes esetekben csak az 5. és 6. táblázatban meghatározott mértékű kamatot számították fel.

5.   táblázat

A/az [...]Bank által felszámított kamatlábak (USD kölcsönök LIBOR alapon)

Év

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

8,53

8,71

9,87

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

8,50

6.   táblázat

A/az [...]által felszámított kamatlábak (USD kölcsönök LIBOR alapon)

| Év | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 7,78 | 7,96 | 9,12 | 6,08 | 4,45 | 3,62 | 4,37 | 6,26 | 7,63 | 7,37 |

Év

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

7,78

7,96

9,12

6,08

4,45

3,62

4,37

6,26

7,63

7,37

7.   táblázat

Törvényes kamatlábak

| Év | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 34 | 23 | 23 | 30 | 18 | 13 | 12 | 13 | 11,5 | 11,5 |

Év

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

%

34

23

23

30

18

13

12

13

11,5

11,5

| (30) | A lengyel hatóságok megítélése szerint ezek a bankok úgy gondolták, hogy magasabb megtérülést érhetnek el, ha hozzájárulnak a PZL Hydral szerkezetátalakítási folyamatához. Szorosan figyelemmel kísérték a PZL Wrocław megszerzése iránt érdeklődést mutató első vállalattal, vagyis a/az [...]-val/vel folytatott tárgyalásokat (lásd az (57) és azt követő preambulumbekezdéseket). A bankok rendszeresen nyomon követték a PZL Hydral gazdasági helyzetét a pénzügyi jelentései, helyszíni látogatások és piacelemzések alapján. |
| --- | --- |

(30)

A lengyel hatóságok megítélése szerint ezek a bankok úgy gondolták, hogy magasabb megtérülést érhetnek el, ha hozzájárulnak a PZL Hydral szerkezetátalakítási folyamatához. Szorosan figyelemmel kísérték a PZL Wrocław megszerzése iránt érdeklődést mutató első vállalattal, vagyis a/az [...]-val/vel folytatott tárgyalásokat (lásd az (57) és azt követő preambulumbekezdéseket). A bankok rendszeresen nyomon követték a PZL Hydral gazdasági helyzetét a pénzügyi jelentései, helyszíni látogatások és piacelemzések alapján.

| (31) | A/az [...] Bank végül egy 2003 áprilisában megkötött fizetési megállapodás útján rendezte a követeléseit. 51,6 millió PLN-t írt le és elfogadta mindössze 4 millió PLN (7 %) visszafizetését. A fizetési megállapodásból eredő leírások a PZL Hydral könyveiben a 2004-es pénzügyi évre vonatkozóan szerepelnek. |
| --- | --- |

(31)

A/az [...] Bank végül egy 2003 áprilisában megkötött fizetési megállapodás útján rendezte a követeléseit. 51,6 millió PLN-t írt le és elfogadta mindössze 4 millió PLN (7 %) visszafizetését. A fizetési megállapodásból eredő leírások a PZL Hydral könyveiben a 2004-es pénzügyi évre vonatkozóan szerepelnek.

| (32) | A/az [...] Bank a saját gazdasági értékelése alapján beleegyezett a rendezésbe, annak ellenére, hogy első ranghelyű, elsőbbséget biztosító jelzáloggal rendelkezett. A bank úgy biztosította a hitelét, hogy 13,7 millió PLN értékű, ingatlanra vonatkozó biztosítékot létesített, 1,2 millió USD (kb. 3 968 000 PLN) (10) értékben engedményezte a/az [...]-val/vel kötött, légkondicionáló berendezések gyártására vonatkozó licencmegállapodás szerinti minden licencjogosultságát és kereskedelmi jogát, 2,4 millió USD (kb. 7 938 000 PLN) értékben átruházta a licencmegállapodás szerint a/az [...] által szállított gépeket és berendezéseket, és legalább évi 8 millió USD (kb. 26,5 millió PLN) (11) értékben engedményezte a légkondicionálók eladásából származó követeléseket. |
| --- | --- |

(32)

A/az [...] Bank a saját gazdasági értékelése alapján beleegyezett a rendezésbe, annak ellenére, hogy első ranghelyű, elsőbbséget biztosító jelzáloggal rendelkezett. A bank úgy biztosította a hitelét, hogy 13,7 millió PLN értékű, ingatlanra vonatkozó biztosítékot létesített, 1,2 millió USD (kb. 3 968 000 PLN) (10) értékben engedményezte a/az [...]-val/vel kötött, légkondicionáló berendezések gyártására vonatkozó licencmegállapodás szerinti minden licencjogosultságát és kereskedelmi jogát, 2,4 millió USD (kb. 7 938 000 PLN) értékben átruházta a licencmegállapodás szerint a/az [...] által szállított gépeket és berendezéseket, és legalább évi 8 millió USD (kb. 26,5 millió PLN) (11) értékben engedményezte a légkondicionálók eladásából származó követeléseket.

| (33) | 2006 novemberében a/az [...] Bank egy fizetési megállapodásban beleegyezett 86,4 millió PLN elengedésébe és elfogadta mindössze 11,5 millió PLN visszafizetését. Ilyen módon a PZL Hydral a tartozásnak végül csak 13 %-át fizette vissza. A fennmaradó összeget, vagyis 74,9 millió PLN-t, elengedték. |
| --- | --- |

(33)

2006 novemberében a/az [...] Bank egy fizetési megállapodásban beleegyezett 86,4 millió PLN elengedésébe és elfogadta mindössze 11,5 millió PLN visszafizetését. Ilyen módon a PZL Hydral a tartozásnak végül csak 13 %-át fizette vissza. A fennmaradó összeget, vagyis 74,9 millió PLN-t, elengedték.

| (34) | A/az [...] Bank annak ellenére fogadta el ezt az alacsony összeget, hogy első ranghelyű biztosítékkal rendelkezett a legjelentősebb ingatlanon, amelytől a termelés nagy része függött és amelyen az adminisztratív szervezetek elhelyezkedtek. Ez a biztosíték főként két ingatlanon összesen 19,75 millió PLN értékben fennálló első ranghelyű jelzálogból, egy kompresszorok gyártására szolgáló gyártósoron 20 millió PLN értékben fennálló elsőbbségi zálogjogból, kompresszorok értékesítésére kötött megállapodásokból származó, 20 millió PLN értékű követelések első ranghelyű átruházásából, 2,8 millió PLN összértékű gépekre és berendezésekre bejegyzett elsőbbségi zálogjogból, valamint 2,65 millió PLN, 2,4 millió PLN, 0,56 millió PLN illetve 1,1 millió PLN értékű ingóságokra vonatkozó első ranghelyű átruházási megállapodásokból áll. A biztosíték jellege továbbá lehetővé tenné minden lehetséges vevő számára, hogy a vásárlás után folytassa a termelést; lehetséges lenne a gépek egyben vagy részegységként történő, szétszerelés nélküli elszállítása is, ha egy potenciális vevő az elmozdításuk mellett döntene. |
| --- | --- |

(34)

A/az [...] Bank annak ellenére fogadta el ezt az alacsony összeget, hogy első ranghelyű biztosítékkal rendelkezett a legjelentősebb ingatlanon, amelytől a termelés nagy része függött és amelyen az adminisztratív szervezetek elhelyezkedtek. Ez a biztosíték főként két ingatlanon összesen 19,75 millió PLN értékben fennálló első ranghelyű jelzálogból, egy kompresszorok gyártására szolgáló gyártósoron 20 millió PLN értékben fennálló elsőbbségi zálogjogból, kompresszorok értékesítésére kötött megállapodásokból származó, 20 millió PLN értékű követelések első ranghelyű átruházásából, 2,8 millió PLN összértékű gépekre és berendezésekre bejegyzett elsőbbségi zálogjogból, valamint 2,65 millió PLN, 2,4 millió PLN, 0,56 millió PLN illetve 1,1 millió PLN értékű ingóságokra vonatkozó első ranghelyű átruházási megállapodásokból áll. A biztosíték jellege továbbá lehetővé tenné minden lehetséges vevő számára, hogy a vásárlás után folytassa a termelést; lehetséges lenne a gépek egyben vagy részegységként történő, szétszerelés nélküli elszállítása is, ha egy potenciális vevő az elmozdításuk mellett döntene.

| (35) | A bankokkal kötött megállapodásokat követően a befektetett eszközökhöz kapcsolódó biztosítékot megszüntették. Ennek eredményeképp az állami hitelezők e biztosítékkal kapcsolatban jobb helyzetbe kerültek, vagyis magasabb jelzálogi ranghelyre kerültek (12). |
| --- | --- |

(35)

A bankokkal kötött megállapodásokat követően a befektetett eszközökhöz kapcsolódó biztosítékot megszüntették. Ennek eredményeképp az állami hitelezők e biztosítékkal kapcsolatban jobb helyzetbe kerültek, vagyis magasabb jelzálogi ranghelyre kerültek (12).

| (36) | 1998-ban a vállalat állami hitelezők felé fennálló, a közjog szerint felmerülő követeléseken (vagyis a Társadalombiztosítási Hivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal, Wrocław Város Tanácsa és a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapjának követelésein) alapuló tartozásai 29 millió PLN-t tettek ki. Ezenkívül a Pénzügyminisztériumnak 9,4 millió PLN összegű polgári jogi követelése is volt. Ezek az egyes állami hitelezők felé fennálló tartozások a 8., 9., 10., 11., 12., 13. és 14. táblázatban látható módon alakultak.

  8.   táblázat


  A PLZ Hydral Társadalombiztosítási Hivatal felé fennálló tartozásai (ezer PLN) | 1998.12.31. | 1999.12.31. | 2000.12.31. | 2001.12.31. | 2002.12.31. | 2003.12.31. | 2004.12.31. | 2005.12.31. | 2006.12.31. | 2007.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tőke | 20 028 | 27 477 | 35 107 | 42 963 | 47 695 | 55 935 | 62 395 | 69 296 | 74 187 | 74 903 |
| Kamat | 9 219 | 20 000 | 32 651 | 46 100 | 60 810 | 68 421 | 76 653 | 84 040 | 88 835 | 102 223 |
| Összesen | 29 247 | 47 477 | 67 758 | 89 063 | 108 505 | 124 356 | 139 048 | 153 336 | 163 022 | 177 126 |

(36)

1998-ban a vállalat állami hitelezők felé fennálló, a közjog szerint felmerülő követeléseken (vagyis a Társadalombiztosítási Hivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal, Wrocław Város Tanácsa és a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapjának követelésein) alapuló tartozásai 29 millió PLN-t tettek ki. Ezenkívül a Pénzügyminisztériumnak 9,4 millió PLN összegű polgári jogi követelése is volt. Ezek az egyes állami hitelezők felé fennálló tartozások a 8., 9., 10., 11., 12., 13. és 14. táblázatban látható módon alakultak.

8.   táblázat

A PLZ Hydral Társadalombiztosítási Hivatal felé fennálló tartozásai (ezer PLN)

1998.12.31.

1999.12.31.

2000.12.31.

2001.12.31.

2002.12.31.

2003.12.31.

2004.12.31.

2005.12.31.

2006.12.31.

2007.12.31.

Tőke

20 028

27 477

35 107

42 963

47 695

55 935

62 395

69 296

74 187

74 903

Kamat

9 219

20 000

32 651

46 100

60 810

68 421

76 653

84 040

88 835

102 223

Összesen

29 247

47 477

67 758

89 063

108 505

124 356

139 048

153 336

163 022

177 126

9.   táblázat

A PLZ Hydral Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal felé fennálló tartozásai (ezer PLN)

| | 1998.12.31. | 1999.12.31. | 2000.12.31. | 2001.12.31. | 2002.12.31. | 2003.12. 31. | 2004.12.31. | 2005.12.31. | 2006.12.31. | 2007.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tőke | 1 700 | 2 700 | 3 656 | 4 750 | 6 198 | 10 928 | 12 471 | 18 655 | 20 769 | 38 946 |
| Kamat | 750 | 1 100 | 1 500 | 1 950 | 2 900 | 3 200 | 3 800 | 5 347 | 8 450 | 10 553 |
| Összesen | 2 450 | 3 800 | 5 156 | 6 700 | 9 098 | 14 128 | 16 271 | 24 002 | 29 219 | 49 499 |

1998.12.31.

1999.12.31.

2000.12.31.

2001.12.31.

2002.12.31.

2003.12. 31.

2004.12.31.

2005.12.31.

2006.12.31.

2007.12.31.

Tőke

1 700

2 700

3 656

4 750

6 198

10 928

12 471

18 655

20 769

38 946

Kamat

750

1 100

1 500

1 950

2 900

3 200

3 800

5 347

8 450

10 553

Összesen

2 450

3 800

5 156

6 700

9 098

14 128

16 271

24 002

29 219

49 499

10.   táblázat

A PLZ Hydral Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal felé fennálló tartozásai (ezer PLN)

| | 1998.12.31. | 1999.12.31. | 2000.12.31. | 2001.12.31. | 2002.12.31. | 2003.12.31. | 2004.12.31. | 2005.12.31. | 2006.12.31. | 2007.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tőke | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kamat (13) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 532 | 532 | 532 | 532 |
| Összesen | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 532 | 532 | 532 | 532 |

1998.12.31.

1999.12.31.

2000.12.31.

2001.12.31.

2002.12.31.

2003.12.31.

2004.12.31.

2005.12.31.

2006.12.31.

2007.12.31.

Tőke

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Kamat (13)

0

0

0

0

0

0

532

532

532

532

Összesen

0

0

0

0

0

0

532

532

532

532

11.   táblázat

A PLZ Hydral Wrocław Város Tanácsa felé fennálló tartozásai (ezer PLN)

| | 1998.12.31. | 1999.12.31. | 2000.12.31. | 2001.12.31. | 2002.12.31. | 2003.12.31. | 2004.12.31. | 2005.12.31. | 2006.12.31. | 2007.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tőke | 1 682 | 3 058 | 4 510 | 5 972 | 7 556 | 9 404 | 11 299 | 13 180 | 14 465 | 16 389 |
| Kamat | 1 800 | 2 200 | 3 500 | 5 500 | 7 100 | 7 950 | 8 500 | 9 065 | 9 951 | 10 698 |
| Összesen | 3 482 | 5 258 | 8 010 | 11 472 | 14 656 | 17 354 | 19 799 | 22 245 | 24 416 | 27 087 |

1998.12.31.

1999.12.31.

2000.12.31.

2001.12.31.

2002.12.31.

2003.12.31.

2004.12.31.

2005.12.31.

2006.12.31.

2007.12.31.

Tőke

1 682

3 058

4 510

5 972

7 556

9 404

11 299

13 180

14 465

16 389

Kamat

1 800

2 200

3 500

5 500

7 100

7 950

8 500

9 065

9 951

10 698

Összesen

3 482

5 258

8 010

11 472

14 656

17 354

19 799

22 245

24 416

27 087

12.   táblázat

A PLZ Hydral Alsó-sziléziai Regionális Hivatal felé fennálló tartozásai (ezer PLN)

| | 1998.12.31. | 1999.12.31. | 2000.12.31. | 2001.12.31. | 2002.12.31. | 2003.12.31. | 2004.12.31. | 2005.12.31. | 2006.12.31. | 2007.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tőke | 0 | 15 | 37 | 57 | 76 | 90 | 90 | 90 | 567 | 935 |
| Kamat | 0 | 2 | 8 | 14 | 21 | 29 | 35 | 40 | 75 | 136 |
| Összesen | 0 | 17 | 45 | 71 | 97 | 119 | 125 | 130 | 642 | 1 071 |

1998.12.31.

1999.12.31.

2000.12.31.

2001.12.31.

2002.12.31.

2003.12.31.

2004.12.31.

2005.12.31.

2006.12.31.

2007.12.31.

Tőke

0

15

37

57

76

90

90

90

567

935

Kamat

0

2

8

14

21

29

35

40

75

136

Összesen

0

17

45

71

97

119

125

130

642

1 071

13.   táblázat

A PLZ Hydral Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja felé fennálló tartozásai (ezer PLN)

| | 1998.12.31. | 1999.12.31. | 2000.12.31. | 2001.12.31. | 2002.12.31. | 2003.12.31. | 2004.12.31. | 2005.12.31. | 2006.12.31. | 2007.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tőke | 2 446 | 2 937 | 3 457 | 3 394 | 4 313 | 4 771 | 4 927 | 5 510 | 5 577 | 5 639 |
| Kamat | 3 550 | 3 900 | 4 100 | 4 308 | 4 807 | 5 080 | 5 518 | 6 040 | 6 898 | 7 245 |
| Összesen | 5 996 | 6 837 | 7 557 | 7 702 | 9 120 | 9 851 | 10 445 | 11 550 | 12 476 | 12 884 |

1998.12.31.

1999.12.31.

2000.12.31.

2001.12.31.

2002.12.31.

2003.12.31.

2004.12.31.

2005.12.31.

2006.12.31.

2007.12.31.

Tőke

2 446

2 937

3 457

3 394

4 313

4 771

4 927

5 510

5 577

5 639

Kamat

3 550

3 900

4 100

4 308

4 807

5 080

5 518

6 040

6 898

7 245

Összesen

5 996

6 837

7 557

7 702

9 120

9 851

10 445

11 550

12 476

12 884

14.   táblázat

A PLZ Hydral Pénzügyminisztérium felé fennálló tartozásai (ezer PLN)

| | 1998.12.31. | 1999.12.31. | 2000.12.31. | 2001.12.31. | 2002.12.31. | 2003.12.31. | 2004.12.31. | 2005.12.31. | 2006.12.31. | 2007.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tőke | 8 018,8 | 14 395,5 | 64 717,1 | 64 717,1 | 19 687,7 | 19 646,5 | 19 422,5 | 18 773,1 | 18 260,3 | 18 260,3 |
| Kamat | 1 372,9 | 2 639,2 | 9 627,6 | 28 741,3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 193,7 | 1 117,1 |
| Összesen | 9 391,7 | 17 034,7 | 74 344,7 | 93 458,4 | 19 687,7 | 19 646,5 | 19 422,5 | 18 773,1 | 18 454,0 | 19 377,4 |

1998.12.31.

1999.12.31.

2000.12.31.

2001.12.31.

2002.12.31.

2003.12.31.

2004.12.31.

2005.12.31.

2006.12.31.

2007.12.31.

Tőke

8 018,8

14 395,5

64 717,1

64 717,1

19 687,7

19 646,5

19 422,5

18 773,1

18 260,3

18 260,3

Kamat

1 372,9

2 639,2

9 627,6

28 741,3

0

0

0

0

193,7

1 117,1

Összesen

9 391,7

17 034,7

74 344,7

93 458,4

19 687,7

19 646,5

19 422,5

18 773,1

18 454,0

19 377,4

| (37) | Az állami hitelezők a 15. táblázatban szereplő kamatokat számították fel a hátralékok után. Fontos megjegyezni, hogy a 8-14. táblázatok figyelembe veszik az összegek részleges törlesztését és az év végi szintet mutatják; ezért a bármely adott évben járó kamat nem kapcsolódik közvetlenül a tőkéhez, amely ingadozhat.

  15.   táblázat


  Az adóhátralékok után felszámított kamat
   (14)



















  Év | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | 50 | 35 | 44 | 40 | 23 | 15 | 15 | 14 | 11 | 12 | 14 | 11 | 10 |

(37)

Az állami hitelezők a 15. táblázatban szereplő kamatokat számították fel a hátralékok után. Fontos megjegyezni, hogy a 8-14. táblázatok figyelembe veszik az összegek részleges törlesztését és az év végi szintet mutatják; ezért a bármely adott évben járó kamat nem kapcsolódik közvetlenül a tőkéhez, amely ingadozhat.

15.   táblázat

Az adóhátralékok után felszámított kamat
   (14)

Év

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

%

50

35

44

40

23

15

15

14

11

12

14

11

10

| (38) | Azonkívül, hogy felszámították a megfelelő kamatot az adóhátralékok után, a Társadalombiztosítási Hivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal, Wrocław Város Tanácsa és az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal a PZL Hydral ingatlan javaira bejegyzett jelzáloggal biztosította a vállalattal szembeni követeléseit. A 16., 17., 18., 19. és 20. táblázat a PZL Hydral eszközein a fenti állami hitelezők javára fennálló jelzálogokban bekövetkezett változásokat mutatja.

  16.   táblázat


  A Társadalombiztosítási Hivatal biztosítékai a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan | Év | Összeg | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 21 996 411,92 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 2 | 1999 | 21 996 411,92 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 3 | 2000 | 21 996 411,92 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 4 | 2001 | 28 660 990,95 PLN | jelzálogok teljes összege
  6 664 579,03 PLN értékű jelzálogot alapítottak |
| 5 | 2002 | 29 602 956,07 PLN | jelzálogok teljes összege
  941 965,12 PLN értékű jelzálogot alapítottak |
| 6 | 2003 | 37 315 430,58 PLN | jelzálogok teljes összege
  7 712 474,51 PLN értékű jelzálogot alapítottak |
| 7 | 2004 | 68 984 278,13 PLN | jelzálogok teljes összege
  31 668 847,55 PLN értékű jelzálogot alapítottak |
| 8 | 2005 | 82 625 551,83 PLN | jelzálogok teljes összege
  1 364 127,70 PLN értékű jelzálogot alapítottak |
| 9 | 2006 | 91 511 663,94 PLN | jelzálogok teljes összege
  8 886 112,11 PLN értékű jelzálogot alapítottak |
| 10 | 2007 | 96 153 021,00 PLN | jelzálogok teljes összege
  4 641 357,06 PLN értékű jelzálogot alapítottak |

(38)

Azonkívül, hogy felszámították a megfelelő kamatot az adóhátralékok után, a Társadalombiztosítási Hivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal, Wrocław Város Tanácsa és az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal a PZL Hydral ingatlan javaira bejegyzett jelzáloggal biztosította a vállalattal szembeni követeléseit. A 16., 17., 18., 19. és 20. táblázat a PZL Hydral eszközein a fenti állami hitelezők javára fennálló jelzálogokban bekövetkezett változásokat mutatja.

16.   táblázat

A Társadalombiztosítási Hivatal biztosítékai a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan

Év

Összeg

Megjegyzések

1

1998

21 996 411,92 PLN

jelzálogok teljes összege

2

1999

21 996 411,92 PLN

jelzálogok teljes összege

3

2000

21 996 411,92 PLN

jelzálogok teljes összege

4

2001

28 660 990,95 PLN

jelzálogok teljes összege

6 664 579,03 PLN értékű jelzálogot alapítottak

5

2002

29 602 956,07 PLN

jelzálogok teljes összege

941 965,12 PLN értékű jelzálogot alapítottak

6

2003

37 315 430,58 PLN

jelzálogok teljes összege

7 712 474,51 PLN értékű jelzálogot alapítottak

7

2004

68 984 278,13 PLN

jelzálogok teljes összege

31 668 847,55 PLN értékű jelzálogot alapítottak

8

2005

82 625 551,83 PLN

jelzálogok teljes összege

1 364 127,70 PLN értékű jelzálogot alapítottak

9

2006

91 511 663,94 PLN

jelzálogok teljes összege

8 886 112,11 PLN értékű jelzálogot alapítottak

10

2007

96 153 021,00 PLN

jelzálogok teljes összege

4 641 357,06 PLN értékű jelzálogot alapítottak

17.   táblázat

Az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal biztosítékai a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan

| | Év | Összeg | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | — | — |
| 4 | 2001 | — | — |
| 5 | 2002 | — | — |
| 6 | 2003 | — | — |
| 7 | 2004 | — | — |
| 8 | 2005 | 5 692 649,25 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 9 | 2006 | 5 692 649,25 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 10 | 2007 | 5 692 649,25 PLN | jelzálogok teljes összege |

Év

Összeg

Megjegyzések

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

—

—

4

2001

—

—

5

2002

—

—

6

2003

—

—

7

2004

—

—

8

2005

5 692 649,25 PLN

jelzálogok teljes összege

9

2006

5 692 649,25 PLN

jelzálogok teljes összege

10

2007

5 692 649,25 PLN

jelzálogok teljes összege

18.   táblázat

A Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal biztosítékai a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan

| | Év | Összeg | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | 112 759,61 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 4 | 2001 | 212 138,61 PLN | jelzálogok teljes összege
  99 379,00 PLN értékű jelzálogot alapítottak |
| 5 | 2002 | 212 138,61 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 6 | 2003 | 212 138,61 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 7 | 2004 | 212 138,61 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 8 | 2005 | 212 138,61 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 9 | 2006 | 212 138,61 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 10 | 2007 | 212 138,61 PLN | jelzálogok teljes összege |

Év

Összeg

Megjegyzések

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

112 759,61 PLN

jelzálogok teljes összege

4

2001

212 138,61 PLN

jelzálogok teljes összege

99 379,00 PLN értékű jelzálogot alapítottak

5

2002

212 138,61 PLN

jelzálogok teljes összege

6

2003

212 138,61 PLN

jelzálogok teljes összege

7

2004

212 138,61 PLN

jelzálogok teljes összege

8

2005

212 138,61 PLN

jelzálogok teljes összege

9

2006

212 138,61 PLN

jelzálogok teljes összege

10

2007

212 138,61 PLN

jelzálogok teljes összege

19.   táblázat

Wrocław Város Tanácsának biztosítékai a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan

| | Év | Összeg | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 710 074,30 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 2 | 1999 | 710 074,30 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 3 | 2000 | 710 074,30 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 4 | 2001 | 945 962,80 PLN | jelzálogok teljes összege
  235 888,50 PLN értékű jelzálogot alapítottak |
| 5 | 2002 | 2 119 622,40 PLN | jelzálogok teljes összege
  1 173 659,60 PLN értékű jelzálogot alapítottak |
| 6 | 2003 | 2 119 622,40 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 7 | 2004 | 11 217 294,85 PLN | jelzálogok teljes összege
  9 097 672,45 PLN értékű jelzálogot alapítottak |
| 8 | 2005 | 11 217 294,85 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 9 | 2006 | 12 589 452,85 PLN | jelzálogok teljes összege
  3 538 324,00 PLN értékű jelzálogot alapítottak |
| 10 | 2007 | 15 379 758,25 PLN | jelzálogok teljes összege
  2 790 305,40 PLN értékű jelzálogot alapítottak |

Év

Összeg

Megjegyzések

1

1998

710 074,30 PLN

jelzálogok teljes összege

2

1999

710 074,30 PLN

jelzálogok teljes összege

3

2000

710 074,30 PLN

jelzálogok teljes összege

4

2001

945 962,80 PLN

jelzálogok teljes összege

235 888,50 PLN értékű jelzálogot alapítottak

5

2002

2 119 622,40 PLN

jelzálogok teljes összege

1 173 659,60 PLN értékű jelzálogot alapítottak

6

2003

2 119 622,40 PLN

jelzálogok teljes összege

7

2004

11 217 294,85 PLN

jelzálogok teljes összege

9 097 672,45 PLN értékű jelzálogot alapítottak

8

2005

11 217 294,85 PLN

jelzálogok teljes összege

9

2006

12 589 452,85 PLN

jelzálogok teljes összege

3 538 324,00 PLN értékű jelzálogot alapítottak

10

2007

15 379 758,25 PLN

jelzálogok teljes összege

2 790 305,40 PLN értékű jelzálogot alapítottak

20.   táblázat

Az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal biztosítékai a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan

| | Év | Összeg | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | — | — |
| 2 | 1999 | — | — |
| 3 | 2000 | — | — |
| 4 | 2001 | — | — |
| 5 | 2002 | 634 594,10 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 6 | 2003 | 634 594,10 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 7 | 2004 | 634 594,10 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 8 | 2005 | 634 594,10 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 9 | 2006 | 634 594,10 PLN | jelzálogok teljes összege |
| 10 | 2007 | 634 594,10 PLN | jelzálogok teljes összege |

Év

Összeg

Megjegyzések

1

1998

—

—

2

1999

—

—

3

2000

—

—

4

2001

—

—

5

2002

634 594,10 PLN

jelzálogok teljes összege

6

2003

634 594,10 PLN

jelzálogok teljes összege

7

2004

634 594,10 PLN

jelzálogok teljes összege

8

2005

634 594,10 PLN

jelzálogok teljes összege

9

2006

634 594,10 PLN

jelzálogok teljes összege

10

2007

634 594,10 PLN

jelzálogok teljes összege

| (39) | A lengyel hatóságok megállapították azt is, hogy az állami hitelezők figyelembe vették a wrocławi ipari ingatlanok értékének 2003 és 2008 között bekövetkezett jelentős növekedését. Az ingatlanárak összességében 100 %-kal emelkedtek, a PZL Hydral ingatlanainak értéke pedig 300 %-kal nőtt. Azok az állami hitelezők tehát, akik jelzáloggal rendelkeztek a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan, a biztosítékuk értékének tényleges növekedését tapasztalhatták. |
| --- | --- |

(39)

A lengyel hatóságok megállapították azt is, hogy az állami hitelezők figyelembe vették a wrocławi ipari ingatlanok értékének 2003 és 2008 között bekövetkezett jelentős növekedését. Az ingatlanárak összességében 100 %-kal emelkedtek, a PZL Hydral ingatlanainak értéke pedig 300 %-kal nőtt. Azok az állami hitelezők tehát, akik jelzáloggal rendelkeztek a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan, a biztosítékuk értékének tényleges növekedését tapasztalhatták.

| (40) | A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja és a Pénzügyminisztérium nem rendelkezett semmilyen biztosítékkal (jelzáloggal) a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan. A Pénzügyminisztérium azonban követelései egy részének a PZL Hydrallal 2002. május 20-án megkötött megállapodás útján érvényt szerzett, amely szerint a PZL Hydral a 14. táblázatban foglaltak szerint 2002 végéig visszafizeti a tartozása egy jelentős részét. |
| --- | --- |

(40)

A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja és a Pénzügyminisztérium nem rendelkezett semmilyen biztosítékkal (jelzáloggal) a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan. A Pénzügyminisztérium azonban követelései egy részének a PZL Hydrallal 2002. május 20-án megkötött megállapodás útján érvényt szerzett, amely szerint a PZL Hydral a 14. táblázatban foglaltak szerint 2002 végéig visszafizeti a tartozása egy jelentős részét.

| (41) | A lengyel hatóságok szerint az állami hitelezők – a magánhitelezőkkel szemben – egy bírósági végrehajtó útján kényszerítő erejű végrehajtási intézkedéseket tettek. 1998 és 2007 között a Társadalombiztosítási Hivatal 119,95 millió PLN, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal 43,8 millió PLN, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja 2,1 millió PLN értékben bocsátott ki végrehajtható okiratokat, a végrehajtás útján szerzett tényleges összeg azonban nem érte el a végrehajtható okiratokban jelzett tartozások szintjét. A lengyel hatóságok kiemelték, hogy az olyan alternatív lehetőségek megvalósítását, mint amilyen az eszközök birtokbavétele, a bírósági végrehajtó nem tartotta ésszerűnek, és azoknak gazdaságilag nem volt értelme. Az egyéb állami hitelezők semmilyen végrehajtási intézkedést nem tettek, de figyelemmel kísérték a privatizációs és szerkezetátalakítási folyamatot, amely – úgy vélték – magasabb megtérülést biztosít számukra, mint az igényeik közvetlen végrehajtása.

  21.   táblázat


  Az állami hitelezők PZL Hydrallal szembeni végrehajtási intézkedéseinek összefoglalása (1997–2009) | Év | Visszafizetett köztartozások |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1998 | 206 349,90 PLN |
| 2 | 1999 | 0,00 PLN |
| 3 | 2000 | 674 100,75 PLN |
| 4 | 2001 | 4 922 525,14 PLN |
| 5 | 2002 | 3 209 042,05 PLN |
| 6 | 2003 | 223 928,70 PLN |
| 7 | 2004 | 1 960 765,69 PLN |
| 8 | 2005 | 3 641 223,35 PLN |
| 9 | 2006 | 4 472 476,92 PLN |
| 10 | 2007 | 9 455 133,89 PLN |
| 11 | 2008 | 54 590 790,45 PLN |
| 12 | 2009 | 4 500 000 |
| Összesen | | 87 846 336,84 PLN |

(41)

A lengyel hatóságok szerint az állami hitelezők – a magánhitelezőkkel szemben – egy bírósági végrehajtó útján kényszerítő erejű végrehajtási intézkedéseket tettek. 1998 és 2007 között a Társadalombiztosítási Hivatal 119,95 millió PLN, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal 43,8 millió PLN, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja 2,1 millió PLN értékben bocsátott ki végrehajtható okiratokat, a végrehajtás útján szerzett tényleges összeg azonban nem érte el a végrehajtható okiratokban jelzett tartozások szintjét. A lengyel hatóságok kiemelték, hogy az olyan alternatív lehetőségek megvalósítását, mint amilyen az eszközök birtokbavétele, a bírósági végrehajtó nem tartotta ésszerűnek, és azoknak gazdaságilag nem volt értelme. Az egyéb állami hitelezők semmilyen végrehajtási intézkedést nem tettek, de figyelemmel kísérték a privatizációs és szerkezetátalakítási folyamatot, amely – úgy vélték – magasabb megtérülést biztosít számukra, mint az igényeik közvetlen végrehajtása.

21.   táblázat

Az állami hitelezők PZL Hydrallal szembeni végrehajtási intézkedéseinek összefoglalása (1997–2009)

Év

Visszafizetett köztartozások

1

1998

206 349,90 PLN

2

1999

0,00 PLN

3

2000

674 100,75 PLN

4

2001

4 922 525,14 PLN

5

2002

3 209 042,05 PLN

6

2003

223 928,70 PLN

7

2004

1 960 765,69 PLN

8

2005

3 641 223,35 PLN

9

2006

4 472 476,92 PLN

10

2007

9 455 133,89 PLN

11

2008

54 590 790,45 PLN

12

2009

4 500 000

Összesen

87 846 336,84 PLN

| (42) | 1998 és 2009 között 87,846 millió PLN (26 %) köztartozást fizettek vissza. |
| --- | --- |

(42)

1998 és 2009 között 87,846 millió PLN (26 %) köztartozást fizettek vissza.

| (43) | 2003 óta jelentős növekedés történt a PZL Hydral köztartozásainak törlesztésében. |
| --- | --- |

(43)

2003 óta jelentős növekedés történt a PZL Hydral köztartozásainak törlesztésében.

II.3   A PZL Hydral mint nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (44) | A 22. táblázat a PZL Hydral 1998-2009 közötti pénzügyi adatait ismerteti.

  22.   táblázat


  Válogatott adatok a PZL Hydral pénzügyi jelentéseiből (ezer PLN) | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítések nettó bevétele | 44 088 | 46 403 | 45 691 | 37 933 | 35 500 | 37 111 | 34 651 | 47 560 | 48 618 | 55 741 | 32 757 | 11 870 |
| Értékesítések nyeresége (vesztesége) | (10 839) | (1 546) | 2 004 | (8 772) | (10 005) | (9 420) | (6 857) | 972 | 49 | 3 641 | (6 454) | (165 020) |
| Nettó nyereség (veszteség) (15) | (13 661) | (13 354) | 217 | 18,473 | 49,346 | (177 982) | (48 151) | (14 927) | (1 076) | 61 578 | 23 902 | 46 |
| Teljes eszközállomány | 203 936 | 212 834 | 228 344 | 250 115 | 192 013 | 113 255 | 86 966 | 92 011 | 76 986 | 111 051 | 35 661 | 30 617 |
| A részvényesek (negatív) tőkéje | 9 707 | 3 078 | 268 | 18 440 | 15 074 | (166 664) | (214 815) | (229 743) | (250 500) | (188 922) | (165 020) | (164 974) |
| Hosszú lejáratú kötelezettségek és tartalékok | 194 231 | 209 756 | 228 075 | 231 675 | 176 939 | 279 920 | 301 781 | 321 753 | 327 486 | 299 973 | 200 681 | 195 592 |

(44)

A 22. táblázat a PZL Hydral 1998-2009 közötti pénzügyi adatait ismerteti.

22.   táblázat

Válogatott adatok a PZL Hydral pénzügyi jelentéseiből (ezer PLN)

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Értékesítések nettó bevétele

44 088

46 403

45 691

37 933

35 500

37 111

34 651

47 560

48 618

55 741

32 757

11 870

Értékesítések nyeresége (vesztesége)

(10 839)

(1 546)

2 004

(8 772)

(10 005)

(9 420)

(6 857)

972

49

3 641

(6 454)

(165 020)

Nettó nyereség (veszteség) (15)

(13 661)

(13 354)

217

18,473

49,346

(177 982)

(48 151)

(14 927)

(1 076)

61 578

23 902

46

Teljes eszközállomány

203 936

212 834

228 344

250 115

192 013

113 255

86 966

92 011

76 986

111 051

35 661

30 617

A részvényesek (negatív) tőkéje

9 707

3 078

268

18 440

15 074

(166 664)

(214 815)

(229 743)

(250 500)

(188 922)

(165 020)

(164 974)

Hosszú lejáratú kötelezettségek és tartalékok

194 231

209 756

228 075

231 675

176 939

279 920

301 781

321 753

327 486

299 973

200 681

195 592

| (45) | 1998-tól 2002-ig a PZL Hydral pozitív saját tőkével rendelkezett. 2003-tól kezdve negatív volt a saját tőkéje, és rendszeresen nettó veszteséget könyvelt el 2007-ig. 2007-től 2009-ig a PZL Hydral nyereséges volt. A PZL Hydral eszközeinek értéke az 1998. évi 203,936 millió PLN-ről 2006-ra 76,986 millió PLN-re csökkent. A hosszú lejáratú kötelezettségek következetesen emelkedtek 1998-tól 2001-ig és 2003-tól 2006-ig, amikor 327,486 millió PLN-t értek el. |
| --- | --- |

(45)

1998-tól 2002-ig a PZL Hydral pozitív saját tőkével rendelkezett. 2003-tól kezdve negatív volt a saját tőkéje, és rendszeresen nettó veszteséget könyvelt el 2007-ig. 2007-től 2009-ig a PZL Hydral nyereséges volt. A PZL Hydral eszközeinek értéke az 1998. évi 203,936 millió PLN-ről 2006-ra 76,986 millió PLN-re csökkent. A hosszú lejáratú kötelezettségek következetesen emelkedtek 1998-tól 2001-ig és 2003-tól 2006-ig, amikor 327,486 millió PLN-t értek el.

| (46) | A fentebb kifejtettek szerint 2008-tól kezdve a PZL Hydral főként szolgáltatások és a korábbi években előállított készlet értékesítéséből, valamint korlátozott mértékben a leányvállalataitól szerezte a bevételeit. |
| --- | --- |

(46)

A fentebb kifejtettek szerint 2008-tól kezdve a PZL Hydral főként szolgáltatások és a korábbi években előállított készlet értékesítéséből, valamint korlátozott mértékben a leányvállalataitól szerezte a bevételeit.

II.4   A PZL Wrocław mint nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (47) | Ami a PZL Wrocław pénzügyi helyzetét illeti, a PZL Wrocław sem 2007-ben, sem 2008-ban vagy 2009-ben nem vesztett többet a tőkéjének 50 %-ánál és nem felelt meg a fizetésképtelenségi eljárás megindításához a lengyel jog szerint szükséges követelményeknek sem. A PZL Wrocław forgalma 2006-ban 5,3 millió PLN, 2007-ben 23 millió PLN, 2008-ban pedig 60 millió PLN összeget tett ki. 2006-ban 1 millió PLN volt a nettó veszteség, míg 2007-ben a nettó nyereség 0,04 millió PLN-t tett ki, 2008-ra pedig ez meredeken 8,7 millió PLN-re növekedett. |
| --- | --- |

(47)

Ami a PZL Wrocław pénzügyi helyzetét illeti, a PZL Wrocław sem 2007-ben, sem 2008-ban vagy 2009-ben nem vesztett többet a tőkéjének 50 %-ánál és nem felelt meg a fizetésképtelenségi eljárás megindításához a lengyel jog szerint szükséges követelményeknek sem. A PZL Wrocław forgalma 2006-ban 5,3 millió PLN, 2007-ben 23 millió PLN, 2008-ban pedig 60 millió PLN összeget tett ki. 2006-ban 1 millió PLN volt a nettó veszteség, míg 2007-ben a nettó nyereség 0,04 millió PLN-t tett ki, 2008-ra pedig ez meredeken 8,7 millió PLN-re növekedett.

| (48) | A PZL Wrocław pénzügyi jelentései szerint befektetett eszközeinek értéke a 2006. évi 4,8 millió PLN-ről 2007-re 25,7 millió PLN-re, 2008-ra 27 millió PLN-re, 2009-re pedig 29 millió PLN-re nőtt. A lengyel költségvetési törvény szerint a katonai vásárlásokra szolgáló pénzügyi forrásokat évente osztja ki a Védelmi Minisztérium. 2008-ban a PZL Wrocław [...] összegben kapott katonai árukra (pl. hidraulikus rendszerek, üzemanyag-szabályozó rendszerek pneumatikus alkatrészei) vonatkozó szerződéseket és adott el ilyen termékeket, valamint [...] értékű karbantartási szolgáltatásokat végzett a Védelmi Minisztérium számára, vagyis a teljes összeg [...] volt. |
| --- | --- |

(48)

A PZL Wrocław pénzügyi jelentései szerint befektetett eszközeinek értéke a 2006. évi 4,8 millió PLN-ről 2007-re 25,7 millió PLN-re, 2008-ra 27 millió PLN-re, 2009-re pedig 29 millió PLN-re nőtt. A lengyel költségvetési törvény szerint a katonai vásárlásokra szolgáló pénzügyi forrásokat évente osztja ki a Védelmi Minisztérium. 2008-ban a PZL Wrocław [...] összegben kapott katonai árukra (pl. hidraulikus rendszerek, üzemanyag-szabályozó rendszerek pneumatikus alkatrészei) vonatkozó szerződéseket és adott el ilyen termékeket, valamint [...] értékű karbantartási szolgáltatásokat végzett a Védelmi Minisztérium számára, vagyis a teljes összeg [...] volt.

| (49) | A lengyel hatóságok fenntartják azt is, hogy 2008 végéig a PZL Wrocław működésének piaca, vagyis a légi közlekedési és védelmi piac, a lassulásnak semmilyen jelét nem mutatta. |
| --- | --- |

(49)

A lengyel hatóságok fenntartják azt is, hogy 2008 végéig a PZL Wrocław működésének piaca, vagyis a légi közlekedési és védelmi piac, a lassulásnak semmilyen jelét nem mutatta.

| (50) | 2009-ben azonban a PZL Wrocławnak pénzügyi nehézségei támadtak, mivel a Védelmi Minisztérium megrendelései a gazdasági válság miatt hirtelen visszaestek. 2009-ben a megrendelt és eladott katonai áruk (pl. hidraulikus rendszerek, üzemanyag-szabályozó rendszerek pneumatikus alkatrészei) értéke [...] összegre esett vissza, a nyújtott karbantartási szolgáltatások értéke pedig [...] összegre csökkent. Ennek eredményeképpen 2008-hoz képest [...] %-kal csökkentek a katonai áruk eladásai. Következésképpen a PZL Wrocław 2009-ben 8,3 millió PLN nettó veszteséget könyvelt el. A forgalma a 2008. évi 60 millió PLN-ről 2009-re 41 millió PLN-re csökkent. |
| --- | --- |

(50)

2009-ben azonban a PZL Wrocławnak pénzügyi nehézségei támadtak, mivel a Védelmi Minisztérium megrendelései a gazdasági válság miatt hirtelen visszaestek. 2009-ben a megrendelt és eladott katonai áruk (pl. hidraulikus rendszerek, üzemanyag-szabályozó rendszerek pneumatikus alkatrészei) értéke [...] összegre esett vissza, a nyújtott karbantartási szolgáltatások értéke pedig [...] összegre csökkent. Ennek eredményeképpen 2008-hoz képest [...] %-kal csökkentek a katonai áruk eladásai. Következésképpen a PZL Wrocław 2009-ben 8,3 millió PLN nettó veszteséget könyvelt el. A forgalma a 2008. évi 60 millió PLN-ről 2009-re 41 millió PLN-re csökkent.

| (51) | A vállalat tartozásai a 2008. évi 31 millió PLN-ről 2009-re 35 millió PLN-re nőttek. 2006-ban a tartozások 7 millió PLN-t, 2007-ben pedig 18,4 millió PLN-t tettek ki. |
| --- | --- |

(51)

A vállalat tartozásai a 2008. évi 31 millió PLN-ről 2009-re 35 millió PLN-re nőttek. 2006-ban a tartozások 7 millió PLN-t, 2007-ben pedig 18,4 millió PLN-t tettek ki.

| (52) | A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a lengyel jog (16) szerint a PZL Wrocław ellen még nem lehetett csődeljárást indítani. Azonban ha a Hydral csoport folyamatban lévő, a köztartozások átütemezési tervét alátámasztó feltételezéseken és a befektetővel kötött keretmegállapodáson alapuló szerkezetátalakítási folyamata sikertelen lenne, akkor a PZL Wrocławnak csődeljárás megindítása iránti kérelmet kellene majd benyújtania. |
| --- | --- |

(52)

A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a lengyel jog (16) szerint a PZL Wrocław ellen még nem lehetett csődeljárást indítani. Azonban ha a Hydral csoport folyamatban lévő, a köztartozások átütemezési tervét alátámasztó feltételezéseken és a befektetővel kötött keretmegállapodáson alapuló szerkezetátalakítási folyamata sikertelen lenne, akkor a PZL Wrocławnak csődeljárás megindítása iránti kérelmet kellene majd benyújtania.

II.5   A szerkezetátalakítási terv és a privatizációs folyamat

| (53) | A PZL Hydral és a PZL Wrocław szerkezetátalakítási tervét (a továbbiakban: a terv) Lengyelország azon törekvéseinek összefüggésében kell vizsgálni, amelyek az üzlet életképes részeinek privatizációjára irányulnak, különösen a légi közlekedés és a védelem területén. |
| --- | --- |

(53)

A PZL Hydral és a PZL Wrocław szerkezetátalakítási tervét (a továbbiakban: a terv) Lengyelország azon törekvéseinek összefüggésében kell vizsgálni, amelyek az üzlet életképes részeinek privatizációjára irányulnak, különösen a légi közlekedés és a védelem területén.

| (54) | 1998-ban egy magán tanácsadó csoport, a Business Management Finance S.A elkészített egy stratégiát a PZL Hydral szerkezetátalakítására vonatkozóan. A stratégiának részét képezte a PZL Hydral aktuális pénzügyi helyzetének felmérése és a költségek és szerkezetátalakítási tevékenységek elemzése. A stratégia szerint ésszerű lenne leválasztani a PZL Hydral egyes eszközeit, és azokat egy magánbefektetőnek eladni a PZL Hydral tartozásainak átütemezése érdekében. |
| --- | --- |

(54)

1998-ban egy magán tanácsadó csoport, a Business Management Finance S.A elkészített egy stratégiát a PZL Hydral szerkezetátalakítására vonatkozóan. A stratégiának részét képezte a PZL Hydral aktuális pénzügyi helyzetének felmérése és a költségek és szerkezetátalakítási tevékenységek elemzése. A stratégia szerint ésszerű lenne leválasztani a PZL Hydral egyes eszközeit, és azokat egy magánbefektetőnek eladni a PZL Hydral tartozásainak átütemezése érdekében.

| (55) | A PZL Hydral és – 2004-es bejegyzését követően – a PZL Wrocław részvényesei rendszeresen találkoztak a csoport vagy annak részei (PZL Wrocław) privatizálásának megfontolása céljából, és megtárgyalták az ügylet feltételeit az érdekelt felekkel. |
| --- | --- |

(55)

A PZL Hydral és – 2004-es bejegyzését követően – a PZL Wrocław részvényesei rendszeresen találkoztak a csoport vagy annak részei (PZL Wrocław) privatizálásának megfontolása céljából, és megtárgyalták az ügylet feltételeit az érdekelt felekkel.

| (56) | Ebből következően a lengyel hatóságok tárgyalásokba kezdtek a lehetséges beruházókkal, ezeket a tárgyalásokat szorosan figyelemmel kísérték a magánhitelezők (csak az első, [...] általi privatizációra irányuló kísérletnél) és az állami hitelezők. A következő vállalatokkal került sor tárgyalásokra: [...] (2002-2006), [...] (2007-2008), [...] (2008) és 2009-től kezdődően pedig a jelenlegi beruházóval, a/az [...]-val/vel (a továbbiakban: [...] vagy a befektető). |
| --- | --- |

(56)

Ebből következően a lengyel hatóságok tárgyalásokba kezdtek a lehetséges beruházókkal, ezeket a tárgyalásokat szorosan figyelemmel kísérték a magánhitelezők (csak az első, [...] általi privatizációra irányuló kísérletnél) és az állami hitelezők. A következő vállalatokkal került sor tárgyalásokra: [...] (2002-2006), [...] (2007-2008), [...] (2008) és 2009-től kezdődően pedig a jelenlegi beruházóval, a/az [...]-val/vel (a továbbiakban: [...] vagy a befektető).

| (57) | 2002-ben ipari együttműködés eredményeként megkezdődtek a PZL Hydral eladására vonatkozó megbeszélések a/az [...]-val/vel, egy légijármű-alkatrészeket gyártó világpiaci szereplővel, amelynek a 2009-es éves forgalma [...] volt. 2002. november 25-én a/az [...] és a PZL Hydral titoktartási megállapodást kötöttek. 2003. április 22-én a/az [...] szándéknyilatkozatot küldött a PZL Hydralnak, amelyben kifejezte érdeklődését a PZL Hydral részvényeinek lehetséges megvásárlása iránt, és kinyilvánította, hogy hajlandó átvilágítást végrehajtani. Az átvilágítást 2003 májusában végezték el. 2005 áprilisában a/az [...] kiterjesztette az átvilágítás körét, tekintettel a 2004-ben bejegyzett PZL Wrocław lehetséges megvásárlására. 2005 júniusában átadták a dokumentációt a/az [...]-nak/nek. 2005 második felében és 2006 első felében számos találkozóra került sor a/az [...] képviselőivel. A/az [...] azonban 2006 novembere óta nem tett lépéseket az ügylet befejezése érdekében. |
| --- | --- |

(57)

2002-ben ipari együttműködés eredményeként megkezdődtek a PZL Hydral eladására vonatkozó megbeszélések a/az [...]-val/vel, egy légijármű-alkatrészeket gyártó világpiaci szereplővel, amelynek a 2009-es éves forgalma [...] volt. 2002. november 25-én a/az [...] és a PZL Hydral titoktartási megállapodást kötöttek. 2003. április 22-én a/az [...] szándéknyilatkozatot küldött a PZL Hydralnak, amelyben kifejezte érdeklődését a PZL Hydral részvényeinek lehetséges megvásárlása iránt, és kinyilvánította, hogy hajlandó átvilágítást végrehajtani. Az átvilágítást 2003 májusában végezték el. 2005 áprilisában a/az [...] kiterjesztette az átvilágítás körét, tekintettel a 2004-ben bejegyzett PZL Wrocław lehetséges megvásárlására. 2005 júniusában átadták a dokumentációt a/az [...]-nak/nek. 2005 második felében és 2006 első felében számos találkozóra került sor a/az [...] képviselőivel. A/az [...] azonban 2006 novembere óta nem tett lépéseket az ügylet befejezése érdekében.

| (58) | A lengyel hatóságok szerint a/az [...] azért lépett vissza a tárgyalásoktól, mert a vállalat tartozásai kérdésének ügye megoldatlan maradt. |
| --- | --- |

(58)

A lengyel hatóságok szerint a/az [...] azért lépett vissza a tárgyalásoktól, mert a vállalat tartozásai kérdésének ügye megoldatlan maradt.

| (59) | E tárgyalások során a magán- és állami hitelezőket rendszeresen, egyes esetekben hetente tájékoztatták a tárgyalások előrehaladásáról. |
| --- | --- |

(59)

E tárgyalások során a magán- és állami hitelezőket rendszeresen, egyes esetekben hetente tájékoztatták a tárgyalások előrehaladásáról.

| (60) | A lengyel hatóságok új privatizációs stratégiát követtek, amely arra összpontosított, hogy a PZL Wrocławot életképes vállalkozássá tegyék az eladása érdekében, a PZL Hydralt pedig ezt követően a PZL Wrocław és más leányvállalatok és eszközök eladásából származó bevétel felhasználásával számolják fel. Erről a stratégiáról az IÜ, a PZL Hydral és a PZL Hydral állami hitelezői állapodtak meg, és az a 2007–2010. évi szerkezetátalakítási tervként (a továbbiakban: a terv) kapott hivatalos keretet 2007 utolsó negyedévében. |
| --- | --- |

(60)

A lengyel hatóságok új privatizációs stratégiát követtek, amely arra összpontosított, hogy a PZL Wrocławot életképes vállalkozássá tegyék az eladása érdekében, a PZL Hydralt pedig ezt követően a PZL Wrocław és más leányvállalatok és eszközök eladásából származó bevétel felhasználásával számolják fel. Erről a stratégiáról az IÜ, a PZL Hydral és a PZL Hydral állami hitelezői állapodtak meg, és az a 2007–2010. évi szerkezetátalakítási tervként (a továbbiakban: a terv) kapott hivatalos keretet 2007 utolsó negyedévében.

| (61) | A terv szerint az állami hitelezőket a PZL Hydral eszközei értékesítésének bevételeiből elégítették volna ki, amely eszközök a következők: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. – 1 millió PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. – 3 millió PLN. A PZL Wrocław eladásából 65,9 millió PLN-re számítottak (beleértve az öntödét). Az egyéb pénzügyi eszközök eladása a várakozások szerint 0,5 millió PLN bevételt hozott volna, a BBCenter nevű ingatlan eladása 47,5 millió PLN-t, egy parkolóé 2 millió PLN-t, egy erőmű (GSZ) eladása pedig 0,9 millió PLN-t. A terv tehát azon a feltevésen alapult, hogy az eszközök értékesítése összesen legalább 120,8 millió PLN bevételt keletkeztet. |
| --- | --- |

(61)

A terv szerint az állami hitelezőket a PZL Hydral eszközei értékesítésének bevételeiből elégítették volna ki, amely eszközök a következők: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. – 1 millió PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. – 3 millió PLN. A PZL Wrocław eladásából 65,9 millió PLN-re számítottak (beleértve az öntödét). Az egyéb pénzügyi eszközök eladása a várakozások szerint 0,5 millió PLN bevételt hozott volna, a BBCenter nevű ingatlan eladása 47,5 millió PLN-t, egy parkolóé 2 millió PLN-t, egy erőmű (GSZ) eladása pedig 0,9 millió PLN-t. A terv tehát azon a feltevésen alapult, hogy az eszközök értékesítése összesen legalább 120,8 millió PLN bevételt keletkeztet.

| (62) | A terv rendelkezett egy 36 millió PLN összegű tőkeinjekcióról is, hogy garantálják 156,8 millió PLN visszafizetését az állami hitelezőknek. Azt a lehetőséget is számba vették, hogy az IÜ 77,4 millió PLN összegű kiegészítő tőkeinjekciót nyújt a Társadalombiztosítási Hivatal 1996–1998 közötti követeléseinek a visszafizetésére. |
| --- | --- |

(62)

A terv rendelkezett egy 36 millió PLN összegű tőkeinjekcióról is, hogy garantálják 156,8 millió PLN visszafizetését az állami hitelezőknek. Azt a lehetőséget is számba vették, hogy az IÜ 77,4 millió PLN összegű kiegészítő tőkeinjekciót nyújt a Társadalombiztosítási Hivatal 1996–1998 közötti követeléseinek a visszafizetésére.

| (63) | Ezt követően 2007 januárjában a PZL Wrocław katonai tanúsítványokat és fegyverkereskedelmi engedélyeket szerzett (lásd a (16) preambulumbekezdést). A 2007. év során további eszközöket, gépeket, berendezéseket és know-how-t szerzett. Ezeket a beszerzéseket abból a 12,5 millió PLN összegű kölcsönből finanszírozta, amelyet az IÜ 2007. május 24-én nyújtott a PZL Wrocław számára (a továbbiakban: a 2007. évi kölcsön), valamint az anyavállalat, a PZL Hydral által a PZL Wrocław tőkéjéhez nyújtott természetbeni hozzájárulásból, amelyre 2007 decemberében eszközátruházás formájában került sor. |
| --- | --- |

(63)

Ezt követően 2007 januárjában a PZL Wrocław katonai tanúsítványokat és fegyverkereskedelmi engedélyeket szerzett (lásd a (16) preambulumbekezdést). A 2007. év során további eszközöket, gépeket, berendezéseket és know-how-t szerzett. Ezeket a beszerzéseket abból a 12,5 millió PLN összegű kölcsönből finanszírozta, amelyet az IÜ 2007. május 24-én nyújtott a PZL Wrocław számára (a továbbiakban: a 2007. évi kölcsön), valamint az anyavállalat, a PZL Hydral által a PZL Wrocław tőkéjéhez nyújtott természetbeni hozzájárulásból, amelyre 2007 decemberében eszközátruházás formájában került sor.

| (64) | A lengyel hatóságok hangsúlyozták azt is, hogy a 2007. évi kölcsönt abból a célból nyújtották, hogy az IÜ körülbelül [...] %-os részesedést szerezzen a PZL Wrocławban (ez egy adósság–részvény swapügyletnek felelt meg), valamint hangsúlyozták, hogy az IÜ a befektetett tőke után megfelelő megtérülést érhet el, miután eladja a PZL Wrocławban meglévő részvényeit, míg a PZL Hydral az állami hitelezők kielégítésére használná a részesedését. |
| --- | --- |

(64)

A lengyel hatóságok hangsúlyozták azt is, hogy a 2007. évi kölcsönt abból a célból nyújtották, hogy az IÜ körülbelül [...] %-os részesedést szerezzen a PZL Wrocławban (ez egy adósság–részvény swapügyletnek felelt meg), valamint hangsúlyozták, hogy az IÜ a befektetett tőke után megfelelő megtérülést érhet el, miután eladja a PZL Wrocławban meglévő részvényeit, míg a PZL Hydral az állami hitelezők kielégítésére használná a részesedését.

| (65) | A 2007. évi kölcsönt változó 3 havi WIBOR plusz 200 bázispont mellett – akkor 6,45 % – nyújtották egy 2007-ig tartó kezdeti időszakra, és azon az egyetértésen alapult, hogy meghosszabbítják addig, amíg a PZL Wrocław eladása előtt sor nem kerül az adósság–részvény swapügyletre. A kölcsönt a következő biztosítékok biztosították:






  — | a PZL Wrocław befektetett eszközeire (gépek) vonatkozó, a zálognyilvántartásba bejegyzett zálogjog (17) 5,5 millió PLN értékben; |
| --- | --- | --- |

(65)

A 2007. évi kölcsönt változó 3 havi WIBOR plusz 200 bázispont mellett – akkor 6,45 % – nyújtották egy 2007-ig tartó kezdeti időszakra, és azon az egyetértésen alapult, hogy meghosszabbítják addig, amíg a PZL Wrocław eladása előtt sor nem kerül az adósság–részvény swapügyletre. A kölcsönt a következő biztosítékok biztosították:

—

a PZL Wrocław befektetett eszközeire (gépek) vonatkozó, a zálognyilvántartásba bejegyzett zálogjog (17) 5,5 millió PLN értékben;

| — | közönséges zálogjog (18)66 850 részvényre vonatkozóan, amelyek az ügylet idején, 2007 májusában a vállalat 100 %-át, 2007 végén pedig [...] %-át tették ki. |
| --- | --- |

—

közönséges zálogjog (18)66 850 részvényre vonatkozóan, amelyek az ügylet idején, 2007 májusában a vállalat 100 %-át, 2007 végén pedig [...] %-át tették ki.

| (66) | A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy 2007 márciusában az IÜ felkérésére a Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych tanácsadó cég – független szakértőként eljárva – felmérte a PZL Wrocław értékét. Három becslési módszert alkalmaztak: a diszkontált nettó nyereségen alapuló bevételi módszert (1. módszer), a diszkontált nettó nyereségen plusz az értékcsökkenésen alapuló bevételi módszert (2. módszer) és a diszkontált pénzforgalmi módszert (3. módszer) (19), beleértve egy érzékenységvizsgálatot is (mérsékelt, optimista és pesszimista forgatókönyv). |
| --- | --- |

(66)

A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy 2007 márciusában az IÜ felkérésére a Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych tanácsadó cég – független szakértőként eljárva – felmérte a PZL Wrocław értékét. Három becslési módszert alkalmaztak: a diszkontált nettó nyereségen alapuló bevételi módszert (1. módszer), a diszkontált nettó nyereségen plusz az értékcsökkenésen alapuló bevételi módszert (2. módszer) és a diszkontált pénzforgalmi módszert (3. módszer) (19), beleértve egy érzékenységvizsgálatot is (mérsékelt, optimista és pesszimista forgatókönyv).

| (67) | E három módszer használatával a PZL Wrocław értékét a következőkre becsülték: | 1. módszer:






  a) | a mérsékelt forgatókönyv esetében a becsült érték [...]; |
| --- | --- | --- | --- |

(67)

E három módszer használatával a PZL Wrocław értékét a következőkre becsülték:

1. módszer:

a)

a mérsékelt forgatókönyv esetében a becsült érték [...];

| b) | az optimista forgatókönyv esetében a becsült érték [...]; |
| --- | --- |

b)

az optimista forgatókönyv esetében a becsült érték [...];

| c) | a pesszimista forgatókönyv esetében a becsült érték [...] |
| --- | --- |

c)

a pesszimista forgatókönyv esetében a becsült érték [...]

| | 2. módszer:






  a) | a mérsékelt forgatókönyv esetében a becsült érték [...]; |
| --- | --- | --- |

2. módszer:

a)

a mérsékelt forgatókönyv esetében a becsült érték [...];

| b) | az optimista forgatókönyv esetében a becsült érték [...]; |
| --- | --- |

b)

az optimista forgatókönyv esetében a becsült érték [...];

| c) | a pesszimista forgatókönyv esetében a becsült érték [...]. |
| --- | --- |

c)

a pesszimista forgatókönyv esetében a becsült érték [...].

| | 3. módszer:






  a) | a mérsékelt forgatókönyv esetében a becsült érték [...]; |
| --- | --- | --- |

3. módszer:

a)

a mérsékelt forgatókönyv esetében a becsült érték [...];

| b) | az optimista forgatókönyv esetében a becsült érték [...]; |
| --- | --- |

b)

az optimista forgatókönyv esetében a becsült érték [...];

| c) | a pesszimista forgatókönyv esetében a becsült érték [...]. |
| --- | --- |

c)

a pesszimista forgatókönyv esetében a becsült érték [...].

| (68) | A PZL Wrocław értékének megállapításához a következő három elemet használták:






  — | a vállalat pénzügyi előrejelzései, ideértve a 2007–2011 közötti pénzforgalmat, nettó nyereséget és értékcsökkenést, érzékenységvizsgálattal (mérsékelt, optimista és pesszimista forgatókönyv); lásd az alábbi 23. táblázatot; |
| --- | --- | --- |

(68)

A PZL Wrocław értékének megállapításához a következő három elemet használták:

—

a vállalat pénzügyi előrejelzései, ideértve a 2007–2011 közötti pénzforgalmat, nettó nyereséget és értékcsökkenést, érzékenységvizsgálattal (mérsékelt, optimista és pesszimista forgatókönyv); lásd az alábbi 23. táblázatot;

| — | a 10,25 %-nak megfelelő súlyozott átlagos tőkeköltségre (WACC) épülő leszámítolási kamatláb; |
| --- | --- |

—

a 10,25 %-nak megfelelő súlyozott átlagos tőkeköltségre (WACC) épülő leszámítolási kamatláb;

| — | az a feltételezés, hogy 2007–2011 után a pénzforgalom állandó lesz. |
| --- | --- |

—

az a feltételezés, hogy 2007–2011 után a pénzforgalom állandó lesz.

23.   táblázat

A 2007. évi tanulmányban foglalt különböző forgatókönyvek (ezer PLN)

| Év | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mérsékelt forgatókönyv |
| Pénzforgalom | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettó nyereség | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Értékcsökkenés | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettó nyereség + értékcsökkenés | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Optimista forgatókönyv |
| Pénzforgalom | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettó nyereség | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Értékcsökkenés | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettó nyereség + értékcsökkenés | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pesszimista forgatókönyv |
| Pénzforgalom | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettó nyereség | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Értékcsökkenés | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nettó nyereség + értékcsökkenés | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

Év

2007

2008

2009

2010

2011

Mérsékelt forgatókönyv

Pénzforgalom

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettó nyereség

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Értékcsökkenés

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettó nyereség + értékcsökkenés

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Optimista forgatókönyv

Pénzforgalom

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettó nyereség

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Értékcsökkenés

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettó nyereség + értékcsökkenés

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pesszimista forgatókönyv

Pénzforgalom

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettó nyereség

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Értékcsökkenés

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nettó nyereség + értékcsökkenés

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (69) | A leszámítolási kamatláb mindhárom értékelési módszerre vonatkozóan a 10,25 %-nak megfelelő súlyozott átlagos tőkeköltségen (20) alapul. A vállalat pénzügyi előrejelzése, ideértve a 2007–2011 közötti pénzforgalmat, nettó nyereséget és értékcsökkenést érzékenységvizsgálattal (mérsékelt, optimista és pesszimista forgatókönyv) együtt, a PZL Wrocław által közölt adatokra épül. A tanulmány szerint ezek az adatok nagymértékben a Védelmi Minisztérium előre jelzett megrendelésein alapulnak. |
| --- | --- |

(69)

A leszámítolási kamatláb mindhárom értékelési módszerre vonatkozóan a 10,25 %-nak megfelelő súlyozott átlagos tőkeköltségen (20) alapul. A vállalat pénzügyi előrejelzése, ideértve a 2007–2011 közötti pénzforgalmat, nettó nyereséget és értékcsökkenést érzékenységvizsgálattal (mérsékelt, optimista és pesszimista forgatókönyv) együtt, a PZL Wrocław által közölt adatokra épül. A tanulmány szerint ezek az adatok nagymértékben a Védelmi Minisztérium előre jelzett megrendelésein alapulnak.

| (70) | Ennek az értékelésnek alapján a vállalat részvényei értékének meghatározásakor a lengyel hatóságok a pesszimista forgatókönyvre támaszkodtak, amely a legalacsonyabb eredményt hozta. Ezen az alapon azt feltételezték, hogy a PZL Wrocław részvényeire vonatkozó, közönséges zálogjog formáját öltő biztosíték piaci értéke legalább 20,3 millió PLN (21). Az abban az időben 5,5 millió PLN-t érő gépekre vonatkozó zálogjoggal együtt tehát a lengyel hatóságok úgy vélik, hogy a biztosíték értéke abban az időben meghaladta a kölcsön értékét. |
| --- | --- |

(70)

Ennek az értékelésnek alapján a vállalat részvényei értékének meghatározásakor a lengyel hatóságok a pesszimista forgatókönyvre támaszkodtak, amely a legalacsonyabb eredményt hozta. Ezen az alapon azt feltételezték, hogy a PZL Wrocław részvényeire vonatkozó, közönséges zálogjog formáját öltő biztosíték piaci értéke legalább 20,3 millió PLN (21). Az abban az időben 5,5 millió PLN-t érő gépekre vonatkozó zálogjoggal együtt tehát a lengyel hatóságok úgy vélik, hogy a biztosíték értéke abban az időben meghaladta a kölcsön értékét.

| (71) | A szakértők általi vizsgálat alapján továbbá az IÜ 2007-ben úgy vélte, hogy ésszerű lenne a PZL Wrocław 2007 végi értékét [...]-nak/nek tekinteni, és a mérsékelt forgatókönyvet venni figyelembe. Az IÜ úgy vélte továbbá, hogy megtérülne a befektetése. Az IÜ által elért közvetlen megtérülés, annak alapján, hogy az értékesítés előtt adósság–részvény swapügyletet hajtana végre és a részvények [...] %-ával rendelkezne (ez egy körülbelüli százalékos arány, amely az IÜ által használt munkahipotézis volt), legalább 48,5 millió PLN lenne. |
| --- | --- |

(71)

A szakértők általi vizsgálat alapján továbbá az IÜ 2007-ben úgy vélte, hogy ésszerű lenne a PZL Wrocław 2007 végi értékét [...]-nak/nek tekinteni, és a mérsékelt forgatókönyvet venni figyelembe. Az IÜ úgy vélte továbbá, hogy megtérülne a befektetése. Az IÜ által elért közvetlen megtérülés, annak alapján, hogy az értékesítés előtt adósság–részvény swapügyletet hajtana végre és a részvények [...] %-ával rendelkezne (ez egy körülbelüli százalékos arány, amely az IÜ által használt munkahipotézis volt), legalább 48,5 millió PLN lenne.

| (72) | Ennek megfelelően a lengyel hatóságok azt állították, hogy a 2007. évi kölcsönt illetően az IÜ a PZL Wrocław értékesítésének keretében befektetőként járt el. A lengyel hatóságok rámutattak arra is, hogy a 2007. évi kölcsönt tehát nem a PZL Hydral számára nyújtották, ahogyan az az eljárás megindításáról szóló határozatban szerepel. |
| --- | --- |

(72)

Ennek megfelelően a lengyel hatóságok azt állították, hogy a 2007. évi kölcsönt illetően az IÜ a PZL Wrocław értékesítésének keretében befektetőként járt el. A lengyel hatóságok rámutattak arra is, hogy a 2007. évi kölcsönt tehát nem a PZL Hydral számára nyújtották, ahogyan az az eljárás megindításáról szóló határozatban szerepel.

| (73) | Az új privatizációs stratégia és a 2007–2010. évi szerkezetátalakítási terv alapján a/az [...], egy [...] területén vezető szerepet betöltő, a légiközlekedési-, űr- és védelmi ipart globálisan rendszerekkel és szolgáltatásokkal ellátó beszállító, amely 2009-ben [...] bevételre tett szert, 2007 első negyedévében tárgyalásokba kezdett a PZL Wrocław értékesítésére vonatkozóan, és a PZL Wrocław számára átvilágítást hajtott végre 2007 júliusában/augusztusában és 2008 februárjában. Ezek a tárgyalások már meglévő ipari együttműködés eredményét képezték. |
| --- | --- |

(73)

Az új privatizációs stratégia és a 2007–2010. évi szerkezetátalakítási terv alapján a/az [...], egy [...] területén vezető szerepet betöltő, a légiközlekedési-, űr- és védelmi ipart globálisan rendszerekkel és szolgáltatásokkal ellátó beszállító, amely 2009-ben [...] bevételre tett szert, 2007 első negyedévében tárgyalásokba kezdett a PZL Wrocław értékesítésére vonatkozóan, és a PZL Wrocław számára átvilágítást hajtott végre 2007 júliusában/augusztusában és 2008 februárjában. Ezek a tárgyalások már meglévő ipari együttműködés eredményét képezték.

| (74) | 2008. január 31-én a/az [...] ajánlatott tett a PZL Wrocław részvényeire, amelyet először 2008. február 14-én emelt meg. 2008. március 17.–18-án a/az [...] képviselői találkozót tartottak az IÜ-vel. 2008. április 2-án a/az [...] második alkalommal is megemelte az ajánlatát. A részvényekért 2008. április 2-án ajánlott ár [...] volt (amely a PZL Wrocław 2007. december 31-i értékét tükrözte), plusz a forgóeszközök egy bizonyos képlet szerint kiszámított változásai. A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a képletnek a nyereség növekedésének tükrözése érdekében történő alkalmazása [...] mértékű árnövekedést eredményezne. |
| --- | --- |

(74)

2008. január 31-én a/az [...] ajánlatott tett a PZL Wrocław részvényeire, amelyet először 2008. február 14-én emelt meg. 2008. március 17.–18-án a/az [...] képviselői találkozót tartottak az IÜ-vel. 2008. április 2-án a/az [...] második alkalommal is megemelte az ajánlatát. A részvényekért 2008. április 2-án ajánlott ár [...] volt (amely a PZL Wrocław 2007. december 31-i értékét tükrözte), plusz a forgóeszközök egy bizonyos képlet szerint kiszámított változásai. A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a képletnek a nyereség növekedésének tükrözése érdekében történő alkalmazása [...] mértékű árnövekedést eredményezne.

| (75) | Ez az ajánlat összhangban volt az IÜ által megrendelt független szakértői értékeléssel. Ez az értékelés, amelyet a Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki végzett, arra az eredményre jutott, hogy 2008 márciusában a PZL Wrocław értéke [...] volt a nettó eszközérték-módszer („NAV módszer”) alapján. Ez a módszer eszközközpontú megközelítést alkalmaz az érték megállapításakor, és figyelembe veszi az eszközök értékét és úgy a mérlegben szereplő, mint az azon kívüli tartozási és követelési oldalt. Ugyanakkor a PZL Hydral értékét a diszkontált pénzforgalmi módszer („DFC módszer”) alapján, amely figyelembe veszi a nemcsak az anyagból, hanem a PZL Wrocław birtokában lévő immateriális javakból származó jövőbeli bevételt is, [...] összegre becsülték. A tanulmány nem tartalmaz érzékenységvizsgálatot (vagyis nem ír le különböző forgatókönyveket). |
| --- | --- |

(75)

Ez az ajánlat összhangban volt az IÜ által megrendelt független szakértői értékeléssel. Ez az értékelés, amelyet a Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki végzett, arra az eredményre jutott, hogy 2008 márciusában a PZL Wrocław értéke [...] volt a nettó eszközérték-módszer („NAV módszer”) alapján. Ez a módszer eszközközpontú megközelítést alkalmaz az érték megállapításakor, és figyelembe veszi az eszközök értékét és úgy a mérlegben szereplő, mint az azon kívüli tartozási és követelési oldalt. Ugyanakkor a PZL Hydral értékét a diszkontált pénzforgalmi módszer („DFC módszer”) alapján, amely figyelembe veszi a nemcsak az anyagból, hanem a PZL Wrocław birtokában lévő immateriális javakból származó jövőbeli bevételt is, [...] összegre becsülték. A tanulmány nem tartalmaz érzékenységvizsgálatot (vagyis nem ír le különböző forgatókönyveket).

| (76) | A DCF módszer szerint a 2008 utáni pénzforgalmi előrejelzések a PZL Wrocław 2007–2013 közötti pénzügyi tervén alapulnak, amely azt feltételezi, hogy az infláció ugyanakkora lesz, mint amekkorát a Lengyel Nemzeti Bank 2008 februárjában megjósolt a kérdéses időszakra vonatkozóan. A tőkeköltséget 16,65 %-nak értékelik, ez magában foglalja a kockázatmentes hozamot (4,70 %), a piaci kockázati prémiumot (7,17 %), az ágazati kockázati prémiumot (1,78 %) és a piac méretéhez kapcsolódó prémiumot (3 %), és lehetővé teszi, hogy figyelembe vegyék a PZL Wrocław méretét a versenytársaihoz (mint pl. a/az [...] vagy a/az [...]) képest. 2014-től kezdődően a tanulmány azt feltételezi, hogy a pénzforgalom évente 3 %-kal emelkedik (2 %-os infláció alapján).

  24.   táblázat


  A PZL Wrocław jövőbeli pénzforgalmi becslései (ezer PLN)












  Év | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saját tőke költsége ( %) | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 | 16,65 |
| Jövőbeli pénzforgalmi becslések | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Diszkontált jövőbeli pénzforgalmi becslések | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(76)

A DCF módszer szerint a 2008 utáni pénzforgalmi előrejelzések a PZL Wrocław 2007–2013 közötti pénzügyi tervén alapulnak, amely azt feltételezi, hogy az infláció ugyanakkora lesz, mint amekkorát a Lengyel Nemzeti Bank 2008 februárjában megjósolt a kérdéses időszakra vonatkozóan. A tőkeköltséget 16,65 %-nak értékelik, ez magában foglalja a kockázatmentes hozamot (4,70 %), a piaci kockázati prémiumot (7,17 %), az ágazati kockázati prémiumot (1,78 %) és a piac méretéhez kapcsolódó prémiumot (3 %), és lehetővé teszi, hogy figyelembe vegyék a PZL Wrocław méretét a versenytársaihoz (mint pl. a/az [...] vagy a/az [...]) képest. 2014-től kezdődően a tanulmány azt feltételezi, hogy a pénzforgalom évente 3 %-kal emelkedik (2 %-os infláció alapján).

24.   táblázat

A PZL Wrocław jövőbeli pénzforgalmi becslései (ezer PLN)

Év

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Saját tőke költsége ( %)

16,65

16,65

16,65

16,65

16,65

16,65

Jövőbeli pénzforgalmi becslések

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Diszkontált jövőbeli pénzforgalmi becslések

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (77) | A kiigazított nettó eszközérték-módszer az egyik mód a működő vállalkozások értékének megállapítására, az összes eszköz és kötelezettség értékének a valós piaci értékhez (22) való igazításával. A 18,35 millió PLN könyv szerinti értékű kötelezettségek [...] nettó eszközértékhez való igazítását a 2007. évi tervezett adósság–részvény swapügylet alapján hajtották végre. Az utolsó kiigazítás figyelembe vette a mérlegen kívüli eszközöket.

  25.   táblázat


  PZL Wrocław – kiigazított NAV módszer (ezer PLN)
   (23) | Könyv szerinti érték | Nettó eszközérték |
| --- | --- | --- | --- |
| Befektetett eszközök | 25 710 | [...] |
| Forgóeszközök | 9 945 | [...] |
| Tartozások | 18 350 | [...] |
| Mérlegen kívüli eszközök | 0 | [...] |
| Összesen | 17 305 | [...] |

(77)

A kiigazított nettó eszközérték-módszer az egyik mód a működő vállalkozások értékének megállapítására, az összes eszköz és kötelezettség értékének a valós piaci értékhez (22) való igazításával. A 18,35 millió PLN könyv szerinti értékű kötelezettségek [...] nettó eszközértékhez való igazítását a 2007. évi tervezett adósság–részvény swapügylet alapján hajtották végre. Az utolsó kiigazítás figyelembe vette a mérlegen kívüli eszközöket.

25.   táblázat

PZL Wrocław – kiigazított NAV módszer (ezer PLN)
   (23)

Könyv szerinti érték

Nettó eszközérték

Befektetett eszközök

25 710

[...]

Forgóeszközök

9 945

[...]

Tartozások

18 350

[...]

Mérlegen kívüli eszközök

0

[...]

Összesen

17 305

[...]

| (78) | A befektetett eszközök kiigazított nettó értéke [...], míg a könyv szerinti értékük 25,710 millió PLN-t tesz ki. A kiigazítás alapvetően az összes eszköz valós piaci értékének egy 2007. március 29-én készült és a Bizottság számára egy független szakértő, a Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych által benyújtott tanulmány alapján történő kiszámításával történik. A tanulmány alapvetően az ingatlanok, mint az épületek és a föld értékét állapítja meg. Az épületek értékét a következő képlet alapján állapították meg:
  V = Cn(1-Lu/100) × R
  „Cn” egy új épület felépítésének a költsége; „Lu” az épület használatának szintje, az „R” pedig egy olyan együttható, amelynek a különböző régiók közti árkülönbségek esetén van szerepe. A föld értékét összehasonlító megközelítés alapján határozzák meg, amely a föld értékét egyenlőnek tekinti a hasonló telkekért kapott, az inflációs eltérések tükrözése érdekében kiigazított árral. |
| --- | --- |

(78)

A befektetett eszközök kiigazított nettó értéke [...], míg a könyv szerinti értékük 25,710 millió PLN-t tesz ki. A kiigazítás alapvetően az összes eszköz valós piaci értékének egy 2007. március 29-én készült és a Bizottság számára egy független szakértő, a Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych által benyújtott tanulmány alapján történő kiszámításával történik. A tanulmány alapvetően az ingatlanok, mint az épületek és a föld értékét állapítja meg. Az épületek értékét a következő képlet alapján állapították meg:

V = Cn(1-Lu/100) × R

„Cn” egy új épület felépítésének a költsége; „Lu” az épület használatának szintje, az „R” pedig egy olyan együttható, amelynek a különböző régiók közti árkülönbségek esetén van szerepe. A föld értékét összehasonlító megközelítés alapján határozzák meg, amely a föld értékét egyenlőnek tekinti a hasonló telkekért kapott, az inflációs eltérések tükrözése érdekében kiigazított árral.

| (79) | A 18,350 millió PLN könyv szerinti értékű kötelezettségek [...] nettó eszközértékre való igazítását a tervezett 2007. évi adósság–részvény swapügylet alapján valósították meg. |
| --- | --- |

(79)

A 18,350 millió PLN könyv szerinti értékű kötelezettségek [...] nettó eszközértékre való igazítását a tervezett 2007. évi adósság–részvény swapügylet alapján valósították meg.

| (80) | Az utolsó kiigazítás figyelembe vette a mérlegen kívüli eszközöket. Azok az elemek, amelyek nem szerepelnek a mérlegben, de amelyeknek a tanulmány szerzői szerint meg kellene jelenniük az érték megállapításakor, a következők: „humánerőforrás-szervezet” és „a gyártási folyamat szervezése”, figyelembe véve az értékelés nem számszerűsíthető, a vállalat vezetéséhez kapcsolódó vonatkozásait. |
| --- | --- |

(80)

Az utolsó kiigazítás figyelembe vette a mérlegen kívüli eszközöket. Azok az elemek, amelyek nem szerepelnek a mérlegben, de amelyeknek a tanulmány szerzői szerint meg kellene jelenniük az érték megállapításakor, a következők: „humánerőforrás-szervezet” és „a gyártási folyamat szervezése”, figyelembe véve az értékelés nem számszerűsíthető, a vállalat vezetéséhez kapcsolódó vonatkozásait.

| (81) | A/az [...] ajánlatát követően a lengyel hatóságok 2008. márciusában jelentették be a Bizottságnak a tervet mint a PZL Hydral részére nyújtott szerkezetátalakítási támogatást, feltételezve, hogy a PZL Wrocławot [...]-ért értékesítik. A bejelentésben szerepelt a 2007. évi kölcsön és a PZL Wrocławnak nyújtandó, 4 millió PLN értékű további kölcsön, a/az [...]-val/vel folytatott tárgyalások véglegesítését célzó intézkedések részeként. |
| --- | --- |

(81)

A/az [...] ajánlatát követően a lengyel hatóságok 2008. márciusában jelentették be a Bizottságnak a tervet mint a PZL Hydral részére nyújtott szerkezetátalakítási támogatást, feltételezve, hogy a PZL Wrocławot [...]-ért értékesítik. A bejelentésben szerepelt a 2007. évi kölcsön és a PZL Wrocławnak nyújtandó, 4 millió PLN értékű további kölcsön, a/az [...]-val/vel folytatott tárgyalások véglegesítését célzó intézkedések részeként.

| (82) | A kiegészítő kölcsönt (a továbbiakban: a 2008. évi kölcsön) 2008. április 2-án nyújtották, azon a napon, amikor az IÜ értesült az ajánlat második emelésének részleteiről. Az IÜ ezt a kölcsönt áthidaló kölcsönként nyújtotta addig, amíg megkötik a megállapodást a/az [...]-val/vel. A PZL Wrocławnak azért volt szüksége a pénzre, hogy feldolgozza a Védelmi Minisztériumtól kapott, egyre több megrendelést. |
| --- | --- |

(82)

A kiegészítő kölcsönt (a továbbiakban: a 2008. évi kölcsön) 2008. április 2-án nyújtották, azon a napon, amikor az IÜ értesült az ajánlat második emelésének részleteiről. Az IÜ ezt a kölcsönt áthidaló kölcsönként nyújtotta addig, amíg megkötik a megállapodást a/az [...]-val/vel. A PZL Wrocławnak azért volt szüksége a pénzre, hogy feldolgozza a Védelmi Minisztériumtól kapott, egyre több megrendelést.

| (83) | A kölcsönt ötéves időszakra nyújtották, a Bizottság Lengyelországra vonatkozó referencia-kamatlábán (a kölcsön nyújtásakor 6,42 %) alapuló változó kamatlábbal, és azt az alábbi biztosítékok biztosították:






  — | a PZL Wrocław befektetett eszközeire (négy gép és berendezési tárgyak) vonatkozó, a zálognyilvántartásba bejegyzett zálogjog 2,8 millió PLN értékben; |
| --- | --- | --- |

(83)

A kölcsönt ötéves időszakra nyújtották, a Bizottság Lengyelországra vonatkozó referencia-kamatlábán (a kölcsön nyújtásakor 6,42 %) alapuló változó kamatlábbal, és azt az alábbi biztosítékok biztosították:

—

a PZL Wrocław befektetett eszközeire (négy gép és berendezési tárgyak) vonatkozó, a zálognyilvántartásba bejegyzett zálogjog 2,8 millió PLN értékben;

| — | egy kereskedelmi szerződésből eredő követelések átruházása 5,2 millió PLN értékben. |
| --- | --- |

—

egy kereskedelmi szerződésből eredő követelések átruházása 5,2 millió PLN értékben.

| (84) | A lengyel hatóságok ezért úgy vélik, hogy a zálogok értéke meghaladta a kölcsön értékét. |
| --- | --- |

(84)

A lengyel hatóságok ezért úgy vélik, hogy a zálogok értéke meghaladta a kölcsön értékét.

| (85) | A kölcsönt annak érdekében nyújtották, hogy a PZL Wrocław beszerezhesse a gyártási folyamathoz szükséges gépeket. A 2008. évi kölcsönt az IÜ a/az [...]-val/vel folytatott tárgyalások előrehaladott szakaszában nyújtotta, azt feltételezve, hogy a kölcsönt vagy a PZL Wrocław fizeti vissza a saját forrásai felhasználásával, vagy a befektető. |
| --- | --- |

(85)

A kölcsönt annak érdekében nyújtották, hogy a PZL Wrocław beszerezhesse a gyártási folyamathoz szükséges gépeket. A 2008. évi kölcsönt az IÜ a/az [...]-val/vel folytatott tárgyalások előrehaladott szakaszában nyújtotta, azt feltételezve, hogy a kölcsönt vagy a PZL Wrocław fizeti vissza a saját forrásai felhasználásával, vagy a befektető.

| (86) | Ennek alapján a lengyel hatóságok azt állították, hogy az IÜ nemcsak magánbefektetőhöz hasonlítható módon járt el, hanem mint a PZL Wrocławot értékesítő jogalany. |
| --- | --- |

(86)

Ennek alapján a lengyel hatóságok azt állították, hogy az IÜ nemcsak magánbefektetőhöz hasonlítható módon járt el, hanem mint a PZL Wrocławot értékesítő jogalany.

| (87) | A Bizottságot hasonlóképpen arról is értesítették a lengyel hatóságok, hogy a PZL Wrocław tevékenységét 2008-ban részben operatív lízinggel finanszírozták. 2008 júniusában két operatív lízingre vonatkozó megállapodást – [...] és [...] – írtak alá a/az [...] nevű magánvállalattal. Az e megállapodások szerinti lízing nettó értéke 271 002 EUR-t és 401 263,20 EUR-t tett ki (hozzáadottérték-adóval együtt 0,82 millió PLN) (24). E megállapodások szerinti a lízing költsége a PZL Wrocław számára 88 762,30 EUR volt, amely a gépek nettó értéke és a lízing nettó értéke közti különbség. Ezek a megállapodások a kölcsönökhöz hasonlóan működnek, a lízingelt tárgy szolgál biztosítékul. A lízing lejárta után a PZL Wrocław megszerzi a jogot a gépek 5 835 EUR áron történő megvásárlására. Mielőtt megkötötte volna ezeket a lízingszerződéseket a PZL Wrocław-val, a/az [...] alaposan elemezte a vállalat pénzügyi és gazdasági helyzetét, ideértve azt is, hogy az mennyire képes megfelelő pénzforgalmat generálni a részletek törlesztéséhez. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottságot hasonlóképpen arról is értesítették a lengyel hatóságok, hogy a PZL Wrocław tevékenységét 2008-ban részben operatív lízinggel finanszírozták. 2008 júniusában két operatív lízingre vonatkozó megállapodást – [...] és [...] – írtak alá a/az [...] nevű magánvállalattal. Az e megállapodások szerinti lízing nettó értéke 271 002 EUR-t és 401 263,20 EUR-t tett ki (hozzáadottérték-adóval együtt 0,82 millió PLN) (24). E megállapodások szerinti a lízing költsége a PZL Wrocław számára 88 762,30 EUR volt, amely a gépek nettó értéke és a lízing nettó értéke közti különbség. Ezek a megállapodások a kölcsönökhöz hasonlóan működnek, a lízingelt tárgy szolgál biztosítékul. A lízing lejárta után a PZL Wrocław megszerzi a jogot a gépek 5 835 EUR áron történő megvásárlására. Mielőtt megkötötte volna ezeket a lízingszerződéseket a PZL Wrocław-val, a/az [...] alaposan elemezte a vállalat pénzügyi és gazdasági helyzetét, ideértve azt is, hogy az mennyire képes megfelelő pénzforgalmat generálni a részletek törlesztéséhez.

| (88) | A lengyel hatóságok az első bejelentésükben megemlítették a tervben szereplő, 13,5 millió PLN (plusz kamat) értékű adósság–részvény swapügyletet is. |
| --- | --- |

(88)

A lengyel hatóságok az első bejelentésükben megemlítették a tervben szereplő, 13,5 millió PLN (plusz kamat) értékű adósság–részvény swapügyletet is.

| (89) | 2008 márciusában és áprilisában tárgyalásokat folytattak a részvényátruházási megállapodás feltételeiről és rendelkezéseiről. 2008. április 14-én azonban a/az [...] visszavonta az ajánlatát. A lengyel hatóságok szerint a visszalépés valószínű okai a világpiacon a gazdasági válság eredményeképp bekövetkező jelentős változások voltak. |
| --- | --- |

(89)

2008 márciusában és áprilisában tárgyalásokat folytattak a részvényátruházási megállapodás feltételeiről és rendelkezéseiről. 2008. április 14-én azonban a/az [...] visszavonta az ajánlatát. A lengyel hatóságok szerint a visszalépés valószínű okai a világpiacon a gazdasági válság eredményeképp bekövetkező jelentős változások voltak.

| (90) | A/az [...] tárgyalásoktól való visszalépésének eredményeképpen újraindították az értékesítési folyamatot. Az értékesítést a helyi és a nemzetközi sajtóban egy felhívás formájában hirdették meg, amely a PZL Wrocław részvényei 100 %-ának megvásárlására vonatkozó tárgyalásokban való részvételre vonatkozott. 2008. május 19-én közzétették a felhívást a Puls Biznesu (Üzleti Pulzus) c. lapban, a legnagyobb lengyel szaklapban, és a Rzeczpospolitában, az ország legnagyobb napilapjában. 2008. május 20.–26-án megjelent a Flight Internationalben, a globális légi közlekedési szaklapban is. 2008 novemberében a tervezett értékesítés részleteit közzétették a Raport Wojsko Technika Obronność című lapban, egy nemzetközi olvasóközönséggel rendelkező, lengyel nyelvű légi közlekedési magazinban. A részvények megvásárlására nem érkezett ajánlat. |
| --- | --- |

(90)

A/az [...] tárgyalásoktól való visszalépésének eredményeképpen újraindították az értékesítési folyamatot. Az értékesítést a helyi és a nemzetközi sajtóban egy felhívás formájában hirdették meg, amely a PZL Wrocław részvényei 100 %-ának megvásárlására vonatkozó tárgyalásokban való részvételre vonatkozott. 2008. május 19-én közzétették a felhívást a Puls Biznesu (Üzleti Pulzus) c. lapban, a legnagyobb lengyel szaklapban, és a Rzeczpospolitában, az ország legnagyobb napilapjában. 2008. május 20.–26-án megjelent a Flight Internationalben, a globális légi közlekedési szaklapban is. 2008 novemberében a tervezett értékesítés részleteit közzétették a Raport Wojsko Technika Obronność című lapban, egy nemzetközi olvasóközönséggel rendelkező, lengyel nyelvű légi közlekedési magazinban. A részvények megvásárlására nem érkezett ajánlat.

| (91) | Ennek megfelelően további erőfeszítésekre került sor, és a fent említett információkat a PZL Hydral közvetlenül a PZL Wrocław megvásárlása iránt potenciálisan érdeklődő vállalatoknak továbbította és mutatta be. A lengyel hatóságok kiemelték, hogy az értékesítést hirdették vásárok és ipari események, így légibemutatók (25) alkalmával, továbbá több mint 80 vállalatnak küldött levél útján is. A lengyel hatóságok jelezték azt is, hogy az értékesítésre vonatkozó információk folyamatosan elérhetőek voltak a PZL Hydral honlapján, amely évi 500 000 látogatást regisztrál. Figyelembe véve a PZL Wrocław termelésének sajátos jellegét (mint áruk és szolgáltatások beszállítója a lengyel fegyveres erők számára, nemzetbiztonsági szempontból a PZL Wrocław különösen fontos) és a légi közlekedési ipar világszerte tapasztalható meglehetősen nagymértékű koncentráltságát, amelynek köszönhetően a lehetséges befektetők száma viszonylag alacsony, a lengyel hatóságok szerint minden potenciális befektetőnek volt lehetősége információkat szerezni a PZL Wrocław értékesítéséről és részt venni a privatizációs folyamatban. A lengyel hatóságok szerint tehát az egész ágazat tudott az értékesítésről. |
| --- | --- |

(91)

Ennek megfelelően további erőfeszítésekre került sor, és a fent említett információkat a PZL Hydral közvetlenül a PZL Wrocław megvásárlása iránt potenciálisan érdeklődő vállalatoknak továbbította és mutatta be. A lengyel hatóságok kiemelték, hogy az értékesítést hirdették vásárok és ipari események, így légibemutatók (25) alkalmával, továbbá több mint 80 vállalatnak küldött levél útján is. A lengyel hatóságok jelezték azt is, hogy az értékesítésre vonatkozó információk folyamatosan elérhetőek voltak a PZL Hydral honlapján, amely évi 500 000 látogatást regisztrál. Figyelembe véve a PZL Wrocław termelésének sajátos jellegét (mint áruk és szolgáltatások beszállítója a lengyel fegyveres erők számára, nemzetbiztonsági szempontból a PZL Wrocław különösen fontos) és a légi közlekedési ipar világszerte tapasztalható meglehetősen nagymértékű koncentráltságát, amelynek köszönhetően a lehetséges befektetők száma viszonylag alacsony, a lengyel hatóságok szerint minden potenciális befektetőnek volt lehetősége információkat szerezni a PZL Wrocław értékesítéséről és részt venni a privatizációs folyamatban. A lengyel hatóságok szerint tehát az egész ágazat tudott az értékesítésről.

| (92) | Az értékesítésről szóló értesítés csak tárgyalásra való felhívás volt, nem tartalmazott semmilyen konkrét feltételt. |
| --- | --- |

(92)

Az értékesítésről szóló értesítés csak tárgyalásra való felhívás volt, nem tartalmazott semmilyen konkrét feltételt.

| (93) | A lengyel hatóságok megújult erőfeszítéseit követően 2008 második felében kapott az IÜ először szándéknyilatkozatot, majd később ajánlatot a/az [...]-tól/től. 2008 második felében az IÜ kapott egy második szándéknyilatkozatot, ezúttal a/az [...]-tól/től. |
| --- | --- |

(93)

A lengyel hatóságok megújult erőfeszítéseit követően 2008 második felében kapott az IÜ először szándéknyilatkozatot, majd később ajánlatot a/az [...]-tól/től. 2008 második felében az IÜ kapott egy második szándéknyilatkozatot, ezúttal a/az [...]-tól/től.

| (94) | 2008. szeptember 30-án a/az [...] előzetes, nem kötelező erejű ajánlatot tett a PZL Wrocław részvényei 100 %-ának megvásárlására („a 2008. szeptember 30-i ajánlat”), [...] összegben. A/az [...] befektetési alap, amely a magántőkepiacon fektet be, és amelynek tulajdonosa (egy magánszemély) 100 %-os részesedéssel rendelkezik a/az [...]-ban/ben (26). A 2008. szeptember 30-i ajánlat adósságoktól mentes vállalatra vonatkozott, és ezt attól tették függővé, hogy a 2009. évi pénzügyi eredmények (különösen a nettó nyereség és az EBITDA) hasonlóak legyenek a 2008. éviekhez. Konkrétan legalább [...] EBITDA-t kellett elérni, a 2009. évi nettó nyereségnek pedig legalább [...]-nak/nek kellett lennie; ezenkívül az eladások 5 %-os növekedését kívánták meg. A pénzügyi válság eredményeképp azonban a PZL Wrocław bevételei nagyjából 35 %-kal csökkentek és az ajánlatban lefektetett értékek nem teljesültek. 2009 első negyedévére a PZL Hydral már teljes mértékben tisztában volt azzal, hogy a pénzügyi eredmény nem éri el a/az [...] ajánlatában megállapított minimumkövetelményeket. Ezenkívül 2009 elején megerősítették a Védelmi Minisztérium megrendeléseinek csökkentését, ami jelentős következményekkel járt a vállalat adott évi nyereségességére nézve. Ezután megszakadt a kapcsolat a/az [...]-val/vel. |
| --- | --- |

(94)

2008. szeptember 30-án a/az [...] előzetes, nem kötelező erejű ajánlatot tett a PZL Wrocław részvényei 100 %-ának megvásárlására („a 2008. szeptember 30-i ajánlat”), [...] összegben. A/az [...] befektetési alap, amely a magántőkepiacon fektet be, és amelynek tulajdonosa (egy magánszemély) 100 %-os részesedéssel rendelkezik a/az [...]-ban/ben (26). A 2008. szeptember 30-i ajánlat adósságoktól mentes vállalatra vonatkozott, és ezt attól tették függővé, hogy a 2009. évi pénzügyi eredmények (különösen a nettó nyereség és az EBITDA) hasonlóak legyenek a 2008. éviekhez. Konkrétan legalább [...] EBITDA-t kellett elérni, a 2009. évi nettó nyereségnek pedig legalább [...]-nak/nek kellett lennie; ezenkívül az eladások 5 %-os növekedését kívánták meg. A pénzügyi válság eredményeképp azonban a PZL Wrocław bevételei nagyjából 35 %-kal csökkentek és az ajánlatban lefektetett értékek nem teljesültek. 2009 első negyedévére a PZL Hydral már teljes mértékben tisztában volt azzal, hogy a pénzügyi eredmény nem éri el a/az [...] ajánlatában megállapított minimumkövetelményeket. Ezenkívül 2009 elején megerősítették a Védelmi Minisztérium megrendeléseinek csökkentését, ami jelentős következményekkel járt a vállalat adott évi nyereségességére nézve. Ezután megszakadt a kapcsolat a/az [...]-val/vel.

| (95) | A/az [...], a világ egyik legnagyobb, fejlett technológiájú légi közlekedési termékeket (kereskedelmi, regionális, vállalati és katonai légi járművek számára) és ipari termékeket szállító [...] vállalata, amelynek 2009-ben [...] volt a forgalma, 2009 első negyedévében kezdett megbeszéléseket a PZL Wrocław részvényeinek megvásárlása céljából. |
| --- | --- |

(95)

A/az [...], a világ egyik legnagyobb, fejlett technológiájú légi közlekedési termékeket (kereskedelmi, regionális, vállalati és katonai légi járművek számára) és ipari termékeket szállító [...] vállalata, amelynek 2009-ben [...] volt a forgalma, 2009 első negyedévében kezdett megbeszéléseket a PZL Wrocław részvényeinek megvásárlása céljából.

| (96) | Ez a vállalat 2009. április 20. és 2009. május 12. között átvilágítást hajtott végre. E vizsgálat alapján 2009. augusztus 20-án egyetértési megállapodást írt alá (jelezve a tervezett ügylet általános jellemzőit) az IÜ-vel a PZL Wrocław részvényeinek [...] összegért történő megvásárlására vonatkozóan. Az IÜ vállalta annak biztosítását, hogy a PZL Wrocław minden eszköze mentes legyen a PZL Hydral állami hitelezőinek bármilyen követelésétől. Az egyetértési megállapodás azt feltételezte, hogy maga az IÜ venné meg a PZL Wrocław részvényeinek 100 %-át, majd később eladná azokat a befektetőnek. A befektető vállalta, hogy az értékesítés után végrehajtja a saját, további [...]-t érő, részletes befektetési tervét. 2009. december 18-án az IÜ, a PZL Hydral és a/az [...] keretmegállapodást írtak alá. A megállapodás 2. mellékletét, amely a részleges adósság–részvény swapügylet, valamint a 2007. és 2008. évi kölcsön részleges megszüntetésének és részleges törlesztésének a szabályait határozza meg, 2010. március 12-én kötötték meg. |
| --- | --- |

(96)

Ez a vállalat 2009. április 20. és 2009. május 12. között átvilágítást hajtott végre. E vizsgálat alapján 2009. augusztus 20-án egyetértési megállapodást írt alá (jelezve a tervezett ügylet általános jellemzőit) az IÜ-vel a PZL Wrocław részvényeinek [...] összegért történő megvásárlására vonatkozóan. Az IÜ vállalta annak biztosítását, hogy a PZL Wrocław minden eszköze mentes legyen a PZL Hydral állami hitelezőinek bármilyen követelésétől. Az egyetértési megállapodás azt feltételezte, hogy maga az IÜ venné meg a PZL Wrocław részvényeinek 100 %-át, majd később eladná azokat a befektetőnek. A befektető vállalta, hogy az értékesítés után végrehajtja a saját, további [...]-t érő, részletes befektetési tervét. 2009. december 18-án az IÜ, a PZL Hydral és a/az [...] keretmegállapodást írtak alá. A megállapodás 2. mellékletét, amely a részleges adósság–részvény swapügylet, valamint a 2007. és 2008. évi kölcsön részleges megszüntetésének és részleges törlesztésének a szabályait határozza meg, 2010. március 12-én kötötték meg.

| (97) | A lengyel hatóságok megerősítették, hogy az értékesítés nem feltételes volt, különösen nem a fenntartandó munkahelyekre vonatkozóan. A lengyel hatóságok arról is tájékoztatták a Bizottságot, hogy a befektető szabadon dönthetett a Védelmi Minisztériumhoz kapcsolódó üzleti ügyeiről. |
| --- | --- |

(97)

A lengyel hatóságok megerősítették, hogy az értékesítés nem feltételes volt, különösen nem a fenntartandó munkahelyekre vonatkozóan. A lengyel hatóságok arról is tájékoztatták a Bizottságot, hogy a befektető szabadon dönthetett a Védelmi Minisztériumhoz kapcsolódó üzleti ügyeiről.

| (98) | A/az [...]-val/vel folytatott tárgyalások részletes leírása a VI. szakaszban található. |
| --- | --- |

(98)

A/az [...]-val/vel folytatott tárgyalások részletes leírása a VI. szakaszban található.

II.6   A terv lengyel hatóságok általi jogi értékelése

| (99) | A lengyel hatóságok rámutattak, hogy a szerkezetátalakítás teljes költségei 262,2 millió PLN-t tennének ki, az alábbi részletezés szerint: a köztartozások átütemezése 234 millió PLN értékben, egyéb pénzügyi átütemezés 11,5 millió PLN értékben, 11 millió PLN befektetés, az eszközállomány átszervezése 5,6 millió PLN értékben és foglalkoztatási szerkezetátalakítás 0,3 millió PLN értékben. |
| --- | --- |

(99)

A lengyel hatóságok rámutattak, hogy a szerkezetátalakítás teljes költségei 262,2 millió PLN-t tennének ki, az alábbi részletezés szerint: a köztartozások átütemezése 234 millió PLN értékben, egyéb pénzügyi átütemezés 11,5 millió PLN értékben, 11 millió PLN befektetés, az eszközállomány átszervezése 5,6 millió PLN értékben és foglalkoztatási szerkezetátalakítás 0,3 millió PLN értékben.

| (100) | A lengyel hatóságok szerint a PZL Hydral szerkezetátalakításának teljes költségét 130,5 millió PLN értékű állami támogatásból és 132 millió PLN értékű saját hozzájárulásból finanszíroznák. A terv szerint a saját hozzájárulás a szerkezetátalakítási költségek 50,3 %-át teszi ki. A saját hozzájárulás a befektetett eszközök és a részvények eladásából származó bevételből, valamint a PZL Wrocław jövőbeli befektetője által biztosítandó pénzeszközökből áll. |
| --- | --- |

(100)

A lengyel hatóságok szerint a PZL Hydral szerkezetátalakításának teljes költségét 130,5 millió PLN értékű állami támogatásból és 132 millió PLN értékű saját hozzájárulásból finanszíroznák. A terv szerint a saját hozzájárulás a szerkezetátalakítási költségek 50,3 %-át teszi ki. A saját hozzájárulás a befektetett eszközök és a részvények eladásából származó bevételből, valamint a PZL Wrocław jövőbeli befektetője által biztosítandó pénzeszközökből áll.

| (101) | Ami a kompenzációs intézkedéseket illeti, a terv egyes termelőeszközök eladását javasolta, ezt 2004 és 2006 között részben megvalósították, ami a kapacitás csökkenéséhez vezetett. A terv szerint a gépek és berendezések eladása összesen 380 000 gépórával, vagyis 42 %-kal csökkentené a vállalat kapacitását. A tervezett csökkentés nagy részét (315 000 gépóra) már megvalósították. A lengyel hatóságok azt állították, hogy e csökkentés egyharmada nem az életképesség helyreállítása érdekében volt szükséges, hanem a termelés csökkentését célozta az ipari hidraulikák terén, amely egy alacsony nyereségű szegmens, amelyet illetően a vállalat a részvétele korlátozása mellett döntött. |
| --- | --- |

(101)

Ami a kompenzációs intézkedéseket illeti, a terv egyes termelőeszközök eladását javasolta, ezt 2004 és 2006 között részben megvalósították, ami a kapacitás csökkenéséhez vezetett. A terv szerint a gépek és berendezések eladása összesen 380 000 gépórával, vagyis 42 %-kal csökkentené a vállalat kapacitását. A tervezett csökkentés nagy részét (315 000 gépóra) már megvalósították. A lengyel hatóságok azt állították, hogy e csökkentés egyharmada nem az életképesség helyreállítása érdekében volt szükséges, hanem a termelés csökkentését célozta az ipari hidraulikák terén, amely egy alacsony nyereségű szegmens, amelyet illetően a vállalat a részvétele korlátozása mellett döntött.

| (102) | Ezenkívül a terv szerint a bizonyos (állítólagosan nyereséges) tevékenységektől való visszalépés és a termeléshez nem kapcsolódó eszközök értékesítése a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (27) (a továbbiakban: a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében kompenzációs intézkedésnek tekintendő. Végül a lengyel hatóságok azt állították, hogy a PZL Wrocław privatizációja, ami lehetővé fogja tenni a vállalat versenytársai számára a PZL Hydral kapacitásának, know-how-jának és piaci részesedésének megszerzését, szintén kompenzációs intézkedésnek tekintendő. |
| --- | --- |

(102)

Ezenkívül a terv szerint a bizonyos (állítólagosan nyereséges) tevékenységektől való visszalépés és a termeléshez nem kapcsolódó eszközök értékesítése a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (27) (a továbbiakban: a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében kompenzációs intézkedésnek tekintendő. Végül a lengyel hatóságok azt állították, hogy a PZL Wrocław privatizációja, ami lehetővé fogja tenni a vállalat versenytársai számára a PZL Hydral kapacitásának, know-how-jának és piaci részesedésének megszerzését, szintén kompenzációs intézkedésnek tekintendő.

III.   A BIZOTTSÁG KÉTELYEI A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSAKOR ÉS MEGHOSSZABBÍTÁSAKOR

| (103) | A tervet a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerint szerkezetátalakítási forgatókönyvként jelentették be. A Bizottság tehát az adott szakaszban rendelkezésére álló információkra alapozta az előzetes értékelését. Az adott információk alapján a Bizottság a következő aggodalmaknak adott hangot: |
| --- | --- |

(103)

A tervet a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerint szerkezetátalakítási forgatókönyvként jelentették be. A Bizottság tehát az adott szakaszban rendelkezésére álló információkra alapozta az előzetes értékelését. Az adott információk alapján a Bizottság a következő aggodalmaknak adott hangot:

| (104) | Ami a vállalatnak a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerinti szerkezetátalakítási támogatásra való jogosultságát illeti, a Bizottság kételkedett abban hogy a PZL Hydral nem részesült semmilyen megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásban az utóbbi tíz év során. |
| --- | --- |

(104)

Ami a vállalatnak a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerinti szerkezetátalakítási támogatásra való jogosultságát illeti, a Bizottság kételkedett abban hogy a PZL Hydral nem részesült semmilyen megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásban az utóbbi tíz év során.

| (105) | A Bizottság különösen azon tűnődött, hogy a köztartozások végrehajtásának elmulasztását vagy késedelmes végrehajtását nem kellene-e állami támogatásként kezelni. A Bizottság rámutatott, hogy ha egy társadalombiztosítási járulékokat beszedő állami szerv hosszú időn keresztül eltűri az ilyen járulékok be nem fizetését vagy késedelmes befizetését, akkor kétségtelenül előnyhöz juttatja a támogatásban részesülő felet azáltal, hogy csökkenti azt a terhet, amelyet a társadalombiztosítási rendszer rendes alkalmazása jelent a számára. (28) A Bizottság, elismerve, hogy az állami hitelezők tettek bizonyos végrehajtási intézkedéseket, kétségbe vonta ezek elégséges mértékét, illetve azt, hogy ha egy későbbi szakaszban kerül rájuk sor, akkor ezek hatékonyak voltak-e, különösen az állami hitelezők javára szóló biztosítékokra tekintettel, amelyekre támaszkodni lehetett volna. Az eljárásnak ebben a szakaszában tehát a Bizottság kétségbe vonta, hogy az állami hitelezők eljárása megfelel annak, ahogyan az adott körülmények között a magánhitelezők viselkedtek volna. |
| --- | --- |

(105)

A Bizottság különösen azon tűnődött, hogy a köztartozások végrehajtásának elmulasztását vagy késedelmes végrehajtását nem kellene-e állami támogatásként kezelni. A Bizottság rámutatott, hogy ha egy társadalombiztosítási járulékokat beszedő állami szerv hosszú időn keresztül eltűri az ilyen járulékok be nem fizetését vagy késedelmes befizetését, akkor kétségtelenül előnyhöz juttatja a támogatásban részesülő felet azáltal, hogy csökkenti azt a terhet, amelyet a társadalombiztosítási rendszer rendes alkalmazása jelent a számára. (28) A Bizottság, elismerve, hogy az állami hitelezők tettek bizonyos végrehajtási intézkedéseket, kétségbe vonta ezek elégséges mértékét, illetve azt, hogy ha egy későbbi szakaszban kerül rájuk sor, akkor ezek hatékonyak voltak-e, különösen az állami hitelezők javára szóló biztosítékokra tekintettel, amelyekre támaszkodni lehetett volna. Az eljárásnak ebben a szakaszában tehát a Bizottság kétségbe vonta, hogy az állami hitelezők eljárása megfelel annak, ahogyan az adott körülmények között a magánhitelezők viselkedtek volna.

| (106) | A Bizottság kétségeit fejezte ki a lengyel hatóságok által állami támogatástól mentesként bejelentett más intézkedésekkel kapcsolatban is. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság kétségeit fejezte ki a lengyel hatóságok által állami támogatástól mentesként bejelentett más intézkedésekkel kapcsolatban is.

| (107) | A Bizottság kétségbe vonta, hogy a köztartozások részleges visszafizetése és részleges elengedése, amelyet a lengyel hatóságok állami támogatástól mentesként jelentettek be, megfelelt a magánhitelezői szabálynak. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság kétségbe vonta, hogy a köztartozások részleges visszafizetése és részleges elengedése, amelyet a lengyel hatóságok állami támogatástól mentesként jelentettek be, megfelelt a magánhitelezői szabálynak.

| (108) | Kételyeknek adott hangot a Bizottság azzal kapcsolatban is, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 31. és azt követő pontjai fényében a terv összeegyeztethető-e a belső piaccal. |
| --- | --- |

(108)

Kételyeknek adott hangot a Bizottság azzal kapcsolatban is, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 31. és azt követő pontjai fényében a terv összeegyeztethető-e a belső piaccal.

| (109) | A Bizottság kétségbe vonta, hogy a javasolt hozzájárulás valós és tényleges volt, és így azt is, hogy a terv megfelelt a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 43-45. pontjának. A Bizottság kétségbe vonta, hogy a PZL Wrocław értékesítéséhez kapcsolódóan tervezett bevétel, még ha befolyik is, a szerkezetátalakításhoz való saját hozzájárulásnak tekinthető. A fent említettek szerint a PZL Wrocławot 2004 végén hozták létre. A terv szerint már 2007-ben átruházták volna a termelési eszközöket és megindították volna a privatizációs folyamatot. A potenciális befektetők kezdeti ajánlatait 2007 negyedik negyedévéig kellett benyújtani, és a tárgyalásokat követően 2008 első felében kötöttek volna előzetes adásvételi megállapodást. Azonban az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásáig a Bizottságot nem értesítették arról, hogy potenciális befektetők érdeklődnének a PZL Wrocław megszerzése iránt. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság kétségbe vonta, hogy a javasolt hozzájárulás valós és tényleges volt, és így azt is, hogy a terv megfelelt a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 43-45. pontjának. A Bizottság kétségbe vonta, hogy a PZL Wrocław értékesítéséhez kapcsolódóan tervezett bevétel, még ha befolyik is, a szerkezetátalakításhoz való saját hozzájárulásnak tekinthető. A fent említettek szerint a PZL Wrocławot 2004 végén hozták létre. A terv szerint már 2007-ben átruházták volna a termelési eszközöket és megindították volna a privatizációs folyamatot. A potenciális befektetők kezdeti ajánlatait 2007 negyedik negyedévéig kellett benyújtani, és a tárgyalásokat követően 2008 első felében kötöttek volna előzetes adásvételi megállapodást. Azonban az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásáig a Bizottságot nem értesítették arról, hogy potenciális befektetők érdeklődnének a PZL Wrocław megszerzése iránt.

| (110) | Kételyeknek adott hangot a Bizottság azt illetően is, hogy a terv biztosítaná a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 34-37. pontjában megkövetelt hosszú távú életképességet. A Bizottság megjegyezte, hogy a tervezett szerkezetátalakítás a pénzügyi szerkezetátalakításra összpontosított, vagyis az összes szerkezetátalakítási költség nagyjából 90 %-át a köztartozás-hátralékok törlesztésére különítették el. Következésképpen a fennmaradó szerkezetátalakítási intézkedések meglehetősen korlátozottak voltak. A Bizottság megjegyezte azt is, hogy – a már kifejtettek szerint – az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásakor nem volt tudomása arról, hogy potenciális befektetők érdeklődnének. Lengyelország jelezte azt is, hogy a vállalat privatizálása után további szerkezetátalakítási intézkedésekre lehet szükség, ami a terv megvalósíthatóságát illetően további kételyeket vetett fel. |
| --- | --- |

(110)

Kételyeknek adott hangot a Bizottság azt illetően is, hogy a terv biztosítaná a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 34-37. pontjában megkövetelt hosszú távú életképességet. A Bizottság megjegyezte, hogy a tervezett szerkezetátalakítás a pénzügyi szerkezetátalakításra összpontosított, vagyis az összes szerkezetátalakítási költség nagyjából 90 %-át a köztartozás-hátralékok törlesztésére különítették el. Következésképpen a fennmaradó szerkezetátalakítási intézkedések meglehetősen korlátozottak voltak. A Bizottság megjegyezte azt is, hogy – a már kifejtettek szerint – az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásakor nem volt tudomása arról, hogy potenciális befektetők érdeklődnének. Lengyelország jelezte azt is, hogy a vállalat privatizálása után további szerkezetátalakítási intézkedésekre lehet szükség, ami a terv megvalósíthatóságát illetően további kételyeket vetett fel.

| (111) | A Bizottság kijelentette azt is, hogy további pontosításokra van szüksége a javasolt kompenzációs intézkedéseknek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 38-42. pontjával való összeegyeztethetőségét illetően. Az értesítésben a lengyel hatóságok azzal érveltek, hogy a kapacitáscsökkentés legalább egyharmada az alacsony nyereségű ipari hidraulikai szegmens kapacitásának csökkentését szolgálta. A rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság kétségbe vonta, hogy a gyártási kapacitásnak a vállalat által végrehajtott vagy tervezett csökkentése elegendő lenne. A Bizottság megállapította azt is, hogy legalább néhány javasolt intézkedés szükségesnek látszott a hosszú távú életképesség eléréséhez. A Bizottság kiemelte különösen azt, hogy egyes termelési eszközök múltbeli eladása úgy tűnt, hogy kifejezetten az életképesség helyreállítása érdekében történt. Hasonlóképpen, a tervezett ingatlanértékesítés finanszírozási forrásként szolgálna, nem pedig a versenytorzulás kompenzációjaként. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság kijelentette azt is, hogy további pontosításokra van szüksége a javasolt kompenzációs intézkedéseknek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 38-42. pontjával való összeegyeztethetőségét illetően. Az értesítésben a lengyel hatóságok azzal érveltek, hogy a kapacitáscsökkentés legalább egyharmada az alacsony nyereségű ipari hidraulikai szegmens kapacitásának csökkentését szolgálta. A rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság kétségbe vonta, hogy a gyártási kapacitásnak a vállalat által végrehajtott vagy tervezett csökkentése elegendő lenne. A Bizottság megállapította azt is, hogy legalább néhány javasolt intézkedés szükségesnek látszott a hosszú távú életképesség eléréséhez. A Bizottság kiemelte különösen azt, hogy egyes termelési eszközök múltbeli eladása úgy tűnt, hogy kifejezetten az életképesség helyreállítása érdekében történt. Hasonlóképpen, a tervezett ingatlanértékesítés finanszírozási forrásként szolgálna, nem pedig a versenytorzulás kompenzációjaként.

IV.   LENGYELORSZÁG MEGJEGYZÉSEI A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁVAL KAPCSOLATBAN

| (112) | A lengyel hatóságok benyújtották az eljárás megindításáról szóló határozathoz kapcsolódó megjegyzéseiket a magánhitelezői tesztnek a bejelentett forgatókönyvben, vagyis a tőkeinjekciókkal összefüggésben történő alkalmazásának lehetőségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(112)

A lengyel hatóságok benyújtották az eljárás megindításáról szóló határozathoz kapcsolódó megjegyzéseiket a magánhitelezői tesztnek a bejelentett forgatókönyvben, vagyis a tőkeinjekciókkal összefüggésben történő alkalmazásának lehetőségére vonatkozóan.

| (113) | A lengyel hatóságok kijelentették, hogy a javasolt leírások összhangban voltak a magánhitelezői szabállyal, tekintettel arra, hogy az állami hitelezők többet kapnának abban az esetben, ha a PZL Hydral eszközeit értékesítenék, mint akkor, ha a vállalat csődbe menne. A lengyel hatóságok kijelentették azt is, hogy ez az álláspont gazdasági és pénzügyi elemzésen alapul, és azt az érintett állami hitelezők is osztják. |
| --- | --- |

(113)

A lengyel hatóságok kijelentették, hogy a javasolt leírások összhangban voltak a magánhitelezői szabállyal, tekintettel arra, hogy az állami hitelezők többet kapnának abban az esetben, ha a PZL Hydral eszközeit értékesítenék, mint akkor, ha a vállalat csődbe menne. A lengyel hatóságok kijelentették azt is, hogy ez az álláspont gazdasági és pénzügyi elemzésen alapul, és azt az érintett állami hitelezők is osztják.

| (114) | A lengyel hatóságok azt állították, hogy az IÜ által a PZL Hydralnak nyújtandó két tőkeinjekció, amelyeket az értesítés szerint az állami hitelezők kielégítésére fordítanak, nem zárja ki a magánhitelezői szabály alkalmazását. |
| --- | --- |

(114)

A lengyel hatóságok azt állították, hogy az IÜ által a PZL Hydralnak nyújtandó két tőkeinjekció, amelyeket az értesítés szerint az állami hitelezők kielégítésére fordítanak, nem zárja ki a magánhitelezői szabály alkalmazását.

| (115) | Ezenkívül a lengyel hatóságok azt is állították, hogy a PZL Wrocław piaci értéke szorosan kapcsolódik ahhoz, hogy rendelkezik légi közlekedési tanúsítványokkal és fegyverkereskedelmi engedélyekkel, valamint egyedülállóan tapasztalt és képzett munkaerővel. Csőd esetén nem lehetne olyan mértékben helyreállítani ezt a szervezetet, hogy az elfogadható legyen a légi közlekedést felügyelő szolgálatok számára. |
| --- | --- |

(115)

Ezenkívül a lengyel hatóságok azt is állították, hogy a PZL Wrocław piaci értéke szorosan kapcsolódik ahhoz, hogy rendelkezik légi közlekedési tanúsítványokkal és fegyverkereskedelmi engedélyekkel, valamint egyedülállóan tapasztalt és képzett munkaerővel. Csőd esetén nem lehetne olyan mértékben helyreállítani ezt a szervezetet, hogy az elfogadható legyen a légi közlekedést felügyelő szolgálatok számára.

| (116) | A lengyel hatóságok 130 millió PLN-re értékelték a saját hozzájárulást, amely a szerkezetátalakítási költségek 50 %-át tenné ki akkor is, ha a köztartozások végre nem hajtását állami támogatásként kezelnék. Emellett a lengyel hatóságok megjegyezték, hogy az eszközök értékesítése már folyamatban van, így a tervben szereplő összes eszközt a szerkezetátalakítás keretében idegenítenék el. |
| --- | --- |

(116)

A lengyel hatóságok 130 millió PLN-re értékelték a saját hozzájárulást, amely a szerkezetátalakítási költségek 50 %-át tenné ki akkor is, ha a köztartozások végre nem hajtását állami támogatásként kezelnék. Emellett a lengyel hatóságok megjegyezték, hogy az eszközök értékesítése már folyamatban van, így a tervben szereplő összes eszközt a szerkezetátalakítás keretében idegenítenék el.

| (117) | Ami a terv hosszú távú megvalósíthatóságát illeti, a lengyel hatóságok megerősítették, hogy a szerkezetátalakítás célkitűzéseit megfelelően hajtották végre. Pontosabban az a folyamat, hogy a gyártást a PZL Hydral telephelyének keleti részére koncentrálták, csökkentette az állandó költségeket, működési fejlesztéseket eredményezett a gyártás terén és kiegészítő bevételeket hozott a felszabaduló hely bérbeadásából kifolyólag. Ezenkívül a gyártást és az értékesítést (ideértve 570 munkavállalót) áthelyezték a PZL Wrocławhoz, amely abban az időben gazdaságilag életképes volt (2008 első tíz hónapjára vonatkozó adat). A PZL Wrocław 2008 végi nettó nyereségét körülbelül 6 millió PLN-re becsülték, 50 millió PLN értékű eladásokkal. A lengyel hatóságok hozzátették, hogy mivel 2007 negyedik negyedévében megállapodás született a magánhitelezői forgatókönyvről, mind a PZL Hydral, mind a PZL Wrocław időben befizették az akkori tartozásaikat az állami hitelezőknek. |
| --- | --- |

(117)

Ami a terv hosszú távú megvalósíthatóságát illeti, a lengyel hatóságok megerősítették, hogy a szerkezetátalakítás célkitűzéseit megfelelően hajtották végre. Pontosabban az a folyamat, hogy a gyártást a PZL Hydral telephelyének keleti részére koncentrálták, csökkentette az állandó költségeket, működési fejlesztéseket eredményezett a gyártás terén és kiegészítő bevételeket hozott a felszabaduló hely bérbeadásából kifolyólag. Ezenkívül a gyártást és az értékesítést (ideértve 570 munkavállalót) áthelyezték a PZL Wrocławhoz, amely abban az időben gazdaságilag életképes volt (2008 első tíz hónapjára vonatkozó adat). A PZL Wrocław 2008 végi nettó nyereségét körülbelül 6 millió PLN-re becsülték, 50 millió PLN értékű eladásokkal. A lengyel hatóságok hozzátették, hogy mivel 2007 negyedik negyedévében megállapodás született a magánhitelezői forgatókönyvről, mind a PZL Hydral, mind a PZL Wrocław időben befizették az akkori tartozásaikat az állami hitelezőknek.

V.   HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (118) | A Bizottság harmadik felektől nem kapott észrevételeket. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság harmadik felektől nem kapott észrevételeket.

VI.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁT KÖVETŐ ESEMÉNYEK – A FELÜLVIZSGÁLT TERV

| (119) | A lengyel hatóságok úgy vélik, hogy a PZL Wrocław részvényeiért a/az [...] által kínált vételár megfelel a vállalat piaci értékének. A lengyel hatóságok szerint a kínált ár tükrözte a vállalat pénzügyi helyzetét, amely 2009-ben romlott a gazdasági válság és a lengyel fegyveres erőktől érkező megrendelések visszaesése miatt. |
| --- | --- |

(119)

A lengyel hatóságok úgy vélik, hogy a PZL Wrocław részvényeiért a/az [...] által kínált vételár megfelel a vállalat piaci értékének. A lengyel hatóságok szerint a kínált ár tükrözte a vállalat pénzügyi helyzetét, amely 2009-ben romlott a gazdasági válság és a lengyel fegyveres erőktől érkező megrendelések visszaesése miatt.

| (120) | A lengyel hatóságok kijelentették azt is, hogy ez az ár tükrözte a makroökonómiai körülményeket. Csak a varsói tőzsdén 36 %-kal esett a varsói tőzsdeindex (WIG). 2008 áprilisa (a/az [...] visszalépése a tárgyalásoktól) és 2009 júniusa között a PZL Wrocławhoz hasonló termelési profillal rendelkező, tőzsdén jegyzett, légi közlekedési ágazathoz tartozó vállalatok piaci részesedése drámai mértékben visszaesett. A/az [...] részvényei, amelyhez a/az [...] tartozik, [...] %-kal estek vissza, a/az [...] részvényei [...] %-kal, a/az [...] részvényei pedig [...] %-kal. |
| --- | --- |

(120)

A lengyel hatóságok kijelentették azt is, hogy ez az ár tükrözte a makroökonómiai körülményeket. Csak a varsói tőzsdén 36 %-kal esett a varsói tőzsdeindex (WIG). 2008 áprilisa (a/az [...] visszalépése a tárgyalásoktól) és 2009 júniusa között a PZL Wrocławhoz hasonló termelési profillal rendelkező, tőzsdén jegyzett, légi közlekedési ágazathoz tartozó vállalatok piaci részesedése drámai mértékben visszaesett. A/az [...] részvényei, amelyhez a/az [...] tartozik, [...] %-kal estek vissza, a/az [...] részvényei [...] %-kal, a/az [...] részvényei pedig [...] %-kal.

| (121) | A/az [...]átvilágítást hajtott végre (lásd a (96) preambulumbekezdést). A vizsgálat 32 légi közlekedési ágazatbeli társaság vonatkozásában hasonlította össze a/az [...]-ra/re vonatkozó számokat. Ezután olyan átlagos együtthatókat számított ki, amelyek meghatározták, hogy ezek hogyan [...]. Az együtthatókat azután alkalmazták a/az [...]-ra/re. Az eredmény [...] volt. |
| --- | --- |

(121)

A/az [...]átvilágítást hajtott végre (lásd a (96) preambulumbekezdést). A vizsgálat 32 légi közlekedési ágazatbeli társaság vonatkozásában hasonlította össze a/az [...]-ra/re vonatkozó számokat. Ezután olyan átlagos együtthatókat számított ki, amelyek meghatározták, hogy ezek hogyan [...]. Az együtthatókat azután alkalmazták a/az [...]-ra/re. Az eredmény [...] volt.

| (122) | Az IÜ-vel folytatott, a befektető értékelésére vonatkozó megbeszélések azonban azt sugallják, hogy ebben a szakaszban a/az [...] nagy mértékben függ egyetlen vevőtől, a lengyel fegyveres erőktől, ahonnan a várakozások szerint a – bizonytalan kimenetelű – korszerűsítési program szerinti, 2010-13-ra tervezett bevételének [...] %-a származik, és csődeljárás indulhat, ha 2010-ben nem javul a PZL Wrocław pénzügyi helyzete. |
| --- | --- |

(122)

Az IÜ-vel folytatott, a befektető értékelésére vonatkozó megbeszélések azonban azt sugallják, hogy ebben a szakaszban a/az [...] nagy mértékben függ egyetlen vevőtől, a lengyel fegyveres erőktől, ahonnan a várakozások szerint a – bizonytalan kimenetelű – korszerűsítési program szerinti, 2010-13-ra tervezett bevételének [...] %-a származik, és csődeljárás indulhat, ha 2010-ben nem javul a PZL Wrocław pénzügyi helyzete.

| (123) | Ezek alapján a befektető fenntartja, hogy azzal, hogy [...]-t kínál a PZL Wrocław részvényeiért, tényleges felárat fizet. |
| --- | --- |

(123)

Ezek alapján a befektető fenntartja, hogy azzal, hogy [...]-t kínál a PZL Wrocław részvényeiért, tényleges felárat fizet.

| (124) | Amint a befektető által kínált ár ismertté vált, az IÜ tárgyalásokba kezdett az állami hitelezőkkel az igényeik részleges törlesztéséről és részleges elengedéséről, ahogyan az a tervben szerepelt, a PZL Hydral eszközei értékesítésének bevételei alapján, további tőkeinjekciók nélkül. |
| --- | --- |

(124)

Amint a befektető által kínált ár ismertté vált, az IÜ tárgyalásokba kezdett az állami hitelezőkkel az igényeik részleges törlesztéséről és részleges elengedéséről, ahogyan az a tervben szerepelt, a PZL Hydral eszközei értékesítésének bevételei alapján, további tőkeinjekciók nélkül.

| (125) | Ebből a célból 2010. január 15-én az IÜ megrendelt egy tanulmányt az Ernst&Youngtól. Az Ernst&Youngot mint független szakértőt, a következő két forgatókönyv összehasonlítására kérték fel:






  — | csődeljárás a PZL Hydral ellen, ideértve a leányvállalatát, a PZL Wrocławot; |
| --- | --- | --- |

(125)

Ebből a célból 2010. január 15-én az IÜ megrendelt egy tanulmányt az Ernst&Youngtól. Az Ernst&Youngot mint független szakértőt, a következő két forgatókönyv összehasonlítására kérték fel:

—

csődeljárás a PZL Hydral ellen, ideértve a leányvállalatát, a PZL Wrocławot;

| — | a tartozások rendezése a PZL Wrocław [...]-nak/nek [...] áron történő értékesítéséből és a PZL Hydral egyéb eszközeinek értékesítéséből befolyt bevételek alapján. |
| --- | --- |

—

a tartozások rendezése a PZL Wrocław [...]-nak/nek [...] áron történő értékesítéséből és a PZL Hydral egyéb eszközeinek értékesítéséből befolyt bevételek alapján.

| (126) | Az Ernst&Young értékelte a helyzetet minden egyes állami hitelező szempontjából: a Társadalombiztosítási Hivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal, Wrocław Város Tanácsa, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal és a Pénzügyminisztérium szempontjából. Az elemzés nem terjed ki az IÜ-re, mert az a PZL Hydralnak nem hitelezője volt, hanem csak részvényese. |
| --- | --- |

(126)

Az Ernst&Young értékelte a helyzetet minden egyes állami hitelező szempontjából: a Társadalombiztosítási Hivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal, Wrocław Város Tanácsa, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal és a Pénzügyminisztérium szempontjából. Az elemzés nem terjed ki az IÜ-re, mert az a PZL Hydralnak nem hitelezője volt, hanem csak részvényese.

| (127) | Az Ernst&Young tanulmánya 2010. február 24-én készült el. Konzervatív megközelítésen alapult: csak az egyes forgatókönyvek szerint várhatóan közvetlenül visszafizetett összegeket számszerűsítették. Az elemzés tehát nem vette figyelembe az alternatív költségeket (29), a hosszú távú nyereség-előrejelzéseket és az inflációt. |
| --- | --- |

(127)

Az Ernst&Young tanulmánya 2010. február 24-én készült el. Konzervatív megközelítésen alapult: csak az egyes forgatókönyvek szerint várhatóan közvetlenül visszafizetett összegeket számszerűsítették. Az elemzés tehát nem vette figyelembe az alternatív költségeket (29), a hosszú távú nyereség-előrejelzéseket és az inflációt.

| (128) | A felszámoláshoz vezető csőd-forgatókönyvet azon feltevés alapján elemezték, hogy a felszámolás meglehetősen hatásos lenne. A módszertana alapjaként egy ítélkezési gyakorlaton (Spanyolország kontra Bizottság és Hamsa kontra Bizottság) alapuló magánhitelezői teszt követelményeire hivatkozik, amely egy állami szerv viselkedését egy olyan magánhitelező szemszögéből elemzi, amely egy pénzügyi gondokkal küzdő adóstól próbál pénzt behajtani (30). A jelentés az egyes hitelezők elemzésére épül, figyelembe véve különösen a hitelező javára az adós vagyonán fennálló biztosítékot és azt, hogy az igényeket milyen mértékben lehet kielégíteni, ha az adós csődbe megy (31). |
| --- | --- |

(128)

A felszámoláshoz vezető csőd-forgatókönyvet azon feltevés alapján elemezték, hogy a felszámolás meglehetősen hatásos lenne. A módszertana alapjaként egy ítélkezési gyakorlaton (Spanyolország kontra Bizottság és Hamsa kontra Bizottság) alapuló magánhitelezői teszt követelményeire hivatkozik, amely egy állami szerv viselkedését egy olyan magánhitelező szemszögéből elemzi, amely egy pénzügyi gondokkal küzdő adóstól próbál pénzt behajtani (30). A jelentés az egyes hitelezők elemzésére épül, figyelembe véve különösen a hitelező javára az adós vagyonán fennálló biztosítékot és azt, hogy az igényeket milyen mértékben lehet kielégíteni, ha az adós csődbe megy (31).

| (129) | Az eszközök csődeljárásbeli értékének megállapítása érdekében az Ernst&Young tanulmánya azt feltételezte, hogy az ingatlan befektetett eszközök szükségeladási értéke a valós értékük 50 %-a. A valós érték megállapításához az Ernst&Young az ingatlanra, gépekre és berendezésekre vonatkozó IAS 16 nemzetközi számviteli standardban meghatározott módszerekre támaszkodott, és felhasználta a független szakértők által készített, rendelkezésre álló értékeléseket. Az 50 %-os csökkentést az indokolja, hogy Lengyelországban alacsony a csődeljárások hatékonysága, az eszközök értékesítéséből származó bevétel átlagosan a valós értékük 26,86 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(129)

Az eszközök csődeljárásbeli értékének megállapítása érdekében az Ernst&Young tanulmánya azt feltételezte, hogy az ingatlan befektetett eszközök szükségeladási értéke a valós értékük 50 %-a. A valós érték megállapításához az Ernst&Young az ingatlanra, gépekre és berendezésekre vonatkozó IAS 16 nemzetközi számviteli standardban meghatározott módszerekre támaszkodott, és felhasználta a független szakértők által készített, rendelkezésre álló értékeléseket. Az 50 %-os csökkentést az indokolja, hogy Lengyelországban alacsony a csődeljárások hatékonysága, az eszközök értékesítéséből származó bevétel átlagosan a valós értékük 26,86 %-át teszi ki.

| (130) | Az Ernst&Young tanulmánya megjegyzi azt is, hogy a csőd-forgatókönyv esetén az állami hitelezők által várható bevételek a jelzáloggal terhelt eszközökre vonatkozó biztosítékuk ranghelyétől függenek. Az Ernst&Young tanulmánya ezért áttekintést nyújt a PZL Hydral vagyonának egyes elemeit terhelő jelzálogokról, az egyes jelzálogok értékéről és a hitelezők rangsoráról. |
| --- | --- |

(130)

Az Ernst&Young tanulmánya megjegyzi azt is, hogy a csőd-forgatókönyv esetén az állami hitelezők által várható bevételek a jelzáloggal terhelt eszközökre vonatkozó biztosítékuk ranghelyétől függenek. Az Ernst&Young tanulmánya ezért áttekintést nyújt a PZL Hydral vagyonának egyes elemeit terhelő jelzálogokról, az egyes jelzálogok értékéről és a hitelezők rangsoráról.

| (131) | Az előző két bekezdésben foglalt feltevések alapján az Ernst&Young úgy becsüli, hogy csőd esetén a jelzáloggal biztosított eszközökből behajtható teljes összeg 52,4 millió PLN; három állami hitelező (a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal és a Pénzügyminisztérium) semmit nem lesz képes behajtani, a többi hitelező pedig a következő összegeket lesz képes visszaszerezni: Társadalombiztosítási Hivatal – 44,8 millió PLN, Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal – 2,3 millió PLN, Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal – 0,457 millió PLN és Wrocław Város Tanácsa – 4,9 millió PLN. |
| --- | --- |

(131)

Az előző két bekezdésben foglalt feltevések alapján az Ernst&Young úgy becsüli, hogy csőd esetén a jelzáloggal biztosított eszközökből behajtható teljes összeg 52,4 millió PLN; három állami hitelező (a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal és a Pénzügyminisztérium) semmit nem lesz képes behajtani, a többi hitelező pedig a következő összegeket lesz képes visszaszerezni: Társadalombiztosítási Hivatal – 44,8 millió PLN, Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal – 2,3 millió PLN, Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal – 0,457 millió PLN és Wrocław Város Tanácsa – 4,9 millió PLN.

| (132) | A csőd-forgatókönyv szerinti tényleges bevételeket később korrigálni kell a PZL Hydral egyéb eszközeinek értékesítéséből behajtott összeg, vagyis 13,5 millió PLN hozzáadásával (32). Ennek megfelelően a csődből származó bevételek 66 millió PLN-t tesznek ki, a 26. táblázatban foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(132)

A csőd-forgatókönyv szerinti tényleges bevételeket később korrigálni kell a PZL Hydral egyéb eszközeinek értékesítéséből behajtott összeg, vagyis 13,5 millió PLN hozzáadásával (32). Ennek megfelelően a csődből származó bevételek 66 millió PLN-t tesznek ki, a 26. táblázatban foglaltak szerint.

| (133) | Az eszközértékesítési forgatókönyv a PZL Hydral összes, a tervben szereplő eszközének értékesítését tartalmazza, 122 323 202,31 PLN-ért: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. [...]-ért, BBCenter ingatlana [...]-ért, parkoló [...]-ért, Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. [...]-ért, erőmű (GSZ) [...]-ért, a PZL Wrocław [...]-ért, öntöde [...] PLN-ért, kisebbségi részvények [...]-ért és a PZL Hydral követeléseinek visszafizetése [...] összegben.

  26.   táblázat


  Az értékesítési forgatókönyv és a csőd-forgatókönyv összehasonlítása a PZL Hydral szempontjából 2010-ben (PLN-ben) az Ernst&Young tanulmánya szerint









  Állami hitelező | Tartozások teljes összege (33) | Bevételek a csőd-forgatókönyv szerint | Bevételek az eszközértékesítési forgatókönyv szerint |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Társadalombiztosítási Alap | 192 427 569,63 | 58 326 475,00 | 91 857 554,58 |
| Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal | 59 579 407,58 | 2 294 047,11 | 18 250 999,45 |
| Wrocław – Psie Pole-i Adóhivatal | 532 432,60 | 456 768,68 | 456 800,00 |
| Wrocław Város Tanácsa | 27 087 078,25 | 4 928 184,34 | 4 930 000,00 |
| Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja | 12 884 457,46 | — | 5 007 169,46 |
| Alsó-sziléziai Regionális Hivatal | 1 320 678,82 | — | 1 320 678,82 |
| Pénzügyminisztérium | 24 050 232,71 | — | 500 000,00 |
| Összesen | 317 881 857,5 | 66 005 475,13 | 122 323 202,31 |

(133)

Az eszközértékesítési forgatókönyv a PZL Hydral összes, a tervben szereplő eszközének értékesítését tartalmazza, 122 323 202,31 PLN-ért: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. [...]-ért, BBCenter ingatlana [...]-ért, parkoló [...]-ért, Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. [...]-ért, erőmű (GSZ) [...]-ért, a PZL Wrocław [...]-ért, öntöde [...] PLN-ért, kisebbségi részvények [...]-ért és a PZL Hydral követeléseinek visszafizetése [...] összegben.

26.   táblázat

Az értékesítési forgatókönyv és a csőd-forgatókönyv összehasonlítása a PZL Hydral szempontjából 2010-ben (PLN-ben) az Ernst&Young tanulmánya szerint

Állami hitelező

Tartozások teljes összege (33)

Bevételek a csőd-forgatókönyv szerint

Bevételek az eszközértékesítési forgatókönyv szerint

Társadalombiztosítási Alap

192 427 569,63

58 326 475,00

91 857 554,58

Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal

59 579 407,58

2 294 047,11

18 250 999,45

Wrocław – Psie Pole-i Adóhivatal

532 432,60

456 768,68

456 800,00

Wrocław Város Tanácsa

27 087 078,25

4 928 184,34

4 930 000,00

Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja

12 884 457,46

—

5 007 169,46

Alsó-sziléziai Regionális Hivatal

1 320 678,82

—

1 320 678,82

Pénzügyminisztérium

24 050 232,71

—

500 000,00

Összesen

317 881 857,5

66 005 475,13

122 323 202,31

| (134) | A 26. táblázat azt mutatja, hogy azt Ernst&Young-tanulmány szerint a Társadalombiztosítási Hivatal a követeléseinek 47,7 %-át hajtaná be, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal 30,6 %-át, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal 85,8 %-át, Wrocław Város Tanácsa 18,2 %-át, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal minden követelését behajtaná, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja a követelései 38,9 %-át, a Pénzügyminisztérium pedig 2,1 %-át hajtaná be. |
| --- | --- |

(134)

A 26. táblázat azt mutatja, hogy azt Ernst&Young-tanulmány szerint a Társadalombiztosítási Hivatal a követeléseinek 47,7 %-át hajtaná be, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal 30,6 %-át, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal 85,8 %-át, Wrocław Város Tanácsa 18,2 %-át, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal minden követelését behajtaná, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja a követelései 38,9 %-át, a Pénzügyminisztérium pedig 2,1 %-át hajtaná be.

| (135) | A lengyel jog szerint ha az állami hitelezők beleegyeztek a követeléseik részleges leírásokkal történő rendezésébe, a továbbiakban ezek után a követelések után nem halmozódik a kamat, és azt csak akkor számítják fel, ha a rendezés nem valósul meg – ahogyan egy csőd-forgatókönyv esetén történne. Így a 26. táblázatban szereplő tartozások minden állami hitelezőre vonatkozóan tartalmazzák a megfelelő kamatot, a 2007. évi megállapodás dátumáig visszamenőleg, kivéve az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatalt (amelynek továbbra is jár kamat egyes adótartozások után) és az Alsó-sziléziai Regionális Hivatalt (amelynek továbbra is jár kamat), az igényeik sajátos jogi természete miatt. |
| --- | --- |

(135)

A lengyel jog szerint ha az állami hitelezők beleegyeztek a követeléseik részleges leírásokkal történő rendezésébe, a továbbiakban ezek után a követelések után nem halmozódik a kamat, és azt csak akkor számítják fel, ha a rendezés nem valósul meg – ahogyan egy csőd-forgatókönyv esetén történne. Így a 26. táblázatban szereplő tartozások minden állami hitelezőre vonatkozóan tartalmazzák a megfelelő kamatot, a 2007. évi megállapodás dátumáig visszamenőleg, kivéve az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatalt (amelynek továbbra is jár kamat egyes adótartozások után) és az Alsó-sziléziai Regionális Hivatalt (amelynek továbbra is jár kamat), az igényeik sajátos jogi természete miatt.

| (136) | Meg kell jegyezni, hogy ami Wrocław Város Tanácsát, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapját és az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatalt illeti, a felülvizsgált terv az állami hitelezők felé való törlesztés részleges halasztásáról és e tartozások egy részének részletekben való törlesztéséről rendelkezett, amíg sor nem kerül a PZL Hydral eszközeinek értékesítésére, vagyis a tartozásokat részlegesen fizetnék vissza. A megállapodás részletesen rendelkezik különösen a következőkről:






  — | a Wrocław Város Tanácsa felé fennálló 4,9 millió PLN összegű tartozás visszafizetését elhalasztják; |
| --- | --- | --- |

(136)

Meg kell jegyezni, hogy ami Wrocław Város Tanácsát, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapját és az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatalt illeti, a felülvizsgált terv az állami hitelezők felé való törlesztés részleges halasztásáról és e tartozások egy részének részletekben való törlesztéséről rendelkezett, amíg sor nem kerül a PZL Hydral eszközeinek értékesítésére, vagyis a tartozásokat részlegesen fizetnék vissza. A megállapodás részletesen rendelkezik különösen a következőkről:

—

a Wrocław Város Tanácsa felé fennálló 4,9 millió PLN összegű tartozás visszafizetését elhalasztják;

| — | a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja felé fennálló 5 millió PLN összegű tartozás visszafizetését elhalasztják; |
| --- | --- |

—

a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja felé fennálló 5 millió PLN összegű tartozás visszafizetését elhalasztják;

| — | 18,25 millió PLN-t felhasználnak az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal felé fennálló tartozás részleges törlesztésére; e törlesztés egy részét elhalasztják, a tartozás egy részét részletekben fizetik vissza (34), egy részét pedig a fizetés napján kiszámított kamattal fizetik vissza. |
| --- | --- |

—

18,25 millió PLN-t felhasználnak az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal felé fennálló tartozás részleges törlesztésére; e törlesztés egy részét elhalasztják, a tartozás egy részét részletekben fizetik vissza (34), egy részét pedig a fizetés napján kiszámított kamattal fizetik vissza.

| (137) | Ennek alapján az Ernst&Young tanulmánya szerint (lásd a 26. táblázatot) a hitelezők a PZL Wrocław és a PZL Hydral egyéb eszközeinek értékesítése esetén összesen 122 millió PLN-t kapnának, míg a PZL Hydral felszámolását eredményező csőd esetén csak 66 millió PLN-t, és három hitelező (a Pénzügyminisztérium, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal és a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja) nem kapna semmit. |
| --- | --- |

(137)

Ennek alapján az Ernst&Young tanulmánya szerint (lásd a 26. táblázatot) a hitelezők a PZL Wrocław és a PZL Hydral egyéb eszközeinek értékesítése esetén összesen 122 millió PLN-t kapnának, míg a PZL Hydral felszámolását eredményező csőd esetén csak 66 millió PLN-t, és három hitelező (a Pénzügyminisztérium, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal és a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja) nem kapna semmit.

| (138) | Az értékesítési forgatókönyv szerint az állami hitelezők összesen 195 millió PLN köztartozást fognak elengedni. Ennek ellenére minden állami hitelező jobban jár az értékesítési forgatókönyv szerint, mint a csőd-forgatókönyv esetén. Az állami hitelezők összességében a nekik járó tartozások összegének 38,5 %-át kapnák vissza. |
| --- | --- |

(138)

Az értékesítési forgatókönyv szerint az állami hitelezők összesen 195 millió PLN köztartozást fognak elengedni. Ennek ellenére minden állami hitelező jobban jár az értékesítési forgatókönyv szerint, mint a csőd-forgatókönyv esetén. Az állami hitelezők összességében a nekik járó tartozások összegének 38,5 %-át kapnák vissza.

| (139) | A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy az Ernst&Young-tanulmány megállapításai alapján az állami hitelezők beleegyeztek a követeléseik 2010-ben történő részleges törlesztésébe. |
| --- | --- |

(139)

A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy az Ernst&Young-tanulmány megállapításai alapján az állami hitelezők beleegyeztek a követeléseik 2010-ben történő részleges törlesztésébe.

| (140) | A/az [...]-val/vel folytatott megbeszélések keretében az IÜ beleegyezett, hogy a hitelei részben swapügylet tárgyát képezzék, azokat részben visszafizessék és részben elengedésre kerüljenek. A keretmegállapodás 2. melléklete szerint az IÜ a 2007. évi kölcsön tőkeösszegének és a 2008. évi kölcsön tőkeösszegének egy összesen [...] értékű részét átváltja a PZL Wrocław részvénytőkéjére és likvid eszközeire, valamint [...] értékben elengedi a 2007. évi kölcsön kamatait. Ezután a swapügylet után a PZL Wrocław részvénytőkéjét egy az illetékes bírósághoz benyújtandó ilyen tárgyú kérelem útján csökkentették volna. |
| --- | --- |

(140)

A/az [...]-val/vel folytatott megbeszélések keretében az IÜ beleegyezett, hogy a hitelei részben swapügylet tárgyát képezzék, azokat részben visszafizessék és részben elengedésre kerüljenek. A keretmegállapodás 2. melléklete szerint az IÜ a 2007. évi kölcsön tőkeösszegének és a 2008. évi kölcsön tőkeösszegének egy összesen [...] értékű részét átváltja a PZL Wrocław részvénytőkéjére és likvid eszközeire, valamint [...] értékben elengedi a 2007. évi kölcsön kamatait. Ezután a swapügylet után a PZL Wrocław részvénytőkéjét egy az illetékes bírósághoz benyújtandó ilyen tárgyú kérelem útján csökkentették volna.

| (141) | A lengyel hatóságok rámutattak, hogy a PZL Wrocław pénzügyi helyzetének rosszabbodására csak 2009-ben került sor, és azt a gazdasági visszaesés okozta, amelyet nem lehetett volna megjósolni, és amelynek eredményeképp a lengyel fegyveres erőktől származó megrendelések csaknem [...] %-kal estek vissza. Következésképp az IÜ hitelezői helyzete jelentősen romlott, csakúgy, mint a követelései teljes behajtására vonatkozó kilátásai. |
| --- | --- |

(141)

A lengyel hatóságok rámutattak, hogy a PZL Wrocław pénzügyi helyzetének rosszabbodására csak 2009-ben került sor, és azt a gazdasági visszaesés okozta, amelyet nem lehetett volna megjósolni, és amelynek eredményeképp a lengyel fegyveres erőktől származó megrendelések csaknem [...] %-kal estek vissza. Következésképp az IÜ hitelezői helyzete jelentősen romlott, csakúgy, mint a követelései teljes behajtására vonatkozó kilátásai.

| (142) | A keretmegállapodás 2. mellékletének rendelkezéseiről az Ernst&Young-tanulmány kiegészítésének eredményeivel szoros összefüggésben tárgyaltak. Ezt a kiegészítést 2010. február 24-én készítették. Két forgatókönyvet elemez, a PZL Wrocław felszámolásához vezető csődöt és a PZL Wrocław eladását a befektetőnek. Különösen arra összpontosít, hogy mit kapna az IÜ a biztosítékából a csőd-forgatókönyvben, és összehasonlítja ezt azzal az összeggel, amelyet a PZL Wrocławnak a befektető részére történő eladása esetében várhatna. |
| --- | --- |

(142)

A keretmegállapodás 2. mellékletének rendelkezéseiről az Ernst&Young-tanulmány kiegészítésének eredményeivel szoros összefüggésben tárgyaltak. Ezt a kiegészítést 2010. február 24-én készítették. Két forgatókönyvet elemez, a PZL Wrocław felszámolásához vezető csődöt és a PZL Wrocław eladását a befektetőnek. Különösen arra összpontosít, hogy mit kapna az IÜ a biztosítékából a csőd-forgatókönyvben, és összehasonlítja ezt azzal az összeggel, amelyet a PZL Wrocławnak a befektető részére történő eladása esetében várhatna.

| (143) | Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése kiemeli, hogy a PZL Wrocław eszközeit zálogjogok és jelzálogok terhelték. A PZL Wrocław összes eszközének 2009. december 31-i könyv szerinti értéke 52,5 millió PLN volt, amelyből a biztosított eszközök 21,3 millió PLN-t, a biztosíték nélküli/tehermentes eszközök pedig 31,2 millió PLN-t tettek ki. |
| --- | --- |

(143)

Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése kiemeli, hogy a PZL Wrocław eszközeit zálogjogok és jelzálogok terhelték. A PZL Wrocław összes eszközének 2009. december 31-i könyv szerinti értéke 52,5 millió PLN volt, amelyből a biztosított eszközök 21,3 millió PLN-t, a biztosíték nélküli/tehermentes eszközök pedig 31,2 millió PLN-t tettek ki.

| (144) | Még ha a biztosíték nélküli/tehermentes eszközök a PZL Wrocław eszközei értékének [...] %-át képviselnék is, ha a PZL Wrocław értékesítésére nem kerülne sor, az adóhatóságok – a követeléseik behajtása érdekében - az adótörvénykönyv (35) 112. és 118. cikke alapján adóügyi határozatot adnának ki, kinyilvánítva, hogy a PZL Wrocław felelős a PZL Hydral 2006-07 közötti tartozásaiért. Ezt az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal 2007. november 23-án kelt levele erősíti meg, amelyben kijelentik, hogy a szerkezetátalakítás sikertelensége esetén az adótörvénykönyv 112. cikke alapján végrehajtási lépésekre kerül majd sor. |
| --- | --- |

(144)

Még ha a biztosíték nélküli/tehermentes eszközök a PZL Wrocław eszközei értékének [...] %-át képviselnék is, ha a PZL Wrocław értékesítésére nem kerülne sor, az adóhatóságok – a követeléseik behajtása érdekében - az adótörvénykönyv (35) 112. és 118. cikke alapján adóügyi határozatot adnának ki, kinyilvánítva, hogy a PZL Wrocław felelős a PZL Hydral 2006-07 közötti tartozásaiért. Ezt az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal 2007. november 23-án kelt levele erősíti meg, amelyben kijelentik, hogy a szerkezetátalakítás sikertelensége esetén az adótörvénykönyv 112. cikke alapján végrehajtási lépésekre kerül majd sor.

| (145) | Mivel a PZL Hydral termelési eszközei a PZL Wrocław tulajdonában állnak (2004 és 2007 között vásárolta meg azokat), ez a határozat hatással lenne a PZL Hydral egyes köztartozásaira. Az ilyen eljárásokkal érintett követelések összege megfelelne a PZL Hydral által 2006–07 során felhalmozott köztartozásoknak, és minimum 64,4 millió PLN-t (36) tenne ki. Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése szerint e követelések összege meghaladná a nem biztosított/tehermentes eszközök könyv szerinti értékét. Az ilyen eszközök könyv szerinti értékét ugyanakkor a piaci értékük fényében kellene figyelembe venni, mivel ezek követelések, készpénz és egyéb monetáris eszközök. |
| --- | --- |

(145)

Mivel a PZL Hydral termelési eszközei a PZL Wrocław tulajdonában állnak (2004 és 2007 között vásárolta meg azokat), ez a határozat hatással lenne a PZL Hydral egyes köztartozásaira. Az ilyen eljárásokkal érintett követelések összege megfelelne a PZL Hydral által 2006–07 során felhalmozott köztartozásoknak, és minimum 64,4 millió PLN-t (36) tenne ki. Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése szerint e követelések összege meghaladná a nem biztosított/tehermentes eszközök könyv szerinti értékét. Az ilyen eszközök könyv szerinti értékét ugyanakkor a piaci értékük fényében kellene figyelembe venni, mivel ezek követelések, készpénz és egyéb monetáris eszközök.

| (146) | Abban az esetben, ha a PZL Wrocław csődbe megy, csak a jelzáloggal és bejegyzett zálogjoggal biztosított eszközök élveznének tehát elsőbbséget az adóhatóságok követeléseivel szemben. A PZL Wrocław biztosítékkal nem rendelkező magánhitelezőinek követeléseit nem lehetne kielégíteni a PZL Wrocław eszközeiből. Annak fényében, hogy nem minden hitelező követelését elégítenék ki a csődvagyonból, a PZL Wrocław részvényeinek csőd esetén nulla lenne az értékük. Hasonlóképpen, mivel csak a bejegyzett zálogjogok vagy jelzálogok jogosultjait elégítenék ki, a közönséges zálogok értéktelenek. |
| --- | --- |

(146)

Abban az esetben, ha a PZL Wrocław csődbe megy, csak a jelzáloggal és bejegyzett zálogjoggal biztosított eszközök élveznének tehát elsőbbséget az adóhatóságok követeléseivel szemben. A PZL Wrocław biztosítékkal nem rendelkező magánhitelezőinek követeléseit nem lehetne kielégíteni a PZL Wrocław eszközeiből. Annak fényében, hogy nem minden hitelező követelését elégítenék ki a csődvagyonból, a PZL Wrocław részvényeinek csőd esetén nulla lenne az értékük. Hasonlóképpen, mivel csak a bejegyzett zálogjogok vagy jelzálogok jogosultjait elégítenék ki, a közönséges zálogok értéktelenek.

| (147) | Ennek alapján az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése elemzi az IÜ javára a PZL Wrocław eszközein fennálló bejegyzett zálogjog értékét. A gépekre vonatkozó, bejegyzett zálogjog formáját öltő biztosíték értékét azon feltevés alapján határozzák meg, hogy csőd esetén a zálogba adott eszközök értéke a nettó könyv szerinti értékük 50 %-a lenne, mivel a valós értékük nem állt rendelkezésre, az ingó befektetett eszközök értéke pedig az alkalmazandó értékcsökkenési rátának megfelelően változhatott. Az Ernst&Young arra az álláspontra helyezkedett, hogy a szükségeladási érték reprezentatív volt annak a lehetőségnek a fényében, hogy az értékelt eszközöket bizonyos célokra és bizonyos gyártási folyamatok részeként használnák, hogy alternatív célokból használnák őket, és a hozzájuk kapcsolódó szerződések természetének a fényében is. Az Ernst&Young-tanulmány kiemeli, hogy ha az értékesítendő eszközök nagyon speciálisak és azokat egy adott vásárló részére történő gyártáshoz használják, akkor a felszámolási értékük nagyon alacsony lehet és a nettó könyv szerinti értékük 30 %-át teheti ki. Például az Autoglass Group SA, amelynek a mérleg szerinti értéke 19,8 millió PLN volt, egy csődeljárás során 6 millió PLN áron került eladásra. Ezenkívül a PZL Wrocław kérdéses, bejegyzett zálogjog tárgyául szolgáló eszközei között sok alacsony értékű tétel is volt. Konkrétabban a 2007. évi kölcsönt 1 709 tárggyal biztosították, amelyek értéke az évek során csökkent, és körülbelül 1 400 olyan tárggyal, amelyek értéke 3 500 PLN-nél kisebb volt; ebből következően egyszeri értékcsökkentést hajtottak végre. |
| --- | --- |

(147)

Ennek alapján az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése elemzi az IÜ javára a PZL Wrocław eszközein fennálló bejegyzett zálogjog értékét. A gépekre vonatkozó, bejegyzett zálogjog formáját öltő biztosíték értékét azon feltevés alapján határozzák meg, hogy csőd esetén a zálogba adott eszközök értéke a nettó könyv szerinti értékük 50 %-a lenne, mivel a valós értékük nem állt rendelkezésre, az ingó befektetett eszközök értéke pedig az alkalmazandó értékcsökkenési rátának megfelelően változhatott. Az Ernst&Young arra az álláspontra helyezkedett, hogy a szükségeladási érték reprezentatív volt annak a lehetőségnek a fényében, hogy az értékelt eszközöket bizonyos célokra és bizonyos gyártási folyamatok részeként használnák, hogy alternatív célokból használnák őket, és a hozzájuk kapcsolódó szerződések természetének a fényében is. Az Ernst&Young-tanulmány kiemeli, hogy ha az értékesítendő eszközök nagyon speciálisak és azokat egy adott vásárló részére történő gyártáshoz használják, akkor a felszámolási értékük nagyon alacsony lehet és a nettó könyv szerinti értékük 30 %-át teheti ki. Például az Autoglass Group SA, amelynek a mérleg szerinti értéke 19,8 millió PLN volt, egy csődeljárás során 6 millió PLN áron került eladásra. Ezenkívül a PZL Wrocław kérdéses, bejegyzett zálogjog tárgyául szolgáló eszközei között sok alacsony értékű tétel is volt. Konkrétabban a 2007. évi kölcsönt 1 709 tárggyal biztosították, amelyek értéke az évek során csökkent, és körülbelül 1 400 olyan tárggyal, amelyek értéke 3 500 PLN-nél kisebb volt; ebből következően egyszeri értékcsökkentést hajtottak végre.

| (148) | A fő jelentéshez hasonlóan – a potenciálisan hosszadalmas csődeljárásra figyelemmel – az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése is figyelmen kívül hagyta az inflációnak a csőd-forgatókönyv PZL Wrocław hitelezői szempontjából történő értékelésére gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(148)

A fő jelentéshez hasonlóan – a potenciálisan hosszadalmas csődeljárásra figyelemmel – az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése is figyelmen kívül hagyta az inflációnak a csőd-forgatókönyv PZL Wrocław hitelezői szempontjából történő értékelésére gyakorolt hatását.

| (149) | E tanulmány szerint a gépekre vonatkozó bejegyzett zálogjog tárgyául szolgáló eszközök nettó könyv szerinti értéke 2010. január 31-én2 106 392,71 PLN volt. Ha ezt a képletet alkalmazzák az eszközök nettó könyv szerinti értékére, a (csődeljárásbeli) értéküket szükségeladás esetén 1 053 196,36 PLN-re becsülik. |
| --- | --- |

(149)

E tanulmány szerint a gépekre vonatkozó bejegyzett zálogjog tárgyául szolgáló eszközök nettó könyv szerinti értéke 2010. január 31-én2 106 392,71 PLN volt. Ha ezt a képletet alkalmazzák az eszközök nettó könyv szerinti értékére, a (csődeljárásbeli) értéküket szükségeladás esetén 1 053 196,36 PLN-re becsülik.

| (150) | Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése arra a következtetésre jut, hogy az IÜ 1 053 196,36 PLN-t kap a csőd-forgatókönyv alapján, és [> 1 053 196,36 PLN]-t az értékesítési forgatókönyv alapján (a keretmegállapodás 2. mellékletében meghatározottak szerint). |
| --- | --- |

(150)

Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése arra a következtetésre jut, hogy az IÜ 1 053 196,36 PLN-t kap a csőd-forgatókönyv alapján, és [> 1 053 196,36 PLN]-t az értékesítési forgatókönyv alapján (a keretmegállapodás 2. mellékletében meghatározottak szerint).

| (151) | A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a 2007. évi kölcsönre vonatkozóan bejegyzett zálogjog tárgyául szolgáló eszközök nettó könyv szerinti értéke a 2007. évi auditált pénzügyi jelentésekben 5 480 861,37 PLN, a 2010. január 31-i helyzet szerinti auditált pénzügyi jelentésekben pedig 818 967,55 PLN volt. |
| --- | --- |

(151)

A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a 2007. évi kölcsönre vonatkozóan bejegyzett zálogjog tárgyául szolgáló eszközök nettó könyv szerinti értéke a 2007. évi auditált pénzügyi jelentésekben 5 480 861,37 PLN, a 2010. január 31-i helyzet szerinti auditált pénzügyi jelentésekben pedig 818 967,55 PLN volt.

| (152) | A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a 2008. évi kölcsönre vonatkozóan bejegyzett zálogjog tárgyául szolgáló eszközök nettó könyv szerinti értéke a 2008. február 1-i független szakértői jelentés szerint 2 763 000 PLN volt. Az auditált pénzügyi jelentések szerint ezeknek az eszközöknek a könyv szerinti értéke 2008. február 1-jén1 883 098,97 PLN volt, a nettó könyv szerinti értékük pedig az auditált pénzügyi jelentések szerint 2010. január 31-én1 287 425,16 PLN-t tett ki. |
| --- | --- |

(152)

A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a 2008. évi kölcsönre vonatkozóan bejegyzett zálogjog tárgyául szolgáló eszközök nettó könyv szerinti értéke a 2008. február 1-i független szakértői jelentés szerint 2 763 000 PLN volt. Az auditált pénzügyi jelentések szerint ezeknek az eszközöknek a könyv szerinti értéke 2008. február 1-jén1 883 098,97 PLN volt, a nettó könyv szerinti értékük pedig az auditált pénzügyi jelentések szerint 2010. január 31-én1 287 425,16 PLN-t tett ki.

| (153) | Ennek megfelelően a lengyel hatóságok visszaléptek a PZL Hydralnak nyújtandó két tőkeinjekciótól, arra hivatkozva, hogy a köztartozások részleges elengedése és részleges törlesztése a magánhitelezői szabály fényében mentes az állami támogatástól. Kijelentették azt is, hogy az állami hitelezők múltbeli (1998-2007) eljárása megfelelt a magánhitelezői szabálynak. Jelezték azt is, hogy a PZL Wrocław értékesítése nyílt, átlátható és feltétel nélküli volt és a befektető által kínált ár piaci árnak volt tekinthető. A lengyel hatóságok arra hivatkoztak, hogy mind a 2007., mind a 2008. évi kölcsönt piaci feltételekkel nyújtották. Visszaléptek a 2007. évi kölcsönhöz kapcsolódó, fent leírt adósság–részvény swapügylettől is, de az értékesítés előtt mind a 2007., mind a 2008. évi kölcsönre vonatkozóan részleges swapügyletet javasoltak, azzal érvelve, hogy ez megfelelt a magánhitelezői szabálynak. |
| --- | --- |

(153)

Ennek megfelelően a lengyel hatóságok visszaléptek a PZL Hydralnak nyújtandó két tőkeinjekciótól, arra hivatkozva, hogy a köztartozások részleges elengedése és részleges törlesztése a magánhitelezői szabály fényében mentes az állami támogatástól. Kijelentették azt is, hogy az állami hitelezők múltbeli (1998-2007) eljárása megfelelt a magánhitelezői szabálynak. Jelezték azt is, hogy a PZL Wrocław értékesítése nyílt, átlátható és feltétel nélküli volt és a befektető által kínált ár piaci árnak volt tekinthető. A lengyel hatóságok arra hivatkoztak, hogy mind a 2007., mind a 2008. évi kölcsönt piaci feltételekkel nyújtották. Visszaléptek a 2007. évi kölcsönhöz kapcsolódó, fent leírt adósság–részvény swapügylettől is, de az értékesítés előtt mind a 2007., mind a 2008. évi kölcsönre vonatkozóan részleges swapügyletet javasoltak, azzal érvelve, hogy ez megfelelt a magánhitelezői szabálynak.

VII.   A BIZOTTSÁG HATÁSKÖRE

| (154) | Bizonyos intézkedések kezdeti szakasza, azaz a PZL Hydral köztartozásainak végre nem hajtása, 1998-ban kezdődött, vagyis azelőtt, hogy Lengyelország 2004. május 1-jén csatlakozott az EU-hoz. |
| --- | --- |

(154)

Bizonyos intézkedések kezdeti szakasza, azaz a PZL Hydral köztartozásainak végre nem hajtása, 1998-ban kezdődött, vagyis azelőtt, hogy Lengyelország 2004. május 1-jén csatlakozott az EU-hoz.

| (155) | A csatlakozási szerződés szerint az új tagállamban a csatlakozás előtt végrehajtott és a csatlakozást követően még hatályos támogatási intézkedések, amelyek az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek és nem meglévő támogatások, az EUMSz. 108. cikkének (3) bekezdése alkalmazásában új támogatásként kezelendők. |
| --- | --- |

(155)

A csatlakozási szerződés szerint az új tagállamban a csatlakozás előtt végrehajtott és a csatlakozást követően még hatályos támogatási intézkedések, amelyek az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek és nem meglévő támogatások, az EUMSz. 108. cikkének (3) bekezdése alkalmazásában új támogatásként kezelendők.

| (156) | A csatlakozási szerződés IV. mellékletének 3. pontja meghatározza az átmeneti mechanizmusra vonatkozó eljárást. Ez jelenti az új tagállamok európai uniós csatlakozása előtt hatályba léptetett és a csatlakozást követően még mindig alkalmazandó támogatási rendszerek és egyedi támogatási intézkedések jogi keretét. |
| --- | --- |

(156)

A csatlakozási szerződés IV. mellékletének 3. pontja meghatározza az átmeneti mechanizmusra vonatkozó eljárást. Ez jelenti az új tagállamok európai uniós csatlakozása előtt hatályba léptetett és a csatlakozást követően még mindig alkalmazandó támogatási rendszerek és egyedi támogatási intézkedések jogi keretét.

| (157) | A csatlakozás előtt hatályba léptetett, és a csatlakozást követően már nem alkalmazandó támogatási intézkedéseket a Bizottság sem az átmeneti mechanizmusra vonatkozó eljárás, sem az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárás alapján nem vizsgálhatja meg. Másfelől a csatlakozás előtt hatályba nem léptetett intézkedéseket a Bizottság – az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően – bejelentett támogatásként vagy jogellenes támogatásként értékeli. |
| --- | --- |

(157)

A csatlakozás előtt hatályba léptetett, és a csatlakozást követően már nem alkalmazandó támogatási intézkedéseket a Bizottság sem az átmeneti mechanizmusra vonatkozó eljárás, sem az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárás alapján nem vizsgálhatja meg. Másfelől a csatlakozás előtt hatályba nem léptetett intézkedéseket a Bizottság – az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően – bejelentett támogatásként vagy jogellenes támogatásként értékeli.

| (158) | A csatlakozást követően valamely adott intézkedést akkor kell alkalmazni, ha az a csatlakozás előtt lépett hatályba, de még a csatlakozást követően is alkalmat adhat kiegészítő állami támogatás nyújtására vagy a már biztosított támogatás növelésére, azaz ha az állam pontos gazdasági kötelezettségvállalása a támogatás hatálybaléptetésének napján és a csatlakozás napján sem ismert. |
| --- | --- |

(158)

A csatlakozást követően valamely adott intézkedést akkor kell alkalmazni, ha az a csatlakozás előtt lépett hatályba, de még a csatlakozást követően is alkalmat adhat kiegészítő állami támogatás nyújtására vagy a már biztosított támogatás növelésére, azaz ha az állam pontos gazdasági kötelezettségvállalása a támogatás hatálybaléptetésének napján és a csatlakozás napján sem ismert.

| (159) | Ebben az esetben a Bizottság megállapítja, hogy az állami hitelezők követeléseinek végre nem hajtása 1998-ban kezdődött, és a csatlakozáskor is folytatódott. A Bizottság úgy véli, hogy minden, 2004. május 1-jén fennálló tartozás végrehajtásának elmulasztása ettől a naptól a hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

(159)

Ebben az esetben a Bizottság megállapítja, hogy az állami hitelezők követeléseinek végre nem hajtása 1998-ban kezdődött, és a csatlakozáskor is folytatódott. A Bizottság úgy véli, hogy minden, 2004. május 1-jén fennálló tartozás végrehajtásának elmulasztása ettől a naptól a hatáskörébe tartozik.

| (160) | A fentiek fényében a 2004. május 1-jén fennálló köztartozások végre nem hajtása a csatlakozást követően alkalmazandó intézkedésnek minősül, és az EUMSz. 108. cikke értelmében a Bizottság hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

(160)

A fentiek fényében a 2004. május 1-jén fennálló köztartozások végre nem hajtása a csatlakozást követően alkalmazandó intézkedésnek minősül, és az EUMSz. 108. cikke értelmében a Bizottság hatáskörébe tartozik.

VIII.   ÉRTÉKELÉS

| (161) | Az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatás a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(161)

Az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatás a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (162) | Az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek kumulatívak, így ahhoz, hogy egy támogatás állami támogatásnak minősüljön, az összes feltételnek együtt kell teljesülnie. |
| --- | --- |

(162)

Az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek kumulatívak, így ahhoz, hogy egy támogatás állami támogatásnak minősüljön, az összes feltételnek együtt kell teljesülnie.

| (163) | A következő szakaszokban a Bizottság külön értékeli a PZL Hydral és a PZL Wrocław részére nyújtott lehetséges állami támogatásokat. |
| --- | --- |

(163)

A következő szakaszokban a Bizottság külön értékeli a PZL Hydral és a PZL Wrocław részére nyújtott lehetséges állami támogatásokat.

| (164) | A PZL Hydral vonatkozásában a következő intézkedéseket azonosítja:






  — | a PZL Hydral számára tervezett majd visszavont tőkeinjekciók; |
| --- | --- | --- |

(164)

A PZL Hydral vonatkozásában a következő intézkedéseket azonosítja:

—

a PZL Hydral számára tervezett majd visszavont tőkeinjekciók;

| — | a PZL Hydral köztartozásainak végrehajtása (1998-2007); |
| --- | --- |

—

a PZL Hydral köztartozásainak végrehajtása (1998-2007);

| — | a PZL Hydral állami hitelezőivel kötött megállapodás (2007-10). |
| --- | --- |

—

a PZL Hydral állami hitelezőivel kötött megállapodás (2007-10).

| (165) | A PZL Wrocław vonatkozásában a következő intézkedéseket azonosítja:






  — | a 2007. évi kölcsön; |
| --- | --- | --- |

(165)

A PZL Wrocław vonatkozásában a következő intézkedéseket azonosítja:

—

a 2007. évi kölcsön;

| — | a 2008. évi kölcsön; |
| --- | --- |

—

a 2008. évi kölcsön;

| — | a 2007. és 2008. évi kölcsönökre vonatkozó adósság–részvény swapügylet. |
| --- | --- |

—

a 2007. és 2008. évi kölcsönökre vonatkozó adósság–részvény swapügylet.

| (166) | A Bizottság megállapítja, hogy a lengyel hatóságok vitatták a fent említett intézkedések állami támogatásnak minősítését, azt állítva, hogy az intézkedések megfeleltek a magánhitelezői tesztnek (a PZL Hydralra vonatkozó intézkedések és a PZL Wrocławhoz kapcsolódó 2010. évi adósság–részvény swapügylet esetében) és a piaci befektetői tesztnek (a PZL Wrocławnak nyújtott 2007. és 2008. évi kölcsön esetében). |
| --- | --- |

(166)

A Bizottság megállapítja, hogy a lengyel hatóságok vitatták a fent említett intézkedések állami támogatásnak minősítését, azt állítva, hogy az intézkedések megfeleltek a magánhitelezői tesztnek (a PZL Hydralra vonatkozó intézkedések és a PZL Wrocławhoz kapcsolódó 2010. évi adósság–részvény swapügylet esetében) és a piaci befektetői tesztnek (a PZL Wrocławnak nyújtott 2007. és 2008. évi kölcsön esetében).

VIII.1   A PZL Hydral visszavont tőkeinjekciói

| (167) | Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (37) (az eljárási rendelet) 8. cikke értelmében egy tagállam a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása után megfelelő időben visszavonhatja bejelentését, még mielőtt a Bizottság határozatot hozna arról, hogy a bejelentett intézkedés támogatásnak minősül-e. Ezekben az esetekben a Bizottság megszünteti az eljárást, mivel az okafogyottá vált. |
| --- | --- |

(167)

Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (37) (az eljárási rendelet) 8. cikke értelmében egy tagállam a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása után megfelelő időben visszavonhatja bejelentését, még mielőtt a Bizottság határozatot hozna arról, hogy a bejelentett intézkedés támogatásnak minősül-e. Ezekben az esetekben a Bizottság megszünteti az eljárást, mivel az okafogyottá vált.

| (168) | A lengyel hatóságok visszavonták a két bejelentett tőkeinjekciót (113 millió PLN). Ennek megfelelően az ezekhez az intézkedésekhez kapcsolódó bizottsági vizsgálat okafogyottá vált. |
| --- | --- |

(168)

A lengyel hatóságok visszavonták a két bejelentett tőkeinjekciót (113 millió PLN). Ennek megfelelően az ezekhez az intézkedésekhez kapcsolódó bizottsági vizsgálat okafogyottá vált.

VIII.2   A PZL Hydral köztartozásainak végre nem hajtása (1998-2007)

| (169) | Állami támogatást nyújthattak a PZL Hydralnak azzal, hogy több állami hitelező folyamatosan elmulasztotta a vállalat köztartozásainak végrehajtását. |
| --- | --- |

(169)

Állami támogatást nyújthattak a PZL Hydralnak azzal, hogy több állami hitelező folyamatosan elmulasztotta a vállalat köztartozásainak végrehajtását.

| (170) | A Bizottság kiemeli, hogy az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése különböző formájú beavatkozásokra vonatkozik, amelyek csökkentik egy társaság rendes költségeit, és amelyek ezáltal, anélkül hogy a szó szoros értelmében támogatások lennének, jellegükben hasonlóak, és ugyanolyan hatással bírnak. Az ítélkezési gyakorlatban általánosan elfogadott, hogy a társadalombiztosítási járulékok beszedéséért felelős közintézmények olyan eljárása, amely eltűri e járulékok késedelmes fizetését, jelentős üzleti előnyhöz juttatja az ebből profitáló, pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalatot azáltal, hogy csökkenti a társadalombiztosítási rendszer rendes működésével járó terhelést, és ezt az előnyt nem küszöbölik ki teljes mértékben a hozzá kapcsolódó kamatok és késedelmi pótlékok (38). Ez az érvelés értelemszerűen alkalmazandó az állami hatóságok által beszedett egyéb díjakra, terhekre és adókra is. |
| --- | --- |

(170)

A Bizottság kiemeli, hogy az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése különböző formájú beavatkozásokra vonatkozik, amelyek csökkentik egy társaság rendes költségeit, és amelyek ezáltal, anélkül hogy a szó szoros értelmében támogatások lennének, jellegükben hasonlóak, és ugyanolyan hatással bírnak. Az ítélkezési gyakorlatban általánosan elfogadott, hogy a társadalombiztosítási járulékok beszedéséért felelős közintézmények olyan eljárása, amely eltűri e járulékok késedelmes fizetését, jelentős üzleti előnyhöz juttatja az ebből profitáló, pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalatot azáltal, hogy csökkenti a társadalombiztosítási rendszer rendes működésével járó terhelést, és ezt az előnyt nem küszöbölik ki teljes mértékben a hozzá kapcsolódó kamatok és késedelmi pótlékok (38). Ez az érvelés értelemszerűen alkalmazandó az állami hatóságok által beszedett egyéb díjakra, terhekre és adókra is.

| (171) | Ebben az esetben a beszedő állami szervek nem hajtották be teljes mértékben a PZL Hydrallal szembeni, 1998–2007 közti követeléseiket, amikor az állami hitelezők elfogadták a tervet (lásd a (60) és azt követő preambulumbekezdéseket). |
| --- | --- |

(171)

Ebben az esetben a beszedő állami szervek nem hajtották be teljes mértékben a PZL Hydrallal szembeni, 1998–2007 közti követeléseiket, amikor az állami hitelezők elfogadták a tervet (lásd a (60) és azt követő preambulumbekezdéseket).

| (172) | Az ítélkezési gyakorlatból következik, hogy annak megállapítása érdekében, hogy a köztartozások végre nem hajtása útján nyújtottak-e állami támogatást a közintézmények, meg kell bizonyosodni arról, hogy az érintett vállalat nyilvánvalóan képtelen lett-e volna hasonló megoldást kieszközölni egy olyan magánhitelező esetén, amely a vállalattal szemben ugyanolyan helyzetben van, mint a pénzt beszedő közintézmény (39). |
| --- | --- |

(172)

Az ítélkezési gyakorlatból következik, hogy annak megállapítása érdekében, hogy a köztartozások végre nem hajtása útján nyújtottak-e állami támogatást a közintézmények, meg kell bizonyosodni arról, hogy az érintett vállalat nyilvánvalóan képtelen lett-e volna hasonló megoldást kieszközölni egy olyan magánhitelező esetén, amely a vállalattal szemben ugyanolyan helyzetben van, mint a pénzt beszedő közintézmény (39).

| (173) | A Bizottság megállapítja, hogy a PZL Hydral hosszú távú gazdasági életképességének biztosítása érdekében akkori tulajdonosa, a Lengyel Államkincstár, és azt követően az IÜ privatizációs stratégiát dolgozott ki egy magántanácsadók által 1998-ban végzett vizsgálat alapján, és befektetőket kezdett keresni (lásd az (54) preambulumbekezdést). A magán- és állami hitelezők támogatták ezt a megközelítést és abba szorosan bevonódtak. |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság megállapítja, hogy a PZL Hydral hosszú távú gazdasági életképességének biztosítása érdekében akkori tulajdonosa, a Lengyel Államkincstár, és azt követően az IÜ privatizációs stratégiát dolgozott ki egy magántanácsadók által 1998-ban végzett vizsgálat alapján, és befektetőket kezdett keresni (lásd az (54) preambulumbekezdést). A magán- és állami hitelezők támogatták ezt a megközelítést és abba szorosan bevonódtak.

| (174) | 2002-ben a lengyel hatóságok, továbbra is a magán- és állami hitelezők támogatása mellett, tárgyalásokba kezdtek a/az [...]-val/vel. A hitelezőket rendszeresen tájékoztatták az elért eredményekről (lásd a (30) és (56) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(174)

2002-ben a lengyel hatóságok, továbbra is a magán- és állami hitelezők támogatása mellett, tárgyalásokba kezdtek a/az [...]-val/vel. A hitelezőket rendszeresen tájékoztatták az elért eredményekről (lásd a (30) és (56) preambulumbekezdést).

| (175) | A Bizottság megállapítja, hogy mind a magán-, mind az állami hitelezők azt az álláspontot képviselték, hogy a PZL Hydral értéke, és különösen a légi közlekedési és védelmi tevékenységeinek az értéke, mint működő vállalkozásé, messze meghaladta az eszközeinek értékét, különösen a katonai tanúsítványainak, fegyverkereskedelmi engedélyeinek és humán tőkéjének köszönhetően, és ezért beleegyeztek, hogy nem kezdeményeznek csődeljárást a PZL Hydral ellen. |
| --- | --- |

(175)

A Bizottság megállapítja, hogy mind a magán-, mind az állami hitelezők azt az álláspontot képviselték, hogy a PZL Hydral értéke, és különösen a légi közlekedési és védelmi tevékenységeinek az értéke, mint működő vállalkozásé, messze meghaladta az eszközeinek értékét, különösen a katonai tanúsítványainak, fegyverkereskedelmi engedélyeinek és humán tőkéjének köszönhetően, és ezért beleegyeztek, hogy nem kezdeményeznek csődeljárást a PZL Hydral ellen.

| (176) | A Bizottság megállapítja különösen, hogy a fő magánhitelezők, vagyis a/az [...] Bank és a/az [...] Bank tartózkodtak a kintlévőségeik kényszerítő erejű behajtásától, annak ellenére, hogy első ranghelyű biztosítékkal rendelkeztek (lásd a (32) és (34) preambulumbekezdést), amelyet banki végrehajtási rendelkezés útján közvetlenül végre lehetett volna hajtani és viszonylag könnyen el lehetett volna idegeníteni (lásd a (28) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(176)

A Bizottság megállapítja különösen, hogy a fő magánhitelezők, vagyis a/az [...] Bank és a/az [...] Bank tartózkodtak a kintlévőségeik kényszerítő erejű behajtásától, annak ellenére, hogy első ranghelyű biztosítékkal rendelkeztek (lásd a (32) és (34) preambulumbekezdést), amelyet banki végrehajtási rendelkezés útján közvetlenül végre lehetett volna hajtani és viszonylag könnyen el lehetett volna idegeníteni (lásd a (28) preambulumbekezdést).

| (177) | Az állami hitelezők viszont végrehajtási intézkedéseket tettek a bírósági végrehajtó útján, és 2007 végére összesen 28,76 millió PLN-t hajtottak be (lásd a (41) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(177)

Az állami hitelezők viszont végrehajtási intézkedéseket tettek a bírósági végrehajtó útján, és 2007 végére összesen 28,76 millió PLN-t hajtottak be (lásd a (41) preambulumbekezdést).

| (178) | A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy 1998 és 2007 között a PZL Hydral képes volt hasonló megoldást kieszközölni két magánhitelező, vagyis a/az Bank és a/az [...] Bank esetén, amelyek nemcsak ugyanolyan, hanem valójában jobb helyzetben voltak a vállalattal szemben, mint a pénzt beszedő közintézmények. |
| --- | --- |

(178)

A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy 1998 és 2007 között a PZL Hydral képes volt hasonló megoldást kieszközölni két magánhitelező, vagyis a/az Bank és a/az [...] Bank esetén, amelyek nemcsak ugyanolyan, hanem valójában jobb helyzetben voltak a vállalattal szemben, mint a pénzt beszedő közintézmények.

| (179) | A Bizottság levonja azt a következtetést is, hogy a magán- és állami hitelezők azon döntését, hogy nem kezdeményeznek csődeljárást a PZL Hydral ellen, az indokolta, hogy jó kilátások mutatkoztak arra, hogy a tartozási hátralékok törlesztése után helyre lehet állítani a légi közlekedési és védelmi tevékenységek életképességét, ahogyan az 1998-ban kidolgozott stratégiában szerepel (lásd az (54) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(179)

A Bizottság levonja azt a következtetést is, hogy a magán- és állami hitelezők azon döntését, hogy nem kezdeményeznek csődeljárást a PZL Hydral ellen, az indokolta, hogy jó kilátások mutatkoztak arra, hogy a tartozási hátralékok törlesztése után helyre lehet állítani a légi közlekedési és védelmi tevékenységek életképességét, ahogyan az 1998-ban kidolgozott stratégiában szerepel (lásd az (54) preambulumbekezdést).

| (180) | Ezért az, hogy a pénzt beszedő közintézmények nem érvényesítették a nekik 1998-2007 között járó összegeket, nem juttatja előnyhöz a PZL Hydralt, mert a közintézmények ugyanúgy jártak el, ahogyan egy magánhitelező is eljárt volna, így ez nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(180)

Ezért az, hogy a pénzt beszedő közintézmények nem érvényesítették a nekik 1998-2007 között járó összegeket, nem juttatja előnyhöz a PZL Hydralt, mert a közintézmények ugyanúgy jártak el, ahogyan egy magánhitelező is eljárt volna, így ez nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.

VIII.3   A PZL Hydral köztartozásainak visszafizetése (2007–10)

| (181) | A/az [...]-val/vel folytatott privatizációs tárgyalások kudarca után a PZL Hydral legfőbb magánhitelezői, vagyis a/az [...] Bank és a/az [...] Bank rendezték a PZL Hydrallal szemben fennálló követeléseiket. |
| --- | --- |

(181)

A/az [...]-val/vel folytatott privatizációs tárgyalások kudarca után a PZL Hydral legfőbb magánhitelezői, vagyis a/az [...] Bank és a/az [...] Bank rendezték a PZL Hydrallal szemben fennálló követeléseiket.

| (182) | A magánhitelezők követeléseit 2003 áprilisában a/az ([...] Bank), illetve 2006 novemberében a/az ([...] Bank) rendezték. A jó minőségű biztosítékaik ellenére a/az [...] Bank elfogadta a PZL Hydral 51,6 millió PLN összegű tartozásának rendezését 4 millió PLN befizetése ellenében, a/az [...] Bank pedig elfogadta a PZL Hydral 86,4 millió PLN összegű tartozásának rendezését 11,5 millió PLN befizetése ellenében (lásd a (31) és (33) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(182)

A magánhitelezők követeléseit 2003 áprilisában a/az ([...] Bank), illetve 2006 novemberében a/az ([...] Bank) rendezték. A jó minőségű biztosítékaik ellenére a/az [...] Bank elfogadta a PZL Hydral 51,6 millió PLN összegű tartozásának rendezését 4 millió PLN befizetése ellenében, a/az [...] Bank pedig elfogadta a PZL Hydral 86,4 millió PLN összegű tartozásának rendezését 11,5 millió PLN befizetése ellenében (lásd a (31) és (33) preambulumbekezdést).

| (183) | A pénzt beszedő közintézmények 2007-ben adósságrendezési megállapodást kötöttek az IÜ-vel és a PZL Hydrallal, és ezt 2007 novemberében belefoglalták a tervbe. Ez a megállapodás négy alapvető elemet tartalmazott:






  — | a PZL Hydral időben befizet minden új adót, terhet és hozzájárulás; |
| --- | --- | --- |

(183)

A pénzt beszedő közintézmények 2007-ben adósságrendezési megállapodást kötöttek az IÜ-vel és a PZL Hydrallal, és ezt 2007 novemberében belefoglalták a tervbe. Ez a megállapodás négy alapvető elemet tartalmazott:

—

a PZL Hydral időben befizet minden új adót, terhet és hozzájárulás;

| — | a PZL Hydral részletekben fizeti meg a fennálló tartozásainak egy részét, a maradék törlesztését pedig elhalasztják, amíg a PZL Hydral el nem adja a leányvállalatait és eszközeit; |
| --- | --- |

—

a PZL Hydral részletekben fizeti meg a fennálló tartozásainak egy részét, a maradék törlesztését pedig elhalasztják, amíg a PZL Hydral el nem adja a leányvállalatait és eszközeit;

| — | a PZL Hydral eladja minden leányvállalatát és eszközét, a bevételt pedig az adósságai törlesztésére fordítja; |
| --- | --- |

—

a PZL Hydral eladja minden leányvállalatát és eszközét, a bevételt pedig az adósságai törlesztésére fordítja;

| — | a PZL Hydral légi közlekedési és védelmi üzletágát a PZL Wrocław leányvállalathoz költöztetik, amelyet azután privatizálnak és a bevételből kielégítik az állami hitelezőket. Ezután a PZL Hydral puszta váz marad, amelyet felszámolnak. |
| --- | --- |

—

a PZL Hydral légi közlekedési és védelmi üzletágát a PZL Wrocław leányvállalathoz költöztetik, amelyet azután privatizálnak és a bevételből kielégítik az állami hitelezőket. Ezután a PZL Hydral puszta váz marad, amelyet felszámolnak.

| (184) | A 2007-2010 közötti értékesítések becsült bevételének megfelelően a terv szerint a pénzt begyűjtő közintézmények 120,8 millió PLN-t szereznek vissza (lásd a (61) preambulumbekezdést). Ez utólag jó becslésnek bizonyult, mivel a 2010-ben megállapított összeg 122,3 millió PLN (lásd a (133) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(184)

A 2007-2010 közötti értékesítések becsült bevételének megfelelően a terv szerint a pénzt begyűjtő közintézmények 120,8 millió PLN-t szereznek vissza (lásd a (61) preambulumbekezdést). Ez utólag jó becslésnek bizonyult, mivel a 2010-ben megállapított összeg 122,3 millió PLN (lásd a (133) preambulumbekezdést).

| (185) | A Bizottság megállapítja, hogy a terv rendelkezett a PZL Hydralnak nyújtott két tőkeinjekcióról is, amelyek célja a múltbeli kötelezettségek rendezésére rendelkezésre álló pénzösszeg növelése volt. Az, hogy ezeket a tőkeinjekciókat szerepeltetik-e a tervben, a Bizottság előzetes engedélyétől függött; így tehát a tervre vonatkozó megállapodás megkötésekor az állami hitelezők számára egyértelmű volt, hogy nem tekinthetik biztosnak ezeknek a további összegeknek a tervben való szerepeltetését. |
| --- | --- |

(185)

A Bizottság megállapítja, hogy a terv rendelkezett a PZL Hydralnak nyújtott két tőkeinjekcióról is, amelyek célja a múltbeli kötelezettségek rendezésére rendelkezésre álló pénzösszeg növelése volt. Az, hogy ezeket a tőkeinjekciókat szerepeltetik-e a tervben, a Bizottság előzetes engedélyétől függött; így tehát a tervre vonatkozó megállapodás megkötésekor az állami hitelezők számára egyértelmű volt, hogy nem tekinthetik biztosnak ezeknek a további összegeknek a tervben való szerepeltetését.

| (186) | A Bizottság megállapítja azt is, hogy a terv nem tartalmaz végleges döntést azt illetően, hogy a bevételeket hogyan osztják majd fel a különböző állami hitelezők között. A felosztásra azután kerülne sor, hogy végrehajtották a leányvállalatok és eszközök értékesítésének folyamatát, az eladás tényleges bevételei alapján, figyelembe véve a különböző állami hitelezőknek az ezeken az eszközökön fennálló biztosítékait. |
| --- | --- |

(186)

A Bizottság megállapítja azt is, hogy a terv nem tartalmaz végleges döntést azt illetően, hogy a bevételeket hogyan osztják majd fel a különböző állami hitelezők között. A felosztásra azután kerülne sor, hogy végrehajtották a leányvállalatok és eszközök értékesítésének folyamatát, az eladás tényleges bevételei alapján, figyelembe véve a különböző állami hitelezőknek az ezeken az eszközökön fennálló biztosítékait.

| (187) | Ami az állami hitelezők 2007 és 2010 közötti eljárásának értékelését illeti, a Bizottság úgy véli, hogy az állami hitelezők részéről két különböző döntést kell értékelni: először is azt a 2007. évi döntést, hogy beleegyeznek a tervbe, másodszor pedig azt a 2010. évi döntést, hogy elfogadják az e határozat 26. táblázatában részletezett végső rendezést. |
| --- | --- |

(187)

Ami az állami hitelezők 2007 és 2010 közötti eljárásának értékelését illeti, a Bizottság úgy véli, hogy az állami hitelezők részéről két különböző döntést kell értékelni: először is azt a 2007. évi döntést, hogy beleegyeznek a tervbe, másodszor pedig azt a 2010. évi döntést, hogy elfogadják az e határozat 26. táblázatában részletezett végső rendezést.

| (188) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint ilyen esetekben a Bizottságnak a magánhitelezői szabályt kell alkalmaznia, vagyis ahhoz, hogy megállapítsa, hogy egy nehéz helyzetben lévő cég közjogi személy felé fennálló tartozásai egy részének csökkentése állami támogatásnak minősül-e, a közjogi személyt egy magánhitelezőhöz kell hasonlítania, amely egy pénzügyi nehézségekkel küzdő adóstól igyekszik összegeket behajtani (40). |
| --- | --- |

(188)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint ilyen esetekben a Bizottságnak a magánhitelezői szabályt kell alkalmaznia, vagyis ahhoz, hogy megállapítsa, hogy egy nehéz helyzetben lévő cég közjogi személy felé fennálló tartozásai egy részének csökkentése állami támogatásnak minősül-e, a közjogi személyt egy magánhitelezőhöz kell hasonlítania, amely egy pénzügyi nehézségekkel küzdő adóstól igyekszik összegeket behajtani (40).

| (189) | Az ítélkezési gyakorlat szerint azonban ha egy jelentősen megromlott pénzügyi helyzetű vállalat adósság-átütemezési megállapodást vagy megállapodásokat ajánl a hitelezőinek abból a célból, hogy orvosolja a helyzetet, és elkerülje a csődöt, akkor minden hitelezőnek egyrészt a javasolt megállapodás szerint neki ajánlott összeg, másrészt a várakozásai szerint az általa a vállalat felszámolása esetén behajtható összeg fényében kell meghoznia a döntését. A döntését több tényező befolyásolja, ideértve, hogy a hitelező biztosított, elsőbbségi vagy közönséges követelés jogosultja-e, a biztosítékainak természetét és terjedelmét, azt, hogy mennyire tartja valószínűnek, hogy a vállalat újra életképes lesz, és hogyan értékeli a veszteségek kockázatát abban az esetben, ha ez nem történik meg, valamint hogy felszámolás esetén milyen összeghez jutna hozzá. Ha például az derülne ki, hogy a vállalat felszámolása esetén az eszközeinek vételára csak a jelzálogokat és az elsőbbségi követeléseket fedezné, a közönséges követeléseknek nem lenne értéke. Ilyen körülmények között az, hogy egy közönséges hitelező elfogadja a követelése nagy részének eltörlését, nem igazán lenne áldozat (41). |
| --- | --- |

(189)

Az ítélkezési gyakorlat szerint azonban ha egy jelentősen megromlott pénzügyi helyzetű vállalat adósság-átütemezési megállapodást vagy megállapodásokat ajánl a hitelezőinek abból a célból, hogy orvosolja a helyzetet, és elkerülje a csődöt, akkor minden hitelezőnek egyrészt a javasolt megállapodás szerint neki ajánlott összeg, másrészt a várakozásai szerint az általa a vállalat felszámolása esetén behajtható összeg fényében kell meghoznia a döntését. A döntését több tényező befolyásolja, ideértve, hogy a hitelező biztosított, elsőbbségi vagy közönséges követelés jogosultja-e, a biztosítékainak természetét és terjedelmét, azt, hogy mennyire tartja valószínűnek, hogy a vállalat újra életképes lesz, és hogyan értékeli a veszteségek kockázatát abban az esetben, ha ez nem történik meg, valamint hogy felszámolás esetén milyen összeghez jutna hozzá. Ha például az derülne ki, hogy a vállalat felszámolása esetén az eszközeinek vételára csak a jelzálogokat és az elsőbbségi követeléseket fedezné, a közönséges követeléseknek nem lenne értéke. Ilyen körülmények között az, hogy egy közönséges hitelező elfogadja a követelése nagy részének eltörlését, nem igazán lenne áldozat (41).

| (190) | A Bizottság megállapítja, hogy a rendezés feltételei eltérnek a pénzt beszedő közintézmények, illetve a két magánbank esetében. |
| --- | --- |

(190)

A Bizottság megállapítja, hogy a rendezés feltételei eltérnek a pénzt beszedő közintézmények, illetve a két magánbank esetében.

| (191) | Először is a magánbankok azonnali kifizetést választottak, míg a pénzbeszedő állami szervek beleegyeztek, hogy megvárják a PZL Hydral eszközei és leányvállalatai értékesítésének eredményét. |
| --- | --- |

(191)

Először is a magánbankok azonnali kifizetést választottak, míg a pénzbeszedő állami szervek beleegyeztek, hogy megvárják a PZL Hydral eszközei és leányvállalatai értékesítésének eredményét.

| (192) | Másodszor a pénzt beszedő állami hatóságok részéről várható megtérülési arány messze meghaladja a magánbankokra vonatkozó megtérülési arányát: a/az [...] Bank 7 %-ot, a/az [...] Bank pedig 13 %-ot szerzett vissza, miközben a pénzt beszedő állami hatóságok 38,5 % megtérülésére számíthatnak 122,3 millió PLN értékesítési bevétel alapján. |
| --- | --- |

(192)

Másodszor a pénzt beszedő állami hatóságok részéről várható megtérülési arány messze meghaladja a magánbankokra vonatkozó megtérülési arányát: a/az [...] Bank 7 %-ot, a/az [...] Bank pedig 13 %-ot szerzett vissza, miközben a pénzt beszedő állami hatóságok 38,5 % megtérülésére számíthatnak 122,3 millió PLN értékesítési bevétel alapján.

| (193) | A Bizottságnak – a fenti (188) és (189) preambulumbekezdésben meghatározott elvek alkalmazásával – értékelnie kell, hogy az állami hitelezők azon döntését, hogy 2007-ben hozzájárultak a tervhez, amely jellegét illetően különbözik a magánhitelezők által elért rendezéstől, egy a helyükben lévő magánhitelező is meghozta-e volna. |
| --- | --- |

(193)

A Bizottságnak – a fenti (188) és (189) preambulumbekezdésben meghatározott elvek alkalmazásával – értékelnie kell, hogy az állami hitelezők azon döntését, hogy 2007-ben hozzájárultak a tervhez, amely jellegét illetően különbözik a magánhitelezők által elért rendezéstől, egy a helyükben lévő magánhitelező is meghozta-e volna.

| (194) | A Bizottság először is megállapítja, hogy az állami hitelezők csak korlátozott biztosítékkal rendelkeztek, és hogy a biztosítékuk alsóbbrendű volt, mint a magánbankoké (lásd a fenti 16–20. táblázatot). Ezért a tárgyalási pozíciójuk gyengébb volt. Ugyanakkor a magánhitelezők követeléseinek rendezését követően az állami hitelezők biztosítékának minősége jelentősen javult, ezzel biztosabbá vált, hogy még akkor is, ha a terv nem az előrejelzések szerinti eredménnyel járna, elfogadható megtérülési arányt érhetnének el az eszközökből. |
| --- | --- |

(194)

A Bizottság először is megállapítja, hogy az állami hitelezők csak korlátozott biztosítékkal rendelkeztek, és hogy a biztosítékuk alsóbbrendű volt, mint a magánbankoké (lásd a fenti 16–20. táblázatot). Ezért a tárgyalási pozíciójuk gyengébb volt. Ugyanakkor a magánhitelezők követeléseinek rendezését követően az állami hitelezők biztosítékának minősége jelentősen javult, ezzel biztosabbá vált, hogy még akkor is, ha a terv nem az előrejelzések szerinti eredménnyel járna, elfogadható megtérülési arányt érhetnének el az eszközökből.

| (195) | Másodszor a Bizottság megállapítja, hogy a terv alapjául szolgáló feltételezések alapján az állami hitelezők jelentősen magasabb megtérülési arányra számíthattak, mint a magánhitelezők, akik a gyors rendezést választották. |
| --- | --- |

(195)

Másodszor a Bizottság megállapítja, hogy a terv alapjául szolgáló feltételezések alapján az állami hitelezők jelentősen magasabb megtérülési arányra számíthattak, mint a magánhitelezők, akik a gyors rendezést választották.

| (196) | Harmadszor a Bizottság megállapítja, hogy a magánhitelezők biztosítékokat kaptak a PZL Hydral és a PZL Wrocław részéről azt illetően, hogy minden új tartozást időben megfizetnek. |
| --- | --- |

(196)

Harmadszor a Bizottság megállapítja, hogy a magánhitelezők biztosítékokat kaptak a PZL Hydral és a PZL Wrocław részéről azt illetően, hogy minden új tartozást időben megfizetnek.

| (197) | Negyedszer a Bizottság megjegyzi, hogy a fennálló követeléseket illetően a PZL Hydral beleegyezett egy olyan fizetési ütemezésbe, amely szerint az adósság egy részét részletekben törleszti, a maradékot pedig akkor fizeti vissza, amikor ismertté válnak az eszközök és leányvállalatok eladásából származó bevételek. Ezek a fizetések jelentős fejlődést jelentettek a terv elfogadása előtti években elért megtérüléshez képest: 2008-ban, a terv első évében a PZL Hydral 54,6 millió PLN-t fizetett vissza, szemben a 2007. évi mindössze 9,5 millió PLN-nel (lásd a 21. táblázatot). |
| --- | --- |

(197)

Negyedszer a Bizottság megjegyzi, hogy a fennálló követeléseket illetően a PZL Hydral beleegyezett egy olyan fizetési ütemezésbe, amely szerint az adósság egy részét részletekben törleszti, a maradékot pedig akkor fizeti vissza, amikor ismertté válnak az eszközök és leányvállalatok eladásából származó bevételek. Ezek a fizetések jelentős fejlődést jelentettek a terv elfogadása előtti években elért megtérüléshez képest: 2008-ban, a terv első évében a PZL Hydral 54,6 millió PLN-t fizetett vissza, szemben a 2007. évi mindössze 9,5 millió PLN-nel (lásd a 21. táblázatot).

| (198) | A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy e garanciák és a PZL Hydraltól kapott biztosítékok alapján az állami hitelezők úgy jártak el, ahogyan egy hasonló helyzetben lévő magánhitelező eljárt volna. |
| --- | --- |

(198)

A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy e garanciák és a PZL Hydraltól kapott biztosítékok alapján az állami hitelezők úgy jártak el, ahogyan egy hasonló helyzetben lévő magánhitelező eljárt volna.

| (199) | A Bizottság megjegyzi azt is, hogy a/az [...]-val/vel és a/az [...]-val/vel folytatott tárgyalások kudarca miatt (lásd a (94) preambulumbekezdést) a terv tényleges megvalósítása hosszabb ideig tartott, mint kezdetben tervezték. A Bizottság megítélése szerint ez a kockázat benne rejlett a pénzt beszedő közintézmények tervhez adott hozzájárulásában. |
| --- | --- |

(199)

A Bizottság megjegyzi azt is, hogy a/az [...]-val/vel és a/az [...]-val/vel folytatott tárgyalások kudarca miatt (lásd a (94) preambulumbekezdést) a terv tényleges megvalósítása hosszabb ideig tartott, mint kezdetben tervezték. A Bizottság megítélése szerint ez a kockázat benne rejlett a pénzt beszedő közintézmények tervhez adott hozzájárulásában.

| (200) | A PZL Hydral és az állami hitelezői közötti végső rendezést a 26. táblázat szemlélteti. Miután a/az [...] által tett ajánlatot követően megállapították a PZL Wrocław eladási árát, az állami hitelezők hozzájárultak a PZL Hydral eszközeinek értékesítéséből, tőkeinjekciók nélkül történő rendezéshez, a magánhitelezői szabállyal összhangban, figyelembe véve a követeléseik értékét és a biztosítékuk minőségét (lásd a (96) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(200)

A PZL Hydral és az állami hitelezői közötti végső rendezést a 26. táblázat szemlélteti. Miután a/az [...] által tett ajánlatot követően megállapították a PZL Wrocław eladási árát, az állami hitelezők hozzájárultak a PZL Hydral eszközeinek értékesítéséből, tőkeinjekciók nélkül történő rendezéshez, a magánhitelezői szabállyal összhangban, figyelembe véve a követeléseik értékét és a biztosítékuk minőségét (lásd a (96) preambulumbekezdést).

| (201) | A Bizottságnak ezért meg kell határoznia, hogy tőkeinjekciók nélküli értékesítés esetén az egyes állami hitelezők jobban járnak-e, mint csőd esetén, és hogy a/az [...]-nak/nek való eladás-e a legjobb értékesítési forgatókönyv, amelyre az állami hitelezők számíthatnak. |
| --- | --- |

(201)

A Bizottságnak ezért meg kell határoznia, hogy tőkeinjekciók nélküli értékesítés esetén az egyes állami hitelezők jobban járnak-e, mint csőd esetén, és hogy a/az [...]-nak/nek való eladás-e a legjobb értékesítési forgatókönyv, amelyre az állami hitelezők számíthatnak.

| (202) | Minden állami hitelező nagyobb megtérülést ér el, mint a magánhitelezők (lásd a (134) preambulumbekezdést), kivéve a Pénzügyminisztériumot, amelynek azonban nem volt biztosítéka, így nem hasonlítható az első ranghelyű biztosítékkal rendelkező magánhitelezőkhöz (lásd a (32) és (34) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(202)

Minden állami hitelező nagyobb megtérülést ér el, mint a magánhitelezők (lásd a (134) preambulumbekezdést), kivéve a Pénzügyminisztériumot, amelynek azonban nem volt biztosítéka, így nem hasonlítható az első ranghelyű biztosítékkal rendelkező magánhitelezőkhöz (lásd a (32) és (34) preambulumbekezdést).

| (203) | Meg kell jegyezni azt is, hogy az IÜ által megrendelt Ernst&Young-tanulmány összehasonlította azokat az összegeket, amelyekre az egyes állami hitelezők számíthatnának a csőd és az értékesítés (amelyre 2010-ben sor került) esetén (lásd a (137) preambulumbekezdést). A tanulmány arra a következtetésre jut, hogy az értékesítés esetén minden állami hitelező jobban jár. |
| --- | --- |

(203)

Meg kell jegyezni azt is, hogy az IÜ által megrendelt Ernst&Young-tanulmány összehasonlította azokat az összegeket, amelyekre az egyes állami hitelezők számíthatnának a csőd és az értékesítés (amelyre 2010-ben sor került) esetén (lásd a (137) preambulumbekezdést). A tanulmány arra a következtetésre jut, hogy az értékesítés esetén minden állami hitelező jobban jár.

| (204) | A Bizottság a fenti (188) és (189) preambulumbekezdésekben hivatkozott ítélkezési gyakorlat alapján kritikusan értékelte az Ernst&Young tanulmányát, hogy megállapítsa, a tanulmány megállapításai kiállják-e az alapos vizsgálat próbáját, és azt mutatják-e, hogy azzal, hogy hozzájárultak a rendezéshez, az egyes állami hitelezők a hasonló helyzetben lévő magánhitelezőkhöz hasonlóan jártak el. |
| --- | --- |

(204)

A Bizottság a fenti (188) és (189) preambulumbekezdésekben hivatkozott ítélkezési gyakorlat alapján kritikusan értékelte az Ernst&Young tanulmányát, hogy megállapítsa, a tanulmány megállapításai kiállják-e az alapos vizsgálat próbáját, és azt mutatják-e, hogy azzal, hogy hozzájárultak a rendezéshez, az egyes állami hitelezők a hasonló helyzetben lévő magánhitelezőkhöz hasonlóan jártak el.

| (205) | Először is a Bizottság megállapítja, hogy az Ernst&Young tanulmánya módszerként az európai bíróságok idevágó ítélkezési gyakorlatát használta a magánhitelezői szabály értékelésére, és figyelembe vette az egyes állami hitelezők helyzetét, a biztosítékaikat, a rangsorukat és azt, hogy felszámolás esetén a hitelező milyen összeghez jutna hozzá. |
| --- | --- |

(205)

Először is a Bizottság megállapítja, hogy az Ernst&Young tanulmánya módszerként az európai bíróságok idevágó ítélkezési gyakorlatát használta a magánhitelezői szabály értékelésére, és figyelembe vette az egyes állami hitelezők helyzetét, a biztosítékaikat, a rangsorukat és azt, hogy felszámolás esetén a hitelező milyen összeghez jutna hozzá.

| (206) | E határozat 26. táblázata azt mutatja, hogy ezen értékelés alapján minden állami hitelező (a Társadalombiztosítási Hivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal, Wrocław Város Tanácsa, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal és a Pénzügyminisztérium) jobban jár a PZL Hydral összes eszközének értékesítése esetén, vagyis mindegyikük a fennálló követelései nagyobb hányadát szerzi vissza, mint a felszámoláshoz vezető csőd-forgatókönyv esetén, figyelembe véve az állami hitelezők rangsorát és a biztosítékaikat (lásd a (134) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(206)

E határozat 26. táblázata azt mutatja, hogy ezen értékelés alapján minden állami hitelező (a Társadalombiztosítási Hivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal, Wrocław Város Tanácsa, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal és a Pénzügyminisztérium) jobban jár a PZL Hydral összes eszközének értékesítése esetén, vagyis mindegyikük a fennálló követelései nagyobb hányadát szerzi vissza, mint a felszámoláshoz vezető csőd-forgatókönyv esetén, figyelembe véve az állami hitelezők rangsorát és a biztosítékaikat (lásd a (134) preambulumbekezdést).

| (207) | A Bizottság ezután meggyőződött az Ernst&Young által kidolgozott csőd-forgatókönyv valószerűségéről. Az értékelés kiindulópontja az, hogy a PZL Hydral értéke nulla, a tartozásai pedig messze meghaladják az eszközei és leányvállalatai értékét. Így a csőd-forgatókönyv esetén minden hitelező csak a fennálló követelései biztosítékkal biztosított hányadát tudná behajtani, amennyiben a ranghely lehetővé teszi, hogy részesüljön a biztosított eszközök felszámolási értékéből. |
| --- | --- |

(207)

A Bizottság ezután meggyőződött az Ernst&Young által kidolgozott csőd-forgatókönyv valószerűségéről. Az értékelés kiindulópontja az, hogy a PZL Hydral értéke nulla, a tartozásai pedig messze meghaladják az eszközei és leányvállalatai értékét. Így a csőd-forgatókönyv esetén minden hitelező csak a fennálló követelései biztosítékkal biztosított hányadát tudná behajtani, amennyiben a ranghely lehetővé teszi, hogy részesüljön a biztosított eszközök felszámolási értékéből.

| (208) | A 16–20. táblázatok az egyes állami hitelezők biztosítékait ismertetik. Azt, hogy a PZL Hydral fizetésképtelenné nyilvánítása esetén az egyes állami hitelezőket milyen mértékben elégítik ki a biztosítékukból, figyelembe véve annak ranghelyét, a (131) preambulumbekezdés írja le. Az ingatlan szükségeladási értékének megbecsléséhez az Ernst&Young a vállalat részét képező eszközök aktuális valós értékét vette alapul, összhangban az ingatlanra, gépekre és berendezésekre vonatkozó IAS 16 nemzetközi számviteli standard (IAS) 30. pontjával (42). A Bizottság megjegyzi, hogy ezen IAS haszálata az EU-ban kötelező és így megfelelő kiindulási pont a felszámolási érték meghatározásához. A Bizottság ésszerűnek tartja, hogy ezen eszközök csődeljárásbeli értéke a szükségeladás során 50 %-kal csökken, mivel az eszközöket külön-külön értékesítik, másrészt nem lehet majd a működő vállalkozás szabályát alkalmazni, mivel a gazdasági válságban csökkent az ipari eszközök iránti kereslet, valamint ez az érték meghaladja a Lengyelországban csőd esetén értékesített eszközök eladásából származó átlagos bevételt, amely a valós értékükhöz képest 26,86 %. |
| --- | --- |

(208)

A 16–20. táblázatok az egyes állami hitelezők biztosítékait ismertetik. Azt, hogy a PZL Hydral fizetésképtelenné nyilvánítása esetén az egyes állami hitelezőket milyen mértékben elégítik ki a biztosítékukból, figyelembe véve annak ranghelyét, a (131) preambulumbekezdés írja le. Az ingatlan szükségeladási értékének megbecsléséhez az Ernst&Young a vállalat részét képező eszközök aktuális valós értékét vette alapul, összhangban az ingatlanra, gépekre és berendezésekre vonatkozó IAS 16 nemzetközi számviteli standard (IAS) 30. pontjával (42). A Bizottság megjegyzi, hogy ezen IAS haszálata az EU-ban kötelező és így megfelelő kiindulási pont a felszámolási érték meghatározásához. A Bizottság ésszerűnek tartja, hogy ezen eszközök csődeljárásbeli értéke a szükségeladás során 50 %-kal csökken, mivel az eszközöket külön-külön értékesítik, másrészt nem lehet majd a működő vállalkozás szabályát alkalmazni, mivel a gazdasági válságban csökkent az ipari eszközök iránti kereslet, valamint ez az érték meghaladja a Lengyelországban csőd esetén értékesített eszközök eladásából származó átlagos bevételt, amely a valós értékükhöz képest 26,86 %.

| (209) | A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy minden állami hitelező jobban jár a/az [...] részére történő értékesítésre vonatkozó forgatókönyv szerint, mint egy csőd-forgatókönyv szerint. |
| --- | --- |

(209)

A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy minden állami hitelező jobban jár a/az [...] részére történő értékesítésre vonatkozó forgatókönyv szerint, mint egy csőd-forgatókönyv szerint.

| (210) | A későbbiekben kell meghatározni, hogy a/az [...] ajánlata-e a legjobb, amelyre az állami hitelezők számíthatnak. A Bizottság megállapítja, hogy amikor 2009 első felében nyilvánvalóvá vált, hogy a/az [...] ajánlatában foglalt feltételek nem teljesültek, a/az [...] volt az egyetlen vevő, aki érdeklődött a PZL Wrocław részvényeinek megvásárlása iránt. Az érdeklődés kifejezésére való felhívás közzététele és a lehetséges befektetők 2008 májusától kezdődő aktív keresése (lásd a (90) és azt követő preambulumbekezdéseket) ellenére más befektetők nem jelentkeztek. Ezért az állami hitelezők ésszerű alapon nem számíthattak arra, hogy bármely más befektető jobb árat kínálna a jövőben. |
| --- | --- |

(210)

A későbbiekben kell meghatározni, hogy a/az [...] ajánlata-e a legjobb, amelyre az állami hitelezők számíthatnak. A Bizottság megállapítja, hogy amikor 2009 első felében nyilvánvalóvá vált, hogy a/az [...] ajánlatában foglalt feltételek nem teljesültek, a/az [...] volt az egyetlen vevő, aki érdeklődött a PZL Wrocław részvényeinek megvásárlása iránt. Az érdeklődés kifejezésére való felhívás közzététele és a lehetséges befektetők 2008 májusától kezdődő aktív keresése (lásd a (90) és azt követő preambulumbekezdéseket) ellenére más befektetők nem jelentkeztek. Ezért az állami hitelezők ésszerű alapon nem számíthattak arra, hogy bármely más befektető jobb árat kínálna a jövőben.

| (211) | Ezen az alapon a Bizottság úgy véli, hogy azzal, hogy 2010-ben hozzájárultak a 26. táblázatban bemutatott rendezési struktúrához, az állami hitelezők úgy jártak el, mint egy magánhitelező, amely egy pénzügyi nehézségekkel küzdő adóstól igyekszik behajtani a neki járó összegeket. Az állami hitelezők tehát nem juttatták előnyhöz a PZL Hydralt. Ennek megfelelően a fennálló követeléseknek az Ernst&Young-tanulmány szerinti, a köztartozások részleges elengedése formájában történő rendezése nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(211)

Ezen az alapon a Bizottság úgy véli, hogy azzal, hogy 2010-ben hozzájárultak a 26. táblázatban bemutatott rendezési struktúrához, az állami hitelezők úgy jártak el, mint egy magánhitelező, amely egy pénzügyi nehézségekkel küzdő adóstól igyekszik behajtani a neki járó összegeket. Az állami hitelezők tehát nem juttatták előnyhöz a PZL Hydralt. Ennek megfelelően a fennálló követeléseknek az Ernst&Young-tanulmány szerinti, a köztartozások részleges elengedése formájában történő rendezése nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.

VIII.4   A PZL Wrocławot illető intézkedések

| (212) | A Bizottságnak el kell döntenie, hogy a 2007. évi kölcsön előnyhöz juttatta-e a PZL Wrocławot. Ebből a célból a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy egy magánbefektető („piacgazdasági befektető elve”) ugyanolyan feltételek mellett kötötte-e volna meg a kérdéses ügyletet, és ha nem, akkor milyen feltételek mellett kötötte volna azt meg (43). |
| --- | --- |

(212)

A Bizottságnak el kell döntenie, hogy a 2007. évi kölcsön előnyhöz juttatta-e a PZL Wrocławot. Ebből a célból a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy egy magánbefektető („piacgazdasági befektető elve”) ugyanolyan feltételek mellett kötötte-e volna meg a kérdéses ügyletet, és ha nem, akkor milyen feltételek mellett kötötte volna azt meg (43).

| (213) | A Bizottság megállapítja, hogy annak érdekében, hogy megbizonyosodjon róla, hogy a vállalatban már részesedést szerzett állami szerv által nyújtott kölcsön megfelel-e a piacgazdasági befektető elvének, a befektetést egy olyan magán vagyonkezelő vállalat vagy magán vállalatcsoport befektetéseihez kell hasonlítania, amely strukturális politikát folytat és a hosszabb távú kilátások vezérlik (44). |
| --- | --- |

(213)

A Bizottság megállapítja, hogy annak érdekében, hogy megbizonyosodjon róla, hogy a vállalatban már részesedést szerzett állami szerv által nyújtott kölcsön megfelel-e a piacgazdasági befektető elvének, a befektetést egy olyan magán vagyonkezelő vállalat vagy magán vállalatcsoport befektetéseihez kell hasonlítania, amely strukturális politikát folytat és a hosszabb távú kilátások vezérlik (44).

| (214) | A Bizottság azt a nézetet vallja, hogy az IÜ nem külső hitelező, amely azért fektet be, hogy a befektetése megtérülése alapján kamat formájában jelentkező nyereségre tegyen szert, hanem a PZL Hydral részvényeinek több mint 90 %-ával rendelkező részvényes, a PZL Hydral pedig a PZL Wrocław részvényeinek 100 %-ával rendelkezik. Ezért meg kell állapítani, hogy azonos körülmények között egy magánbefektető is nyújtotta-e volna a 2007. évi kölcsönt. |
| --- | --- |

(214)

A Bizottság azt a nézetet vallja, hogy az IÜ nem külső hitelező, amely azért fektet be, hogy a befektetése megtérülése alapján kamat formájában jelentkező nyereségre tegyen szert, hanem a PZL Hydral részvényeinek több mint 90 %-ával rendelkező részvényes, a PZL Hydral pedig a PZL Wrocław részvényeinek 100 %-ával rendelkezik. Ezért meg kell állapítani, hogy azonos körülmények között egy magánbefektető is nyújtotta-e volna a 2007. évi kölcsönt.

| (215) | Ami a PZL Wrocław számára nyújtott 2007. évi kölcsönt illeti, a Bizottság először is megállapítja, hogy azt a PZL Wrocław számára nyújtották, amely abban az időben egy pénzügyileg életképes vállalat volt és a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében nem küzdött pénzügyi nehézségekkel (lásd a (47) és (48) preambulumbekezdést). Ehelyett egy új, adósságoktól mentes vállalat volt, amely máris jelentős számú megrendelést könyvelhetett el, főként a vele már hosszabb ideje üzleti kapcsolatban álló lengyel Védelmi Minisztériummal kötött szerződések formájában. |
| --- | --- |

(215)

Ami a PZL Wrocław számára nyújtott 2007. évi kölcsönt illeti, a Bizottság először is megállapítja, hogy azt a PZL Wrocław számára nyújtották, amely abban az időben egy pénzügyileg életképes vállalat volt és a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében nem küzdött pénzügyi nehézségekkel (lásd a (47) és (48) preambulumbekezdést). Ehelyett egy új, adósságoktól mentes vállalat volt, amely máris jelentős számú megrendelést könyvelhetett el, főként a vele már hosszabb ideje üzleti kapcsolatban álló lengyel Védelmi Minisztériummal kötött szerződések formájában.

| (216) | A Bizottság megállapítja, hogy az IÜ a befektetése megtérülését egy [...] %-os adósság–részvény swapügylet útján, majd a PZL Wrocław e hányadának egy magánbefektető számára történő (becslések szerint [...]-ért való) értékesítése útján remélte biztosítani, ahogyan az a tervben szerepel. |
| --- | --- |

(216)

A Bizottság megállapítja, hogy az IÜ a befektetése megtérülését egy [...] %-os adósság–részvény swapügylet útján, majd a PZL Wrocław e hányadának egy magánbefektető számára történő (becslések szerint [...]-ért való) értékesítése útján remélte biztosítani, ahogyan az a tervben szerepel.

| (217) | Az IÜ figyelembe vette a/az [...]-val/vel folytatott, folyamatban lévő tárgyalásokat (lásd a (74) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(217)

Az IÜ figyelembe vette a/az [...]-val/vel folytatott, folyamatban lévő tárgyalásokat (lásd a (74) preambulumbekezdést).

| (218) | Annak megállapításához, hogy az IÜ a magánbefektetői elvnek megfelelően járt-e el, szükséges tehát annak meghatározása, hogy az IÜ milyen vételárat várhatott a részesedéséért, milyen szintű volt a kockázat, és hogy a befektetésnek az ebből az értékesítésből következő megtérülése arányos volt-e az IÜ által vállalt kockázattal. |
| --- | --- |

(218)

Annak megállapításához, hogy az IÜ a magánbefektetői elvnek megfelelően járt-e el, szükséges tehát annak meghatározása, hogy az IÜ milyen vételárat várhatott a részesedéséért, milyen szintű volt a kockázat, és hogy a befektetésnek az ebből az értékesítésből következő megtérülése arányos volt-e az IÜ által vállalt kockázattal.

| (219) | A kölcsön nyújtása előtt az IÜ megrendelt egy tanulmányt egy független szakértőtől annak érdekében, hogy megállapítsa a PZL Wrocław PZL Hydralról való leválása utáni értékét (lásd a (66) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(219)

A kölcsön nyújtása előtt az IÜ megrendelt egy tanulmányt egy független szakértőtől annak érdekében, hogy megállapítsa a PZL Wrocław PZL Hydralról való leválása utáni értékét (lásd a (66) preambulumbekezdést).

| (220) | A Bizottság kritikusan értékelte ezt a tanulmányt, és arra a következtetésre jutott, hogy ésszerűen legalább [...] vételárra lehetett számítani (lásd a (71) és azt követő preambulumbekezdéseket). A részvények körülbelül [...] %-ának értékesítésével tehát az IÜ egy sikeres értékesítés esetén legalább 48,5 millió PLN értékű, számottevő megtérülésre számíthatott. |
| --- | --- |

(220)

A Bizottság kritikusan értékelte ezt a tanulmányt, és arra a következtetésre jutott, hogy ésszerűen legalább [...] vételárra lehetett számítani (lásd a (71) és azt követő preambulumbekezdéseket). A részvények körülbelül [...] %-ának értékesítésével tehát az IÜ egy sikeres értékesítés esetén legalább 48,5 millió PLN értékű, számottevő megtérülésre számíthatott.

| (221) | A Bizottság tudomásul veszi, hogy a privatizáció mindig jelentős kockázatokat rejt magában. Ebben az esetben az első kísérlet már sikertelen volt. Ugyanakkor a Bizottság megállapítja, hogy a lengyel légi közlekedési és védelmi vállalatra vonatkozó átfogó kilátások viszonylag stabilak voltak, figyelembe véve a lengyel hadsereg folyamatban lévő külföldi kötelezettségeit és Lengyelországnak a NATO felé fennálló kötelezettségeit a védelmi kapacitását illetően. Továbbá – tekintettel arra, hogy speciális engedélyekre van szükség – a vonatkozó piaci szegmensre való belépés előtti akadályok jelentősek, ami viszont növeli a már régebben működő szereplők vonzerejét. |
| --- | --- |

(221)

A Bizottság tudomásul veszi, hogy a privatizáció mindig jelentős kockázatokat rejt magában. Ebben az esetben az első kísérlet már sikertelen volt. Ugyanakkor a Bizottság megállapítja, hogy a lengyel légi közlekedési és védelmi vállalatra vonatkozó átfogó kilátások viszonylag stabilak voltak, figyelembe véve a lengyel hadsereg folyamatban lévő külföldi kötelezettségeit és Lengyelországnak a NATO felé fennálló kötelezettségeit a védelmi kapacitását illetően. Továbbá – tekintettel arra, hogy speciális engedélyekre van szükség – a vonatkozó piaci szegmensre való belépés előtti akadályok jelentősek, ami viszont növeli a már régebben működő szereplők vonzerejét.

| (222) | A Bizottság megállapítja azt is, hogy a beruházás várt megtérülése megfelelően fontos volt ahhoz, hogy indokoljon egy viszonylag magas kockázatot, és hogy az IÜ ráadásul biztosítékot is kapott egy gépekre vonatkozó, 5,5 millió PLN értékű bejegyzett zálogjog és a részvények [...] %-ára vonatkozó közönséges zálogjog formájában (lásd a (65) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(222)

A Bizottság megállapítja azt is, hogy a beruházás várt megtérülése megfelelően fontos volt ahhoz, hogy indokoljon egy viszonylag magas kockázatot, és hogy az IÜ ráadásul biztosítékot is kapott egy gépekre vonatkozó, 5,5 millió PLN értékű bejegyzett zálogjog és a részvények [...] %-ára vonatkozó közönséges zálogjog formájában (lásd a (65) preambulumbekezdést).

| (223) | Ezen az alapon a Bizottság meggyőződött arról, hogy a 2007. évi kölcsönt a magánbefektetői elvvel összhangban nyújtották, így az nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(223)

Ezen az alapon a Bizottság meggyőződött arról, hogy a 2007. évi kölcsönt a magánbefektetői elvvel összhangban nyújtották, így az nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.

| (224) | A Bizottságnak el kell döntenie, hogy a 2008. évi kölcsön előnyhöz juttatta-e a PZL Wrocławot. A Bizottság ebből a célból és az ott meghatározott okokból a (212)–(214) preambulumbekezdésben meghatározott magánbefektetői elvet fogja alkalmazni. |
| --- | --- |

(224)

A Bizottságnak el kell döntenie, hogy a 2008. évi kölcsön előnyhöz juttatta-e a PZL Wrocławot. A Bizottság ebből a célból és az ott meghatározott okokból a (212)–(214) preambulumbekezdésben meghatározott magánbefektetői elvet fogja alkalmazni.

| (225) | Ami a PZL Wrocław számára nyújtott 2008. évi kölcsönt illeti, a Bizottság először is megállapítja, hogy azt a PZL Wrocław számára nyújtották, amely abban az időben egy pénzügyileg életképes vállalat volt, és a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében nem küzdött pénzügyi nehézségekkel. Ehelyett egy új, adósságmentes vállalat volt, amely máris jelentős számú megrendelést könyvelhetett el, főként a Védelmi Minisztériummal kötött, [...] összegű szerződések formájában (lásd a (48) preambulumbekezdést). A Bizottság úgy véli, hogy ezt a kölcsönt kifejezetten a Védelmi Minisztériumtól érkezett, egyre nagyobb számú megrendelés feldolgozásának céljából nyújtották. Ezen túlmenően 2008-ban a vállalat egy operatív lízing formájában magánfinanszírozásban részesült (lásd a (87) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(225)

Ami a PZL Wrocław számára nyújtott 2008. évi kölcsönt illeti, a Bizottság először is megállapítja, hogy azt a PZL Wrocław számára nyújtották, amely abban az időben egy pénzügyileg életképes vállalat volt, és a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében nem küzdött pénzügyi nehézségekkel. Ehelyett egy új, adósságmentes vállalat volt, amely máris jelentős számú megrendelést könyvelhetett el, főként a Védelmi Minisztériummal kötött, [...] összegű szerződések formájában (lásd a (48) preambulumbekezdést). A Bizottság úgy véli, hogy ezt a kölcsönt kifejezetten a Védelmi Minisztériumtól érkezett, egyre nagyobb számú megrendelés feldolgozásának céljából nyújtották. Ezen túlmenően 2008-ban a vállalat egy operatív lízing formájában magánfinanszírozásban részesült (lásd a (87) preambulumbekezdést).

| (226) | A Bizottság megállapítja, hogy az IÜ a 2008. évi kölcsönt kevéssel a/az [...]-val/vel folytatott, a PZL Wrocław értékesítésére vonatkozó tárgyalások (lásd a (74) preambulumbekezdést) várt lezárása előtt nyújtotta. Azért tett így, hogy áthidaló kölcsönt nyújtson a megállapodás lezárása előtti időszakra, amikor a PZL Wrocławnak gyorsan kellett bővítenie a kapacitását, hogy megbirkózzon a Védelmi Minisztérium növekvő számú megrendeléseivel. A kölcsön nyújtásakor az IÜ fő motivációja tehát az volt, hogy biztosítsa, hogy a vállalat kihasználhassa az üzleti lehetőségeket a/az [...]-val/vel való megállapodás lezárása előtt, és hogy biztosítsa, hogy a megállapodást gyorsan megkössék. |
| --- | --- |

(226)

A Bizottság megállapítja, hogy az IÜ a 2008. évi kölcsönt kevéssel a/az [...]-val/vel folytatott, a PZL Wrocław értékesítésére vonatkozó tárgyalások (lásd a (74) preambulumbekezdést) várt lezárása előtt nyújtotta. Azért tett így, hogy áthidaló kölcsönt nyújtson a megállapodás lezárása előtti időszakra, amikor a PZL Wrocławnak gyorsan kellett bővítenie a kapacitását, hogy megbirkózzon a Védelmi Minisztérium növekvő számú megrendeléseivel. A kölcsön nyújtásakor az IÜ fő motivációja tehát az volt, hogy biztosítsa, hogy a vállalat kihasználhassa az üzleti lehetőségeket a/az [...]-val/vel való megállapodás lezárása előtt, és hogy biztosítsa, hogy a megállapodást gyorsan megkössék.

| (227) | A Bizottság megállapítja, hogy a kölcsön összege csak 4 millió PLN, ez az összeg szükséges a Védelmi Minisztérium megnövekedett igényeinek kielégítéséhez szükséges eszközök beszerzéséhez. |
| --- | --- |

(227)

A Bizottság megállapítja, hogy a kölcsön összege csak 4 millió PLN, ez az összeg szükséges a Védelmi Minisztérium megnövekedett igényeinek kielégítéséhez szükséges eszközök beszerzéséhez.

| (228) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a kölcsönt gépekre vonatkozó, 2,8 millió PLN értékű bejegyzett zálogjoggal és kereskedelmi szerződésekből eredő követelésekre vonatkozó, 5,2 millió PLN értékű közönséges zálogjoggal biztosították, és hogy a kölcsön változó kamatlába megfelelt a Bizottság által közzétett, alkalmazandó referencia-kamatlábnak (lásd a (83) preambulumbekezdést). Mindazonáltal a 2008. évi kölcsön nyújtása előtt az IÜ megvizsgálta a PZL Wrocław pénzügyi helyzetét, és nyereségesnek találta a vállalatot. Ennek alapján az IÜ számíthatott arra, hogy a PZL Wrocław elegendő pénzforgalmat generál a kölcsön visszafizetéséhez és ahhoz, hogy az IÜ befektetése megtérüljön. |
| --- | --- |

(228)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a kölcsönt gépekre vonatkozó, 2,8 millió PLN értékű bejegyzett zálogjoggal és kereskedelmi szerződésekből eredő követelésekre vonatkozó, 5,2 millió PLN értékű közönséges zálogjoggal biztosították, és hogy a kölcsön változó kamatlába megfelelt a Bizottság által közzétett, alkalmazandó referencia-kamatlábnak (lásd a (83) preambulumbekezdést). Mindazonáltal a 2008. évi kölcsön nyújtása előtt az IÜ megvizsgálta a PZL Wrocław pénzügyi helyzetét, és nyereségesnek találta a vállalatot. Ennek alapján az IÜ számíthatott arra, hogy a PZL Wrocław elegendő pénzforgalmat generál a kölcsön visszafizetéséhez és ahhoz, hogy az IÜ befektetése megtérüljön.

| (229) | A Bizottság megjegyzi, hogy a vállalat eladásának folyamatában egy többségi tulajdonos részéről normális üzleti magatartás, hogy kis összegű áthidaló kölcsönt nyújt, ha a kölcsön szükséges az üzleti lehetőségek kihasználásához és biztosítja, hogy az értékesítés zökkenőmentesen megtörténjen. A Bizottság úgy véli, hogy a 2008. évi kölcsönt, amelyet továbbá megfelelően biztosítottak és a referencia-kamatlábnak megfelelő kamattal járt, az IDA ennek a logikának megfelelően nyújtotta. |
| --- | --- |

(229)

A Bizottság megjegyzi, hogy a vállalat eladásának folyamatában egy többségi tulajdonos részéről normális üzleti magatartás, hogy kis összegű áthidaló kölcsönt nyújt, ha a kölcsön szükséges az üzleti lehetőségek kihasználásához és biztosítja, hogy az értékesítés zökkenőmentesen megtörténjen. A Bizottság úgy véli, hogy a 2008. évi kölcsönt, amelyet továbbá megfelelően biztosítottak és a referencia-kamatlábnak megfelelő kamattal járt, az IDA ennek a logikának megfelelően nyújtotta.

| (230) | Ezen az alapon a Bizottság meggyőződött arról, hogy a 2008. évi kölcsönt a piacgazdasági befektetői elvvel összhangban nyújtották, így az nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(230)

Ezen az alapon a Bizottság meggyőződött arról, hogy a 2008. évi kölcsönt a piacgazdasági befektetői elvvel összhangban nyújtották, így az nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.

| (231) | Azzal, hogy beleegyezett abba, hogy a tervben szereplő módon az adósságot először részesedésre cseréljék, majd a részesedés eladásából származó teljes bevételt átadják a PZL Hydralnak, hogy az rendezhesse a közintézmények felé fennálló tartozásait, az IÜ gyakorlatilag elengedett 17,2 millió PLN tartozást, és csak [> 1 053 196,36 PLN]-t hajtott be. |
| --- | --- |

(231)

Azzal, hogy beleegyezett abba, hogy a tervben szereplő módon az adósságot először részesedésre cseréljék, majd a részesedés eladásából származó teljes bevételt átadják a PZL Hydralnak, hogy az rendezhesse a közintézmények felé fennálló tartozásait, az IÜ gyakorlatilag elengedett 17,2 millió PLN tartozást, és csak [> 1 053 196,36 PLN]-t hajtott be.

| (232) | Meg kell állapítani, hogy az adósság–részvény swapügylettel az IÜ előnyben részesíti-e a PZL Wrocławot. Ebből a célból a Bizottságnak el kell döntenie, hogy az ügylet végrehajtásakor az IÜ megfelelt-e a (188) és (189) preambulumbekezdésben meghatározott magánbefektetői elvnek. |
| --- | --- |

(232)

Meg kell állapítani, hogy az adósság–részvény swapügylettel az IÜ előnyben részesíti-e a PZL Wrocławot. Ebből a célból a Bizottságnak el kell döntenie, hogy az ügylet végrehajtásakor az IÜ megfelelt-e a (188) és (189) preambulumbekezdésben meghatározott magánbefektetői elvnek.

| (233) | A Bizottság először is megállapítja, hogy a/az [...] 2009. évi ajánlata [...] [...]-val/vel alacsonyabb volt, mint a/az [...] 2008. évi ajánlata. A Bizottság úgy véli, hogy ez a különbség a PZL Wrocław helyzetének romlását tükrözi, a vállalat ugyanis 2008-ban nyereséges volt, jó kilátásokkal, míg 2009-ben a nehézségek jeleit mutatta, főként a Védelmi Minisztérium megrendeléseinek jelentős visszaesése miatt. |
| --- | --- |

(233)

A Bizottság először is megállapítja, hogy a/az [...] 2009. évi ajánlata [...] [...]-val/vel alacsonyabb volt, mint a/az [...] 2008. évi ajánlata. A Bizottság úgy véli, hogy ez a különbség a PZL Wrocław helyzetének romlását tükrözi, a vállalat ugyanis 2008-ban nyereséges volt, jó kilátásokkal, míg 2009-ben a nehézségek jeleit mutatta, főként a Védelmi Minisztérium megrendeléseinek jelentős visszaesése miatt.

| (234) | A Bizottság megállapítja továbbá, hogy az IÜ nem számíthatott arra, hogy a/az [...]-n kívül más vevőt talál a PZL Wrocław részvényeire, amelyeket az adósság–részvény swapügylet (lásd a (210) preambulumbekezdést) révén szerzett. Annak érdekében, hogy biztosítsa az ügylet sikerességét, az IÜ-nek biztosítania kellett, hogy képes rendezni az állami hitelezők követeléseit annyiban, amennyiben azok jelzáloggal rendelkeznek a PZL Wrocław eszközein, mivel egyébként nem lett volna olyan helyzetben, hogy eleget tegyen annak a kötelezettségének, hogy minden eszközt biztosítéktól mentesen ruházzon át. |
| --- | --- |

(234)

A Bizottság megállapítja továbbá, hogy az IÜ nem számíthatott arra, hogy a/az [...]-n kívül más vevőt talál a PZL Wrocław részvényeire, amelyeket az adósság–részvény swapügylet (lásd a (210) preambulumbekezdést) révén szerzett. Annak érdekében, hogy biztosítsa az ügylet sikerességét, az IÜ-nek biztosítania kellett, hogy képes rendezni az állami hitelezők követeléseit annyiban, amennyiben azok jelzáloggal rendelkeznek a PZL Wrocław eszközein, mivel egyébként nem lett volna olyan helyzetben, hogy eleget tegyen annak a kötelezettségének, hogy minden eszközt biztosítéktól mentesen ruházzon át.

| (235) | Továbbá amennyiben a PZL Wrocław értékesítése – amely esemény szolgált a köztartozások részleges visszafizetés útján való átütemezésének alapjául – nem történik meg, az adótörvénykönyv alapján az adóhatóságok végrehajtanák a követeléseiket (lásd a (144) preambulumbekezdést). Ezenkívül a PZL Wrocław pénzügyi helyzetére tekintettel az adásvételi megállapodás kudarca a PZL Wrocław csődjéhez vezetne (lásd az (52) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(235)

Továbbá amennyiben a PZL Wrocław értékesítése – amely esemény szolgált a köztartozások részleges visszafizetés útján való átütemezésének alapjául – nem történik meg, az adótörvénykönyv alapján az adóhatóságok végrehajtanák a követeléseiket (lásd a (144) preambulumbekezdést). Ezenkívül a PZL Wrocław pénzügyi helyzetére tekintettel az adásvételi megállapodás kudarca a PZL Wrocław csődjéhez vezetne (lásd az (52) preambulumbekezdést).

| (236) | A Bizottság tehát arra a következtetésre jut, hogy a 17,2 millió PLN tényleges elengedése elfogadásának egyetlen alternatívája a PZL Wrocław és a PZL Hydral felszámolása volt. |
| --- | --- |

(236)

A Bizottság tehát arra a következtetésre jut, hogy a 17,2 millió PLN tényleges elengedése elfogadásának egyetlen alternatívája a PZL Wrocław és a PZL Hydral felszámolása volt.

| (237) | Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése értékelte ezt a két forgatókönyvet. A Bizottság a fenti (188) és (189) preambulumbekezdésben hivatkozott ítélkezési gyakorlat alapján kritikusan értékelte az Ernst&Young tanulmányát, hogy megállapítsa, a tanulmány megállapításai kiállják-e az alapos vizsgálat próbáját, és azt mutatják-e, hogy azzal, hogy hozzájárult a rendezéshez, az IÜ a hasonló helyzetben lévő magánhitelezőkhöz hasonlóan járt el. |
| --- | --- |

(237)

Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése értékelte ezt a két forgatókönyvet. A Bizottság a fenti (188) és (189) preambulumbekezdésben hivatkozott ítélkezési gyakorlat alapján kritikusan értékelte az Ernst&Young tanulmányát, hogy megállapítsa, a tanulmány megállapításai kiállják-e az alapos vizsgálat próbáját, és azt mutatják-e, hogy azzal, hogy hozzájárult a rendezéshez, az IÜ a hasonló helyzetben lévő magánhitelezőkhöz hasonlóan járt el.

| (238) | A tanulmány arra a következtetésre jut, hogy csőd esetén a közönséges hitelezők nem kapnak semmit, mivel sok eszközt terhel zálogjog és jelzálog, és ezenkívül az adóhatóságok végrehajthatják a PZL Wrocław-val szembeni követeléseiket (lásd a (143) és azt követő preambulumbekezdéseket). A Bizottság ezt az információt a PZL Wrocław pénzügyi jelentéseinek vizsgálatával és a lengyel jog végrehajtásának elemzésével erősítette meg, és arra a következtetésre jutott, hogy az Ernst&Young értékelése megalapozott. |
| --- | --- |

(238)

A tanulmány arra a következtetésre jut, hogy csőd esetén a közönséges hitelezők nem kapnak semmit, mivel sok eszközt terhel zálogjog és jelzálog, és ezenkívül az adóhatóságok végrehajthatják a PZL Wrocław-val szembeni követeléseiket (lásd a (143) és azt követő preambulumbekezdéseket). A Bizottság ezt az információt a PZL Wrocław pénzügyi jelentéseinek vizsgálatával és a lengyel jog végrehajtásának elemzésével erősítette meg, és arra a következtetésre jutott, hogy az Ernst&Young értékelése megalapozott.

| (239) | Ebből következően a Bizottság úgy véli, hogy a követeléseken fennálló, a 2008. évi kölcsönt biztosító közönséges zálogjog a felszámolási forgatókönyvben értéktelen. Ezenkívül a részvények [...] %-án fennálló zálogjog is értéktelen a felszámolási forgatókönyv esetén, mert maguknak a részvényeknek az értéke nulla. |
| --- | --- |

(239)

Ebből következően a Bizottság úgy véli, hogy a követeléseken fennálló, a 2008. évi kölcsönt biztosító közönséges zálogjog a felszámolási forgatókönyvben értéktelen. Ezenkívül a részvények [...] %-án fennálló zálogjog is értéktelen a felszámolási forgatókönyv esetén, mert maguknak a részvényeknek az értéke nulla.

| (240) | Ezért tehát annak megállapítása érdekében, hogy az IÜ mit kapna a elszámolási forgatókönyv esetén, meg kell becsülni azt a nyereséget, amit a javára szóló bejegyzett zálogjoggal terhelt eszközök eladásából várhat. |
| --- | --- |

(240)

Ezért tehát annak megállapítása érdekében, hogy az IÜ mit kapna a elszámolási forgatókönyv esetén, meg kell becsülni azt a nyereséget, amit a javára szóló bejegyzett zálogjoggal terhelt eszközök eladásából várhat.

| (241) | Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése megállapítja, hogy azoknak a gépeknek a könyv szerinti értéke, amelyeken az IÜ a 2007. évi kölcsön biztosítására zálogjoggal rendelkezett, 5,5 millió PLN volt 2007-ben, míg a 2008. évi kölcsönt biztosító zálogjoggal terhelt gépek könyv szerinti értéke 2,8 millió PLN volt 2008-ban. |
| --- | --- |

(241)

Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése megállapítja, hogy azoknak a gépeknek a könyv szerinti értéke, amelyeken az IÜ a 2007. évi kölcsön biztosítására zálogjoggal rendelkezett, 5,5 millió PLN volt 2007-ben, míg a 2008. évi kölcsönt biztosító zálogjoggal terhelt gépek könyv szerinti értéke 2,8 millió PLN volt 2008-ban.

| (242) | Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítésében az IÜ javára bejegyzett zálogjogok felszámolási értéke értékelésének az alapja a PZL Wrocław auditált pénzügyi jelentéseiben szereplő eszközök könyv szerinti értéke volt (lásd a (151) és a (152) preambulumbekezdést) a 2010. január 31-i helyzet szerint, vagyis 2,1 millió PLN. |
| --- | --- |

(242)

Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítésében az IÜ javára bejegyzett zálogjogok felszámolási értéke értékelésének az alapja a PZL Wrocław auditált pénzügyi jelentéseiben szereplő eszközök könyv szerinti értéke volt (lásd a (151) és a (152) preambulumbekezdést) a 2010. január 31-i helyzet szerint, vagyis 2,1 millió PLN.

| (243) | A Bizottság úgy véli, hogy az ingó befektetett eszközök (amelyek zálogként szolgálnak a 2007. és 2008. évi kölcsönök kapcsán) könyv szerinti értéke, amint az az auditált pénzügyi jelentésekben szerepel, megfelelő kiindulópont a felszámolási értékük meghatározásához. A Bizottság először is megállapítja, hogy a könyv szerinti érték és a nettó eszközérték közötti hatalmas eltérés, amelyet a PZL Wrocławot értékelő 2008. évi tanulmány talált, az ingatlan értékének jelentős emelkedése miatt volt észlelhető. A gépek értékét nem korrigálták. Másodszor, a Bizottság megállapítja, hogy a zálog alapítása és az értékelés között eltelt idő rövidségére tekintettel semmi más sem utal arra, hogy a könyv szerinti érték nem tükrözi a gépek konzervatív módon megállapított értékét. |
| --- | --- |

(243)

A Bizottság úgy véli, hogy az ingó befektetett eszközök (amelyek zálogként szolgálnak a 2007. és 2008. évi kölcsönök kapcsán) könyv szerinti értéke, amint az az auditált pénzügyi jelentésekben szerepel, megfelelő kiindulópont a felszámolási értékük meghatározásához. A Bizottság először is megállapítja, hogy a könyv szerinti érték és a nettó eszközérték közötti hatalmas eltérés, amelyet a PZL Wrocławot értékelő 2008. évi tanulmány talált, az ingatlan értékének jelentős emelkedése miatt volt észlelhető. A gépek értékét nem korrigálták. Másodszor, a Bizottság megállapítja, hogy a zálog alapítása és az értékelés között eltelt idő rövidségére tekintettel semmi más sem utal arra, hogy a könyv szerinti érték nem tükrözi a gépek konzervatív módon megállapított értékét.

| (244) | Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése szerint felszámolás esetén ezeket az eszközöket szükségeladás során, 50 %-os árcsökkenés mellett kellene értékesíteni, és így tehát a várt érték 1 053 196,36 PLN. A Bizottság elismeri, hogy a gépekhez hasonló eszközök, amelyeket a felszámolás során eladásra kínálnak, általában a könyv szerinti értékük alatti áron kelnek el. |
| --- | --- |

(244)

Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése szerint felszámolás esetén ezeket az eszközöket szükségeladás során, 50 %-os árcsökkenés mellett kellene értékesíteni, és így tehát a várt érték 1 053 196,36 PLN. A Bizottság elismeri, hogy a gépekhez hasonló eszközök, amelyeket a felszámolás során eladásra kínálnak, általában a könyv szerinti értékük alatti áron kelnek el.

| (245) | A Bizottság úgy véli, hogy az Ernst&Young által említett és a fenti (147) preambulumbekezdésben kifejtett okokból indokolt az 50 %-os árcsökkenés. Úgy véli különösen, hogy a csőd esetére vonatkozó feltételezett értékük megállapítása olyan módszer használatával történt, amely megfelelőnek tekinthető az igények csőd által fenyegetett adósokkal szemben realizálható értékének megállapításához, figyelembe véve az értékesítendő gépek speciális típusát és az egy adott, olyan vásárlóra (a Védelmi Minisztériumra) jutó eladások mértékét, amely vásárló csökkenti a kiadásait, mivel alkalmazkodnia kell a válságból eredően visszaeső adóbevételekhez. |
| --- | --- |

(245)

A Bizottság úgy véli, hogy az Ernst&Young által említett és a fenti (147) preambulumbekezdésben kifejtett okokból indokolt az 50 %-os árcsökkenés. Úgy véli különösen, hogy a csőd esetére vonatkozó feltételezett értékük megállapítása olyan módszer használatával történt, amely megfelelőnek tekinthető az igények csőd által fenyegetett adósokkal szemben realizálható értékének megállapításához, figyelembe véve az értékesítendő gépek speciális típusát és az egy adott, olyan vásárlóra (a Védelmi Minisztériumra) jutó eladások mértékét, amely vásárló csökkenti a kiadásait, mivel alkalmazkodnia kell a válságból eredően visszaeső adóbevételekhez.

| (246) | A Bizottság így azt a következtetést vonja le, hogy az e döntés elfogadásakor rendelkezésére álló információk alapján az IÜ vissza nem fizetett kölcsöneinek csődeljárásbeli értéke 1 053 196,36 PLN volt. |
| --- | --- |

(246)

A Bizottság így azt a következtetést vonja le, hogy az e döntés elfogadásakor rendelkezésére álló információk alapján az IÜ vissza nem fizetett kölcsöneinek csődeljárásbeli értéke 1 053 196,36 PLN volt.

| (247) | Az értékesítési forgatókönyvben az IÜ vissza nem fizetett kölcsöneinek értéke magasabb volt, mivel a/az [...] [> 1 053 196,36 PLN]-t kínált az IÜ-nek. |
| --- | --- |

(247)

Az értékesítési forgatókönyvben az IÜ vissza nem fizetett kölcsöneinek értéke magasabb volt, mivel a/az [...] [> 1 053 196,36 PLN]-t kínált az IÜ-nek.

| (248) | A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az IÜ helyzetében lévő magánhitelező elfogadta volna 17,2 millió PLN elengedését, mert ésszerűen nem számíthatott arra, hogy csődeljárás során többhöz juthat hozzá a követeléseiből. A Bizottság ezek alapján tehát meggyőződött arról, hogy az IÜ-nek a 2010. évi adósság–részvény swapügylettel kapcsolatos eljárása megfelel a magánhitelezői elvnek, és hogy az adósság–részvény swapügylet nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(248)

A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az IÜ helyzetében lévő magánhitelező elfogadta volna 17,2 millió PLN elengedését, mert ésszerűen nem számíthatott arra, hogy csődeljárás során többhöz juthat hozzá a követeléseiből. A Bizottság ezek alapján tehát meggyőződött arról, hogy az IÜ-nek a 2010. évi adósság–részvény swapügylettel kapcsolatos eljárása megfelel a magánhitelezői elvnek, és hogy az adósság–részvény swapügylet nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.

IX.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (249) | A Bizottság megállapítja, hogy a lengyel hatóságok által bejelentett, majd később visszavont, 113 millió PLN értékű tőkeinjekciók hivatalos vizsgálata az eljárási rendelet 8. cikke szerint okafogyottá vált. |
| --- | --- |

(249)

A Bizottság megállapítja, hogy a lengyel hatóságok által bejelentett, majd később visszavont, 113 millió PLN értékű tőkeinjekciók hivatalos vizsgálata az eljárási rendelet 8. cikke szerint okafogyottá vált.

| (250) | Az állami hitelezők követeléseinek végre nem hajtását majd végül rendezését illetően a Bizottság azt állapítja meg, hogy az állami hitelezők a magánhitelezői szabálynak megfelelően jártak el. Ebből következően az állami hitelezők eljárása nem foglal magában az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást. |
| --- | --- |

(250)

Az állami hitelezők követeléseinek végre nem hajtását majd végül rendezését illetően a Bizottság azt állapítja meg, hogy az állami hitelezők a magánhitelezői szabálynak megfelelően jártak el. Ebből következően az állami hitelezők eljárása nem foglal magában az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást.

| (251) | A Bizottság azt állapítja meg, hogy a tervezett, az Iparfejlesztési Ügynökség által a módosított terv keretében végzett részleges adósság–részvény swapügylet nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak, mivel megfelel a magánhitelezői szabálynak. A Bizottság úgy véli továbbá, hogy a PZL Wrocław részére nyújtott 2007. és 2008. évi kölcsönök nem minősülnek az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak, mivel megfelelnek a magánbefektetői elvnek, |
| --- | --- |

(251)

A Bizottság azt állapítja meg, hogy a tervezett, az Iparfejlesztési Ügynökség által a módosított terv keretében végzett részleges adósság–részvény swapügylet nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak, mivel megfelel a magánhitelezői szabálynak. A Bizottság úgy véli továbbá, hogy a PZL Wrocław részére nyújtott 2007. és 2008. évi kölcsönök nem minősülnek az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak, mivel megfelelnek a magánbefektetői elvnek,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság úgy határozott, hogy a 113 millió PLN értékű tőkeinjekciókra vonatkozóan lezárja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást, tekintettel arra, hogy Lengyelország visszavonta bejelentését és a továbbiakban eláll a támogatásnyújtás szándékától.

2. cikk

(1)   A lengyel hatóságok PZL Hydrallal szembeni követeléseinek 1998 és 2007 közötti részleges végre nem hajtása és ezeknek az adósságoknak a 2007 és 2010 közötti rendezése nem minősül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.

(2)   Az IÜ által a PZL Wrocław részére 2007-ben (12,5 millió PLN) és 2008-ban (4 millió PLN) nyújtott kölcsönök nem minősülnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.

(3)   A kölcsönök ezt követő, 17,2 millió PLN-t érintő részleges elengedése, amelyet adósság–részvény swapügylet formájában valósítottak meg, nem minősül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2010. augusztus 4-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 324., 2008.12.19., 17. o.

1

(2)  HL C 158., 2010.6.18., 9. o.

2

(3)  Jogi Közlöny 145. szám, 1625. pont, módosítva.

3

(4)  Jogi Közlöny 122. szám, 1320. pont, módosítva.

4

(5)  Jogi Közlöny 116. szám, 1090. pont, módosítva.

5

(6)  Jogi Közlöny 192. szám, 1965. pont, módosítva.

6

(7)  Jogi Közlöny 214. szám, 1571. pont, módosítva.

7

(8)  Bizalmas információ.

8

(9)  Jogi Közlöny 1997/140. szám, 939. pont, módosítva.

9

(10)  1 USD = 3,3 PLN 2010. június. 22-én. Az aznapi átváltási árfolyamot használták az ebben a határozatban USD-ről PLN-re átváltott minden összeg esetén, ezek az összegek a PLN-nel való összehasonlítás alapjául és csak iránymutatásként szolgálnak.

10

(11)  A tényleges összegek az elért értékesítési mennyiségtől függnek.

11

(12)  A lengyel jogban azt a szabályt, hogy az alacsonyabb ranghelyű jelzálog automatikusan magasabb ranghelyűre változik, az ingatlan-nyilvántartásról és jelzálogról szóló törvény (Jogi Közlöny 19. szám, 147. pont) 12. cikke tartalmazza.

12

(13)  Ez az összeg a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal által kiszámított behajtási költségeket foglalja magában.

13

(14)  Az adóhátralékok kamata minden, az adóhatóságoknak és közintézményeknek járó közjogi követelésre vonatkozik. Míg a Társadalombiztosítási Alaphoz hasonló hatóságoknak megvannak a saját jogi rendelkezéseik, amelyek megkövetelik az időben be nem fizetett járulékok behajtását, ami az ezek után az összegek után járó kamat kiszámításának szabályait illeti, a jogi rendelkezések az 1997. augusztus 29-i adótörvénykönyvre utalnak. A táblázat az éves kamatlábakat mutatja, mivel ezek gyakran változhatnak. Ez a Pénzügyminiszternek az adótörvénykönyv 56. cikke szerinti azon kötelezettségéből fakad, hogy a piaci fejleményeknek és a Lengyel Nemzeti Bank által felszámított kamatlábaknak megfelelően megállapítsa és közzétegye az adóhátralékokra vonatkozó aktuális kamatlábakat. Az adóhátralékok után felszámított kamat kiszámítására vonatkozó részletes szabályokat a pénzügyminiszter 2005. augusztus 22-i rendelete (Jogi Közlöny 165. szám, 1373. pont) tartalmazza, korábban pedig a pénzügyminiszter 1997., 2001. és 2002. évi rendeletei tartalmazták. Az állami hitelezők felé fennálló tartozások változásai figyelembe veszik a visszafizetendő összegek minden részleges törlesztését.

14

(15)  A nettó nyereség itt és a határozat további részében az adózás előtti nyereséget jelenti.

15

(16)  A csődeljárásról és szerkezetátalakításról szóló, 2003. február 28-i törvény (Jogi Közlöny 60. szám, 535. pont, módosítva).

16

(17)  A bejegyzett zálogjogra a bejegyzett zálogjogról és a zálognyilvántartásról szóló törvény (Jogi Közlöny, 1996. december 6-i 149. szám, 703. pont, módosítva) vonatkozik. A bejegyzett zálogjoghoz a hitelező és a zálogtárgy elidegenítésére jogosult személy írásbeli szerződése, valamint a kerületi bíróságok által vezetett zálognyilvántartásba való bejegyzés szükséges. A kérdéses tárgy a tulajdonos birtokában maradhat, aki továbbra is jogosult azt elidegeníteni, vagy lehet egy harmadik fél birtokában is, a harmadik fél beleegyezésétől függően.

17

(18)  A közönséges zálogjogra a polgári törvénykönyv vonatkozik. A zálogjog a tulajdonos és a hitelező szerződése révén keletkezik, és – ha törvény másként nem rendelkezik – a zálogtárgyat ki kell adni a hitelezőnek vagy egy harmadik félnek.

18

(19)  Mindhárom módszer bevételen alapuló módszer, ahol az előre jelzett nettó nyereséget, az előre jelzett nettó pénzforgalmat vagy az előre jelzett nettó nyereséget plusz az értékcsökkenést használják a jövőbeli bevétel értékének megállapításához. A nettó nyereség plusz értékcsökkenés az első lépés a pénzforgalom elemzésének elvégzéséhez a pénzügyi elszámolási rendszerben.

19

(20)  A gazdasági irodalomban a súlyozott átlagos tőkeköltség (WACC) a cég összes tőkeköltségének olyan összege, ahol a tőke minden kategóriája (akár saját tőke, akár adósság) arányosan súlyozva szerepel. A WACC kiszámításában szerepet kap minden tőkeforrás – közönséges részvény, elsőbbségi részvény, kötvények és egyéb hosszú lejáratú adósságok. A WACC a tőke egyes összetevőinek súlyozott átlagos költsége. Így a WACC kiszámítása nem vitatható, mivel egy alkalmazott matematikai képlet eredménye.

20

(21)  A lengyel hatóságok ésszerűnek tartották azt feltételezni, hogy a PZL Wrocław értéke legalább [...] volt. Ennek alapján a PZL Wrocław részvényei [...] %-ának értéke 20,3 millió PLN volt.

21

(22)  A gazdasági irodalomban a valós piaci értéket úgy határozzák meg, mint azt az árat, amelyért egy vállalkozás vagy eszközök gazdát cserélnek egy készséges vevő és egy készséges eladó között, akik nem kényszerülnek a vásárlásra vagy eladásra, és akik az adott időben mindketten ésszerű ismeretekkel rendelkeznek minden fontos tényről.

22

(23)  A kiigazított nettó eszközérték-módszer egy működő vállalkozás értékének megállapítására szolgáló módszer, amelynek alapja az, hogy minden eszköz és tartozás értékét a valós piaci értékhez igazítják. A gazdasági irodalomban a valós piaci értéket úgy határozzák meg, mint azt az árat, amelyért egy vállalkozás vagy eszközök gazdát cserélnek egy készséges vevő és egy készséges eladó között, akik nem kényszerülnek a vásárlásra vagy eladásra, és akik az adott időben mindketten ésszerű ismeretekkel rendelkeznek minden fontos tényről.

23

(24)  E megállapodások névleges pénzneme az euro volt.

24

(25)  Pontosabban az ILA Berlin, a nemzetközi párizsi légibemutató, az egyesült királyságbeli farnborough-i légibemutató és a lengyelországi védelmi ipari vásár (MSPO).

25

(26)  A/az [...] Európa egyik legnagyobb kiszervező vállalata, amely közel [...] munkavállalót alkalmaz, és a becsült értéke körülbelül [...] (a 2008. szeptember 30-i ajánlat megfogalmazása szerint).

26

(27)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

27

(28)  A C-256/97. sz. DMT ügy, 21. pont, EBHT 1999, I-3919. o.

28

DMT

(29)  Azok a költségek, amelyek más körülmények vagy feltevések érvényesülése esetén keletkeznének (a jelenlegi körülmények között keletkezett vagy felmerülő költségekhez képest).

29

(30)  C-342/96. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügy, EBHT 1999, I-2459. o.

30

Spanyolország kontra Bizottság

(31)  T-152/99. sz. HAMSA kontra Bizottság ügy, 170. pont, EBHT 2002, II-3049. o.

31

HAMSA kontra Bizottság

(32)  Ezt az összeget a Társadalombiztosítási Hivatal felé fennálló tartozások visszafizetésére fordítják.

32

(33)  A lengyel hatóságok azt is pontosították, hogy a vállalatok Wrocław Város Tanácsa felé fennálló összes tartozása 32 094 812,25 PLN-t tett ki, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja felé fennálló összes tartozásuk pedig 14 578 542,46 PLN-t. Ahogyan a 135. pontban szerepel, erre a két hitelezőre vonatkozóan a tanulmány nem tartalmazott visszamenőleges kamatokat.

33

(34)  Meghosszabbítási díjat számítanak fel.

34

(35)  Az 1997. augusztus 29-i adótörvénykönyv (Jogi Közlöny 2005/8. szám, 60. pont, módosítva). A 112. cikk kimondja, hogy egy vállalat vagy önálló vállalatrész megvásárlója minden vagyonával az adófizetővel egyetemlegesen felelős a megvétel napja előtt keletkezett, üzleti tevékenységekhez kapcsolódó adóhátralékokért, kivéve, ha a vevő kellő gondossággal eljárva sem tudhatott ezekről a hátralékokról. A 118. cikk kimondja, hogy adókötelezettségre vonatkozó határozatot nem lehet kiadni harmadik fél számára, ha már öt év eltelt annak a naptári évnek a végétől számítva, amelyben az adóhátralékok keletkeztek.

35

(36)  Ebbe beletartozik a Társadalombiztosítási Hivatalnak járó 7,5 millió PLN, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatalnak járó 19,1 millió PLN, a Wrocław Város Tanácsának járó 24,9 millió PLN és a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapjának járó 12,9 millió PLN.

36

(37)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

37

(38)  C-256/97. sz. DM Transports ügy, 30. pont, EBHT 1999, I-3913. o.; T-36/99. sz. Lenzing kontra Bizottság ügy, 137. és 139. pont, EBHT 2004, II-3597. o.

38

DM Transports

Lenzing kontra Bizottság

(39)  C-256/97. sz. DM Transports ügy, 30. pont, EBHT 1999, I-3913. o.

39

DM Transports

(40)  A C-342/96. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügy, 46. pont, EBHT 1999, I-2459. o.; a C-256/97. sz. DMT ügy, 24. pont, EBHT 1999, I-3913. o., a T-152/99. sz. HAMSA kontra Bizottság ügy, 167. pont, EBHT 2002, II-3049. o., a T-198/01. sz. Technische Glaswerke Ilmenau kontra Bizottság ügy, 99. pont, EBHT 2004, II-2717. o.; a T-68/03. sz. Olympic Airways kontra Bizottság ügy, 283. pont, EBHT 2007, II-2911. o.

40

Spanyolország kontra Bizottság

DMT

HAMSA kontra Bizottság

Technische Glaswerke Ilmenau kontra Bizottság

Olympic Airways

(41)  A C-256/97. sz. DMT ügy, 30. pont, EBHT 1999, I-3913. o., a T-152/99 HAMSA kontra Bizottság ügy, 168. pont, EBHT 2002, II-3049. o., a T-46/97. sz. SIC kontra Bizottság ügy, 95. pont, EBHT 2000, II-2125. o., a T-68/03. sz. Olympic Airways kontra Bizottság ügy, 283. pont, EBHT 2007, II-2911. o.

41

DMT

HAMSA kontra Bizottság

SIC kontra Bizottság

Olympic Airways kontra Bizottság

(42)  Az EU-ban az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló, 2003. szeptember 29-i bizottsági rendelet (HL L 261., 2003.10.13., 1. o.) szerint kötelező az IAS használata.

42

(43)  A T-16/96. sz. Cityflyer kontra Bizottság ügy, 52. pont, EBHT 1998, II-575. o.

43

Cityflyer kontra Bizottság

(44)  A T-228. és a 233/99. sz. Westdeutsche Landesbank kontra Bizottság ügyek, 314. pont, EBHT 2003, II-435. o.

44

Westdeutsche Landesbank kontra Bizottság

---

| 16.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/85 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/85

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. november 15.)

a Strančice–České Budějovice menetvonal tekintetében a Cseh Köztársaság számára a kölcsönös átjárhatóság műszaki előírásairól a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozóan szóló, 2006/679/EK határozat alkalmazásától való eltérés engedélyezéséről

(az értesítés a C(2010) 7789. számú dokumentummal történt)

(Csak a cseh nyelvű szöveg hiteles)

(2010/691/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a kölcsönös átjárhatóság műszaki előírásairól a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozóan szóló, 2006. március 28-i 2006/679/EK bizottsági határozatra (1), különösen annak melléklete 7.1.3. szakaszára,

mivel:

| (1) | A 2006/679/EK határozatot módosító 2009/561/EK bizottsági határozat (2) meghatározta a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírások végrehajtási szabályait. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/679/EK határozatot módosító 2009/561/EK bizottsági határozat (2) meghatározta a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírások végrehajtási szabályait.

| (2) | A transzeurópai hagyományos vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírások 7.1.3. szakaszával összhangban az olyan vasúti infrastruktúra-fejlesztési projektek esetében, amelyek az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és/vagy a Kohéziós Alapból pénzügyi támogatásban részesülnek, kötelező az ERTMS/ETCS rendszer felszerelése, amikor egy CCS-egység vonatbiztosítási részét korszerűsítik vagy újonnan telepítik. |
| --- | --- |

(2)

A transzeurópai hagyományos vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírások 7.1.3. szakaszával összhangban az olyan vasúti infrastruktúra-fejlesztési projektek esetében, amelyek az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és/vagy a Kohéziós Alapból pénzügyi támogatásban részesülnek, kötelező az ERTMS/ETCS rendszer felszerelése, amikor egy CCS-egység vonatbiztosítási részét korszerűsítik vagy újonnan telepítik.

| (3) | Abban az esetben, ha rövid (150 km-nél rövidebb), nem összefüggő vonalszakaszokon kerül sor a jelzőberendezés korszerűsítésére, a Bizottság ideiglenes eltérést engedélyezhet e szabály alól azzal a feltétellel, hogy az érintett tagállam a Bizottság részére dokumentációt nyújt be a Bizottsághoz. E dokumentációnak tartalmaznia kell egy olyan gazdasági elemzést, amely alátámasztja, hogy jelentős gazdasági és/vagy műszaki előnyökkel jár, ha az ERTMS felszerelés későbbi időpontban, és nem az uniós támogatásban részesülő projekt végrehajtása alatt kerül üzembe helyezésre. |
| --- | --- |

(3)

Abban az esetben, ha rövid (150 km-nél rövidebb), nem összefüggő vonalszakaszokon kerül sor a jelzőberendezés korszerűsítésére, a Bizottság ideiglenes eltérést engedélyezhet e szabály alól azzal a feltétellel, hogy az érintett tagállam a Bizottság részére dokumentációt nyújt be a Bizottsághoz. E dokumentációnak tartalmaznia kell egy olyan gazdasági elemzést, amely alátámasztja, hogy jelentős gazdasági és/vagy műszaki előnyökkel jár, ha az ERTMS felszerelés későbbi időpontban, és nem az uniós támogatásban részesülő projekt végrehajtása alatt kerül üzembe helyezésre.

| (4) | A Bizottság elemzi a benyújtott dokumentációt és a tagállam által javasolt intézkedéseket, majd az elemzés eredményéről tájékoztatja a 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 29. cikkében említett bizottságot. Ha az eltérést a Bizottság engedélyezi, a tagállam gondoskodik arról, hogy az ERTMS a projekt befejezése után legkésőbb öt évvel, és amint az adott vonalszakaszt összekapcsolják egy ERTMS-sel felszerelt másik vonallal, felszerelésre kerüljön. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság elemzi a benyújtott dokumentációt és a tagállam által javasolt intézkedéseket, majd az elemzés eredményéről tájékoztatja a 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 29. cikkében említett bizottságot. Ha az eltérést a Bizottság engedélyezi, a tagállam gondoskodik arról, hogy az ERTMS a projekt befejezése után legkésőbb öt évvel, és amint az adott vonalszakaszt összekapcsolják egy ERTMS-sel felszerelt másik vonallal, felszerelésre kerüljön.

| (5) | A Strančice–České Budějovice vonal 2016-ig fokozatosan korszerűsítésre kerül, amelynek során egyes szakaszok az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és/vagy a Kohéziós Alapból pénzügyi támogatásban részesülnek, vagy fognak részesülni. |
| --- | --- |

(5)

A Strančice–České Budějovice vonal 2016-ig fokozatosan korszerűsítésre kerül, amelynek során egyes szakaszok az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és/vagy a Kohéziós Alapból pénzügyi támogatásban részesülnek, vagy fognak részesülni.

| (6) | A Strančice–České Budějovice vonal 150 km-nél rövidebb és nincs összekapcsolva ERTMS-sel már felszerelt vonallal. 2010. január 24-én a cseh hatóságok eltérés iránti kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz egy dokumentációval együtt, amely alátámasztja, hogy jelentős gazdasági és/vagy műszaki előnyökkel jár, ha az ERTMS 2018 végéig, és nem az uniós támogatásban részesülő projekt végrehajtása alatt kerül üzembe helyezésre. |
| --- | --- |

(6)

A Strančice–České Budějovice vonal 150 km-nél rövidebb és nincs összekapcsolva ERTMS-sel már felszerelt vonallal. 2010. január 24-én a cseh hatóságok eltérés iránti kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz egy dokumentációval együtt, amely alátámasztja, hogy jelentős gazdasági és/vagy műszaki előnyökkel jár, ha az ERTMS 2018 végéig, és nem az uniós támogatásban részesülő projekt végrehajtása alatt kerül üzembe helyezésre.

| (7) | A 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 15. cikkének megfelelően az Európai Vasúti Ügynökség 2010. május 20-án műszaki szempontból véleményezte az eltérés iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(7)

A 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 15. cikkének megfelelően az Európai Vasúti Ügynökség 2010. május 20-án műszaki szempontból véleményezte az eltérés iránti kérelmet.

| (8) | Ez a műszaki szempontú vélemény rámutatott, hogy a benyújtott dokumentáció tartalmazza az eltéréshez előírt elemeket, azonban javasolta, hogy szerezzenek megerősítést arról, hogy a pályázati felhívás tartalmazza-e a vonal ERTMS-sel való felszerelésének opcióját. |
| --- | --- |

(8)

Ez a műszaki szempontú vélemény rámutatott, hogy a benyújtott dokumentáció tartalmazza az eltéréshez előírt elemeket, azonban javasolta, hogy szerezzenek megerősítést arról, hogy a pályázati felhívás tartalmazza-e a vonal ERTMS-sel való felszerelésének opcióját.

| (9) | A cseh hatóságok 2010. június 7-én megerősítették, hogy a legutolsó alszakaszra vonatkozó pályázati felhívás tartalmazni fogja a vonal ERTMS-sel való felszerelésének egyértelmű opcióját. |
| --- | --- |

(9)

A cseh hatóságok 2010. június 7-én megerősítették, hogy a legutolsó alszakaszra vonatkozó pályázati felhívás tartalmazni fogja a vonal ERTMS-sel való felszerelésének egyértelmű opcióját.

| (10) | A Bizottság tájékoztatta a 2008/57/EK irányelv 29. cikke által létrehozott bizottságot az elemzés eredményéről, |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság tájékoztatta a 2008/57/EK irányelv 29. cikke által létrehozott bizottságot az elemzés eredményéről,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Cseh Köztársaság által kérelmezett, a Strančice–České Budějovice vonal tekintetében a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírások végrehajtására vonatkozó kötelezettségtől való eltérés engedélyezésre kerül.

Ez az eltérés 2018. december 31-ig alkalmazható.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Cseh Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2010. november 15-én.

a Bizottság részéről

Siim KALLAS

alelnök

---

(1)  HL L 284., 2006.10.16., 1. o.

1

(2)  HL L 194., 2009.7.25., 60. o.

2

(3)  HL L 191., 2008.7.18., 1. o.

3

(4)  HL L 164., 2004.4.30., 1. o.

4

---

Helyesbítések

| 16.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 298/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 298/87

---

Helyesbítés a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a háztartási mosógépekre vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények tekintetében történő végrehajtásáról 2010. november 10-i 1015/2010/EU bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 293., 2010. november 11.
  )

A 23. oldalon, a 8. cikk (2) bekezdése b) pontjában:

a következő szövegrész:

| „b) | Az I. melléklet 1.2. pontjában meghatározott általános környezetbarát tervezési követelményeket 2011. június 1-jétől kell alkalmazni;” |
| --- | --- |

„b)

Az I. melléklet 1.2. pontjában meghatározott általános környezetbarát tervezési követelményeket 2011. június 1-jétől kell alkalmazni;”

helyesen:

| „b) | Az I. melléklet 1.2. pontjában meghatározott általános környezetbarát tervezési követelményeket 2012. június 1-jétől kell alkalmazni;” |
| --- | --- |

„b)

Az I. melléklet 1.2. pontjában meghatározott általános környezetbarát tervezési követelményeket 2012. június 1-jétől kell alkalmazni;”

---