# Euroopan unionin L 274/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.274.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 274 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta19. lokakuuta 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.274.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 274

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta19. lokakuuta 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2010/605/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 26 päivänä tammikuuta 2010, Ranskan La Postelle myöntämästä valtiontuesta C 56/07 (ex E 15/05)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 133)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2010/606/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 26 päivänä helmikuuta 2010, valtiontuesta C 9/09 (ex NN 49/08; NN 50/08 ja NN 45/08), jonka Belgian kuningaskunta, Ranskan tasavalta ja Luxemburgin suurherttuakunta ovat myöntäneet Dexia SA:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 1180)

   (
  1
  ) | 54 |
| | | 2010/607/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2010, valtiontuesta, jonka Belgia on myöntänyt Oostenden kalahuutokaupan rakenneuudistukseen (Valtiontuki C 30/08 (ex NN 21/08))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2520)

   (
  1
  ) | 103 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

2010/605/EU

*

Komission päätös, annettu 26 päivänä tammikuuta 2010, Ranskan La Postelle myöntämästä valtiontuesta C 56/07 (ex E 15/05)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 133)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 133)

1

1

2010/606/EU

*

Komission päätös, annettu 26 päivänä helmikuuta 2010, valtiontuesta C 9/09 (ex NN 49/08; NN 50/08 ja NN 45/08), jonka Belgian kuningaskunta, Ranskan tasavalta ja Luxemburgin suurherttuakunta ovat myöntäneet Dexia SA:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 1180)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 1180)

1

54

2010/607/EU

*

Komission päätös, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2010, valtiontuesta, jonka Belgia on myöntänyt Oostenden kalahuutokaupan rakenneuudistukseen (Valtiontuki C 30/08 (ex NN 21/08))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2520)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2520)

1

103

| | | IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/608/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 18 päivänä marraskuuta 2009, valtiontuesta C 10/09 (ex N 138/09), jonka Alankomaat on myöntänyt ING:n epälikvidejä omaisuuseriä koskevaan tukijärjestelyyn ja rakenneuudistussuunnitelmaan
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 9000)

   (
  1
  ) | 139 |

IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

2010/608/EY

*

Komission päätös, tehty 18 päivänä marraskuuta 2009, valtiontuesta C 10/09 (ex N 138/09), jonka Alankomaat on myöntänyt ING:n epälikvidejä omaisuuseriä koskevaan tukijärjestelyyn ja rakenneuudistussuunnitelmaan
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 9000)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 9000)

1

139

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 19.10.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 274/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2010,

Ranskan La Postelle myöntämästä valtiontuesta C 56/07 (ex E 15/05)

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 133)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/605/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (1) ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2)

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio hyväksyi 21 päivänä joulukuuta 2005 La Posten pankki- ja rahoitustoiminnan siirron tämän La Banque Postale -tytäryhtiölle (3). Päätöksessään komissio korostaa, että La Poste -yhtiölle myönnettyä rajoittamatonta valtiontakausta koskevasta asiasta aloitetaan erillinen menettely. |
| --- | --- |

(1)

Komissio hyväksyi 21 päivänä joulukuuta 2005 La Posten pankki- ja rahoitustoiminnan siirron tämän La Banque Postale -tytäryhtiölle (3). Päätöksessään komissio korostaa, että La Poste -yhtiölle myönnettyä rajoittamatonta valtiontakausta koskevasta asiasta aloitetaan erillinen menettely.

| (2) | Komissio ilmoitti 21 päivänä helmikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (4), jäljempänä ’menettelyasetus’, 17 artiklan mukaisesti Ranskan viranomaisille alustavat päätelmänsä. Kyseisten päätelmien mukaan kyseessä voi olla rajoittamattoman valtiontakaus, joka perustuu La Posten asemaan ja jonka katsotaan olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan vastaista valtiontukea. Komissio kehotti viranomaisia esittämään huomautuksensa. Koska oletettu rajoittamaton valtiontakaus on ollut voimassa jo ennen 1 päivää tammikuuta 1958, komissio on soveltanut voimassa olevaa tukea koskevia sääntöjä edellä mainitun menettelyasetuksen 1 artiklan b kohdan mukaisesti (5). |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti 21 päivänä helmikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (4), jäljempänä ’menettelyasetus’, 17 artiklan mukaisesti Ranskan viranomaisille alustavat päätelmänsä. Kyseisten päätelmien mukaan kyseessä voi olla rajoittamattoman valtiontakaus, joka perustuu La Posten asemaan ja jonka katsotaan olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan vastaista valtiontukea. Komissio kehotti viranomaisia esittämään huomautuksensa. Koska oletettu rajoittamaton valtiontakaus on ollut voimassa jo ennen 1 päivää tammikuuta 1958, komissio on soveltanut voimassa olevaa tukea koskevia sääntöjä edellä mainitun menettelyasetuksen 1 artiklan b kohdan mukaisesti (5).

| (3) | Komissio vastaanotti Ranskan viranomaisten vastauksen 24 päivänä huhtikuuta 2006. |
| --- | --- |

(3)

Komissio vastaanotti Ranskan viranomaisten vastauksen 24 päivänä huhtikuuta 2006.

| (4) | Komissio kehotti menettelyasetuksen 18 artiklan mukaisesti 4 päivänä lokakuuta 2006 Ranskaa poistamaan 31 päivään joulukuuta 2008 mennessä takauksen, joka on myönnetty La Posten kaikille sitoumuksille sen aseman perusteella. |
| --- | --- |

(4)

Komissio kehotti menettelyasetuksen 18 artiklan mukaisesti 4 päivänä lokakuuta 2006 Ranskaa poistamaan 31 päivään joulukuuta 2008 mennessä takauksen, joka on myönnetty La Posten kaikille sitoumuksille sen aseman perusteella.

| (5) | Komissio vastaanotti 6 päivänä joulukuuta 2006 Ranskan viranomaisten muistion, jossa kiistetään komission 4 päivänä lokakuuta 2006 päivätyssä kirjeessä esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(5)

Komissio vastaanotti 6 päivänä joulukuuta 2006 Ranskan viranomaisten muistion, jossa kiistetään komission 4 päivänä lokakuuta 2006 päivätyssä kirjeessä esitetyt päätelmät.

| (6) | Tavattuaan kilpailuasioista vastaavat komission yksiköt, jäljempänä ’kilpailun PO’, Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 16 päivänä tammikuuta 2007 päivätyssä kirjeessään luonnoksen muutoksiksi, jotka koskivat 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun Ranskan lain nro 80–539 (loi relative aux astreintes prononcées en matière administrative et à l’exécution des jugements par les personnes morales de droit public, laki uhkasakkoihin tuomitsemisesta ja julkisoikeuden oikeushenkilöiden tuomioiden täytäntöönpanosta) (6), jäljempänä ’16 päivänä heinäkuuta 1980 annettu laki’, 12 päivänä toukokuuta 1981 annettua soveltamisasetusta (7), jäljempänä ’12 päivänä toukokuuta 1981 annettu asetus’. |
| --- | --- |

(6)

Tavattuaan kilpailuasioista vastaavat komission yksiköt, jäljempänä ’kilpailun PO’, Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 16 päivänä tammikuuta 2007 päivätyssä kirjeessään luonnoksen muutoksiksi, jotka koskivat 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun Ranskan lain nro 80–539 (loi relative aux astreintes prononcées en matière administrative et à l’exécution des jugements par les personnes morales de droit public, laki uhkasakkoihin tuomitsemisesta ja julkisoikeuden oikeushenkilöiden tuomioiden täytäntöönpanosta) (6), jäljempänä ’16 päivänä heinäkuuta 1980 annettu laki’, 12 päivänä toukokuuta 1981 annettua soveltamisasetusta (7), jäljempänä ’12 päivänä toukokuuta 1981 annettu asetus’.

| (7) | Komission selvennyspyynnön jälkeen Ranskan viranomaiset toimittivat 1 päivänä helmikuuta 2007 vastaanotetun muistion, jossa selvitetään La Posten velkojien asemaa yhtiön joutuessa taloudellisiin vaikeuksiin. |
| --- | --- |

(7)

Komission selvennyspyynnön jälkeen Ranskan viranomaiset toimittivat 1 päivänä helmikuuta 2007 vastaanotetun muistion, jossa selvitetään La Posten velkojien asemaa yhtiön joutuessa taloudellisiin vaikeuksiin.

| (8) | Ranskan viranomaiset esittivät 19 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyssä muistiossaan täydentävän ehdotuksen, jossa ne sitoutuvat yhdessä La Posten kanssa ilmoittamaan kaikissa La Posten rahoitussopimuksissa ja tarjousesitteissä, ettei takausta myönnetä. |
| --- | --- |

(8)

Ranskan viranomaiset esittivät 19 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyssä muistiossaan täydentävän ehdotuksen, jossa ne sitoutuvat yhdessä La Posten kanssa ilmoittamaan kaikissa La Posten rahoitussopimuksissa ja tarjousesitteissä, ettei takausta myönnetä.

| (9) | Komissio ilmoitti 29 päivänä marraskuuta 2007 päivätyssä kirjeessään Ranskalle, että se on päättänyt aloittaa tämän toimenpiteen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn, jäljempänä ’päätös menettelyn aloittamisesta’. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ilmoitti 29 päivänä marraskuuta 2007 päivätyssä kirjeessään Ranskalle, että se on päättänyt aloittaa tämän toimenpiteen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn, jäljempänä ’päätös menettelyn aloittamisesta’.

| (10) | Päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (8). Komissio on kehottanut kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(10)

Päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (8). Komissio on kehottanut kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä.

| (11) | Komissio ei ole saanut asianomaisilta huomautuksia tästä aiheesta. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ei ole saanut asianomaisilta huomautuksia tästä aiheesta.

| (12) | Komissio vastaanotti Ranskan huomautukset 23 päivänä tammikuuta 2008 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(12)

Komissio vastaanotti Ranskan huomautukset 23 päivänä tammikuuta 2008 päivätyssä kirjeessä.

| (13) | Komissio julkaisi kilpailun PO:n internetsivuilla tarjouskilpailun, joka liittyi La Poste -yhtiölle myönnettyä Ranskan tasavallan rajoittamatonta valtiontakausta koskevaan tutkimuksesta. Määräaikaan eli 21 päivään huhtikuuta 2008 mennessä vastaanotettiin neljä tarjousta. Tutkimustoimeksiannon sai Sophie Nicinski, joka on oikeustieteen tohtori ja julkisoikeuden alan professori eri yliopistoissa ja joka on julkaissut artikkeleita yksityisoikeudellisille teollisuus- ja liikeyrityksille myönnetyistä valtiontakauksista. Asiantuntija, jäljempänä ‘komission asiantuntija’, luovutti raporttinsa 17 päivänä marraskuuta 2008. |
| --- | --- |

(13)

Komissio julkaisi kilpailun PO:n internetsivuilla tarjouskilpailun, joka liittyi La Poste -yhtiölle myönnettyä Ranskan tasavallan rajoittamatonta valtiontakausta koskevaan tutkimuksesta. Määräaikaan eli 21 päivään huhtikuuta 2008 mennessä vastaanotettiin neljä tarjousta. Tutkimustoimeksiannon sai Sophie Nicinski, joka on oikeustieteen tohtori ja julkisoikeuden alan professori eri yliopistoissa ja joka on julkaissut artikkeleita yksityisoikeudellisille teollisuus- ja liikeyrityksille myönnetyistä valtiontakauksista. Asiantuntija, jäljempänä ‘komission asiantuntija’, luovutti raporttinsa 17 päivänä marraskuuta 2008.

| (14) | Koska lehdistössä esiintyi tietoja, joiden mukaan Ranskan hallitus oli hyväksynyt lakiesityksen La Poste -yhtiön aseman muuttamisesta, komissio tiedusteli Ranskalta 20 päivänä heinäkuuta 2009, suostuuko se sitoutumaan siihen, että La Poste muutetaan osakeyhtiöksi, jota koskevat yleisen lainsäädännön mukaiset saneeraus- ja selvitystilamenettelyt. Samassa kirjeessä komissio toimitti Ranskan viranomaisille asiantuntijansa raportin. |
| --- | --- |

(14)

Koska lehdistössä esiintyi tietoja, joiden mukaan Ranskan hallitus oli hyväksynyt lakiesityksen La Poste -yhtiön aseman muuttamisesta, komissio tiedusteli Ranskalta 20 päivänä heinäkuuta 2009, suostuuko se sitoutumaan siihen, että La Poste muutetaan osakeyhtiöksi, jota koskevat yleisen lainsäädännön mukaiset saneeraus- ja selvitystilamenettelyt. Samassa kirjeessä komissio toimitti Ranskan viranomaisille asiantuntijansa raportin.

| (15) | Ranska ilmoitti 31 päivänä heinäkuuta 2009 lähettämällään muistiolla komissiolle, että 29 päivänä heinäkuuta 2009 pidetyssä valtioneuvoston istunnossa oli hyväksytty lakiehdotus La Poste -yhtiöstä ja postitoiminnasta. Siinä vahvistettiin La Poste -yhtiön muuttaminen osakeyhtiöksi 1 päivästä tammikuuta 2010. Ranskan viranomaiset ilmoittivat niin ikään, että ne toimittavat myöhemmin huomautuksensa komission asiantuntijan raportista. |
| --- | --- |

(15)

Ranska ilmoitti 31 päivänä heinäkuuta 2009 lähettämällään muistiolla komissiolle, että 29 päivänä heinäkuuta 2009 pidetyssä valtioneuvoston istunnossa oli hyväksytty lakiehdotus La Poste -yhtiöstä ja postitoiminnasta. Siinä vahvistettiin La Poste -yhtiön muuttaminen osakeyhtiöksi 1 päivästä tammikuuta 2010. Ranskan viranomaiset ilmoittivat niin ikään, että ne toimittavat myöhemmin huomautuksensa komission asiantuntijan raportista.

| (16) | Komission 9 päivänä syyskuuta ja 6 päivänä lokakuuta 2009 lähettämän kahden muistutuskirjeen jälkeen Ranska ilmoitti 27 päivänä lokakuuta 2009 toimittamassaan muistiossa huomionsa komission asiantuntijan raportista ja toimitti oikeustieteen professorin Guy Carcassonnen, jäljempänä ’Ranskan viranomaisten asiantuntija’, lausunnon. |
| --- | --- |

(16)

Komission 9 päivänä syyskuuta ja 6 päivänä lokakuuta 2009 lähettämän kahden muistutuskirjeen jälkeen Ranska ilmoitti 27 päivänä lokakuuta 2009 toimittamassaan muistiossa huomionsa komission asiantuntijan raportista ja toimitti oikeustieteen professorin Guy Carcassonnen, jäljempänä ’Ranskan viranomaisten asiantuntija’, lausunnon.

| (17) | Ranska antoi 11 päivänä joulukuuta 2009 La Poste -yhtiötä ja postitoimintaa koskevan lakiesityksen muutoksen, jossa lykättiin La Poste -yhtiön muuttamista osakeyhtiöksi maaliskuulle 2010. |
| --- | --- |

(17)

Ranska antoi 11 päivänä joulukuuta 2009 La Poste -yhtiötä ja postitoimintaa koskevan lakiesityksen muutoksen, jossa lykättiin La Poste -yhtiön muuttamista osakeyhtiöksi maaliskuulle 2010.

2.   TOIMENPITEIDEN KUVAUS

| (18) | Postin ja France Télécomin julkisten palvelujen järjestämisestä 2 päivänä heinäkuuta 1990 annetussa laissa nro 90–568 (relative à l’organisation du service public de la poste et à France Télécom) (9), jäljempänä ’2 päivänä heinäkuuta 1990 annettu laki’, entinen posti- ja telelaitoksen pääosasto muutettiin kahdeksi julkisoikeudelliseksi oikeushenkilöksi: La Poste ja France Telecom. |
| --- | --- |

(18)

Postin ja France Télécomin julkisten palvelujen järjestämisestä 2 päivänä heinäkuuta 1990 annetussa laissa nro 90–568 (relative à l’organisation du service public de la poste et à France Télécom) (9), jäljempänä ’2 päivänä heinäkuuta 1990 annettu laki’, entinen posti- ja telelaitoksen pääosasto muutettiin kahdeksi julkisoikeudelliseksi oikeushenkilöksi: La Poste ja France Telecom.

| (19) | Tiettyjä julkisoikeudellisia oikeushenkilöitä ei ole laissa määritelty hallinnollisiksi julkisiksi laitoksiksi (EPA) eikä julkisiksi teollisuus- ja liikelaitoksiksi (EPIC) (10). Tämä koskee esimerkiksi La Poste -yhtiötä. Ranskan korkein oikeus (Cour de Cassation) vahvisti kuitenkin 18 päivänä tammikuuta 2001 antamassaan (riita-asioita käsittelevän toisen jaoston) tuomiossa (11) periaatteen, jonka mukaan La Poste rinnastetaan EPIC-laitokseen (12). La Poste -yhtiön aseman oikeusvaikutukset ovat seuraavat: |
| --- | --- |

(19)

Tiettyjä julkisoikeudellisia oikeushenkilöitä ei ole laissa määritelty hallinnollisiksi julkisiksi laitoksiksi (EPA) eikä julkisiksi teollisuus- ja liikelaitoksiksi (EPIC) (10). Tämä koskee esimerkiksi La Poste -yhtiötä. Ranskan korkein oikeus (Cour de Cassation) vahvisti kuitenkin 18 päivänä tammikuuta 2001 antamassaan (riita-asioita käsittelevän toisen jaoston) tuomiossa (11) periaatteen, jonka mukaan La Poste rinnastetaan EPIC-laitokseen (12). La Poste -yhtiön aseman oikeusvaikutukset ovat seuraavat:

2.1   MAKSUKYVYTTÖMYYS- JA KONKURSSIMENETTELYJÄ EI SOVELLETA LA POSTE –YHTIÖÖN

| (20) | La Poste on 2 päivänä heinäkuuta 1990 annetun lain 1 §:n mukaan julkisoikeudellinen oikeushenkilö. Ranskassa julkisoikeudellisiin oikeushenkilöihin ei sovelleta yleisen lainsäädännön mukaisia vaikeuksiin joutuneiden yritysten saneeraus- ja selvitystilamenettelyjä. |
| --- | --- |

(20)

La Poste on 2 päivänä heinäkuuta 1990 annetun lain 1 §:n mukaan julkisoikeudellinen oikeushenkilö. Ranskassa julkisoikeudellisiin oikeushenkilöihin ei sovelleta yleisen lainsäädännön mukaisia vaikeuksiin joutuneiden yritysten saneeraus- ja selvitystilamenettelyjä.

| (21) | Julkisoikeudellisten oikeushenkilöiden poissulkeminen maksukyvyttömyys- ja konkurssimenettelyistä on seurausta julkisoikeudellisen oikeushenkilön yleisen taloudellisen koskemattomuuden periaatteesta, joka on tunnustettu Ranskan ja varsinkin korkeimman oikeuden oikeuskäytännössä 1800-luvun lopusta lähtien (13). |
| --- | --- |

(21)

Julkisoikeudellisten oikeushenkilöiden poissulkeminen maksukyvyttömyys- ja konkurssimenettelyistä on seurausta julkisoikeudellisen oikeushenkilön yleisen taloudellisen koskemattomuuden periaatteesta, joka on tunnustettu Ranskan ja varsinkin korkeimman oikeuden oikeuskäytännössä 1800-luvun lopusta lähtien (13).

| (22) | Lisäksi yritysten saneeraus- ja selvitystilamenettelyistä 25 päivänä tammikuuta 1985 annetun lain nro 85–98 (redressement et à la liquidation judiciaires des entreprises) (14), jäljempänä ’25 päivänä tammikuuta 1985 annettu laki’, 2 §:ssä, jossa määritellään yleisen lainsäädännön saneeraus- ja selvitystilamenettelyjen soveltamista Ranskassa ja josta on tullut kauppalain (code du commerce) L620-2 §, säädetään seuraavaa: Saneeraus- ja selvitystilamenettelyjä on sovellettava kaikkiin kaupallisiin liikkeenharjoittajiin, kaikkiin ammattihakemistoihin rekisteröityneisiin henkilöihin, kaikkiin maatalousyrittäjiin ja kaikkiin yksityisoikeudellisiin oikeushenkilöihin. Tämän säännöksen sanamuodosta sekä Ranskan oikeuskäytännöstä (15) seuraa, ettei yleisen lainsäädännön mukaisia maksukyvyttömyysmenettelyjä sovelleta julkisoikeudellisiin oikeushenkilöihin. |
| --- | --- |

(22)

Lisäksi yritysten saneeraus- ja selvitystilamenettelyistä 25 päivänä tammikuuta 1985 annetun lain nro 85–98 (redressement et à la liquidation judiciaires des entreprises) (14), jäljempänä ’25 päivänä tammikuuta 1985 annettu laki’, 2 §:ssä, jossa määritellään yleisen lainsäädännön saneeraus- ja selvitystilamenettelyjen soveltamista Ranskassa ja josta on tullut kauppalain (code du commerce) L620-2 §, säädetään seuraavaa: Saneeraus- ja selvitystilamenettelyjä on sovellettava kaikkiin kaupallisiin liikkeenharjoittajiin, kaikkiin ammattihakemistoihin rekisteröityneisiin henkilöihin, kaikkiin maatalousyrittäjiin ja kaikkiin yksityisoikeudellisiin oikeushenkilöihin. Tämän säännöksen sanamuodosta sekä Ranskan oikeuskäytännöstä (15) seuraa, ettei yleisen lainsäädännön mukaisia maksukyvyttömyysmenettelyjä sovelleta julkisoikeudellisiin oikeushenkilöihin.

2.2   LA POSTE -YHTIÖÖN SOVELLETAAN 16 PÄIVÄNÄ HEINÄKUUTA 1980 ANNETTUA LAKIA JA PERIAATETTA VALTION LOPULLISESTA VASTUUSTA JULKISOIKEUDELLISTEN OIKEUSHENKILÖIDEN VELOISTA

| (23) | La Poste -yhtiöön, joka on 2 päivänä heinäkuuta 1990 annetun lain mukaan julkisoikeudellinen oikeushenkilö, on sovellettava 16 päivänä heinäkuuta 1980 annettua lakia. |
| --- | --- |

(23)

La Poste -yhtiöön, joka on 2 päivänä heinäkuuta 1990 annetun lain mukaan julkisoikeudellinen oikeushenkilö, on sovellettava 16 päivänä heinäkuuta 1980 annettua lakia.

| (24) | Mainitun 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain 1 §:n II momentin mukaan silloin, kun lainvoimaisessa tuomioistuimen päätöksessä on tuomittu yhteisö tai julkinen laitos maksamaan päätöksessä vahvistettu rahamäärä, maksu on suoritettava kahden kuukauden kuluessa oikeuden päätöksen tiedoksiannosta. Jollei maksusuoritus tapahdu tämän määräajan kuluessa, kyseisessä läänissä toimiva valtion edustaja tai valvontaviranomainen antaa maksumääräyksen viran puolesta. Mikäli varat eivät riitä, kyseisessä läänissä toimiva valtion edustaja tai valvontaviranomainen lähettää yhteisölle tai laitokselle maksukehotuksen, jossa se kehottaa hankkimaan tarvittavat varat. Mikäli yhteisön tai laitoksen päättävä elin ei vapauta tai hanki näitä varoja, kyseisessä läänissä toimiva valtion edustaja tai valvontaviranomainen hankkii ne ja antaa maksumääräyksen viran puolesta. |
| --- | --- |

(24)

Mainitun 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain 1 §:n II momentin mukaan silloin, kun lainvoimaisessa tuomioistuimen päätöksessä on tuomittu yhteisö tai julkinen laitos maksamaan päätöksessä vahvistettu rahamäärä, maksu on suoritettava kahden kuukauden kuluessa oikeuden päätöksen tiedoksiannosta. Jollei maksusuoritus tapahdu tämän määräajan kuluessa, kyseisessä läänissä toimiva valtion edustaja tai valvontaviranomainen antaa maksumääräyksen viran puolesta. Mikäli varat eivät riitä, kyseisessä läänissä toimiva valtion edustaja tai valvontaviranomainen lähettää yhteisölle tai laitokselle maksukehotuksen, jossa se kehottaa hankkimaan tarvittavat varat. Mikäli yhteisön tai laitoksen päättävä elin ei vapauta tai hanki näitä varoja, kyseisessä läänissä toimiva valtion edustaja tai valvontaviranomainen hankkii ne ja antaa maksumääräyksen viran puolesta.

| (25) | Toisaalta 12 päivänä toukokuuta 1981 annetun asetuksen 3–1 §:n 4 momentissa todetaan, että [jollei] maksua ole suoritettu näiden määräaikojen kuluessa (16), valtion edustaja tai valvontaviranomainen kirjaa menoerän maksuvelvoitteensa laiminlyöneen yhteisön tai julkisen laitoksen talousarvioon. Valtion edustaja tai valvontaviranomainen vapauttaa tilanteen mukaan tarvittavat varat joko pienentämällä vielä käyttämättömiä, muihin menoihin varattuja määrärahoja tai lisäämällä varoja. Lisäksi mainitun asetuksen 3–1 §:n 5 momentissa todetaan, että jollei yhteisö tai julkinen laitos ole viikon kuluttua määrärahojen kirjaamisen tiedoksiannosta antanut maksumääräystä erääntyneestä määrästä, valtion edustaja tai valvontaviranomainen antaa sen viran puolesta kuukauden kuluessa. |
| --- | --- |

(25)

Toisaalta 12 päivänä toukokuuta 1981 annetun asetuksen 3–1 §:n 4 momentissa todetaan, että [jollei] maksua ole suoritettu näiden määräaikojen kuluessa (16), valtion edustaja tai valvontaviranomainen kirjaa menoerän maksuvelvoitteensa laiminlyöneen yhteisön tai julkisen laitoksen talousarvioon. Valtion edustaja tai valvontaviranomainen vapauttaa tilanteen mukaan tarvittavat varat joko pienentämällä vielä käyttämättömiä, muihin menoihin varattuja määrärahoja tai lisäämällä varoja. Lisäksi mainitun asetuksen 3–1 §:n 5 momentissa todetaan, että jollei yhteisö tai julkinen laitos ole viikon kuluttua määrärahojen kirjaamisen tiedoksiannosta antanut maksumääräystä erääntyneestä määrästä, valtion edustaja tai valvontaviranomainen antaa sen viran puolesta kuukauden kuluessa.

| (26) | Edellä mainittu 12 päivänä toukokuuta 1981 annettu asetus on kumottu ja korvattu julkisten yhteisöjen saamien sakkorangaistusten täytäntöönpanosta 20 päivänä toukokuuta 2008 annetulla asetuksella nro 2008–479 (l’exécution des condamnations pécuniaires prononcées à l’encontre des collectivités publiques). Uuden asetuksen 10 §:ssä toistetaan joka tapauksessa 12 päivänä toukokuuta 1981 annetun asetuksen 3–1 §:n 4 ja 5 momentin säännökset (17). Siinä ei näin ollen muuteta toimenpiteen sisältöä. |
| --- | --- |

(26)

Edellä mainittu 12 päivänä toukokuuta 1981 annettu asetus on kumottu ja korvattu julkisten yhteisöjen saamien sakkorangaistusten täytäntöönpanosta 20 päivänä toukokuuta 2008 annetulla asetuksella nro 2008–479 (l’exécution des condamnations pécuniaires prononcées à l’encontre des collectivités publiques). Uuden asetuksen 10 §:ssä toistetaan joka tapauksessa 12 päivänä toukokuuta 1981 annetun asetuksen 3–1 §:n 4 ja 5 momentin säännökset (17). Siinä ei näin ollen muuteta toimenpiteen sisältöä.

| (27) | Lisäksi 16 päivänä lokakuuta 1989 lähetetyssä yleiskirjeessä (18) todetaan, että jollei varoja ole riittävästi tai lainkaan, kuten 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain 1 §:n II momentissa todetaan, tulojen ja menojen hyväksyjä on niin ikään velvollinen ilmoittamaan asiasta velkojalle lähetettävällä kirjatulla ja vastaanottotodistuksella varustetulla kirjeellä ennen neljän kuukauden määräajan umpeutumista ja ilmoittamaan myöhemmin maksuun pantavan määrän suuruuden. Maksumääräys koskee joko koko erääntynyttä määrää, jollei varoja lainkaan ole, tai jäännössaldoa, jollei varoja ole riittävästi. |
| --- | --- |

(27)

Lisäksi 16 päivänä lokakuuta 1989 lähetetyssä yleiskirjeessä (18) todetaan, että jollei varoja ole riittävästi tai lainkaan, kuten 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain 1 §:n II momentissa todetaan, tulojen ja menojen hyväksyjä on niin ikään velvollinen ilmoittamaan asiasta velkojalle lähetettävällä kirjatulla ja vastaanottotodistuksella varustetulla kirjeellä ennen neljän kuukauden määräajan umpeutumista ja ilmoittamaan myöhemmin maksuun pantavan määrän suuruuden. Maksumääräys koskee joko koko erääntynyttä määrää, jollei varoja lainkaan ole, tai jäännössaldoa, jollei varoja ole riittävästi.

| (28) | Kaikista näistä säännöksistä ilmenee, että 16 päivänä heinäkuuta 1980 annettu laki ja sen soveltamissäädökset on tarkoitettu yksinomaan panemaan täytäntöön lainvoimaisiksi tulleet tuomioistuinten päätökset, joissa valtio, yhteisö tai julkinen laitos tuomitaan maksamaan jokin rahamäärä. Niissä ei vahvisteta saneeraus- tai selvitysmenettelyä. |
| --- | --- |

(28)

Kaikista näistä säännöksistä ilmenee, että 16 päivänä heinäkuuta 1980 annettu laki ja sen soveltamissäädökset on tarkoitettu yksinomaan panemaan täytäntöön lainvoimaisiksi tulleet tuomioistuinten päätökset, joissa valtio, yhteisö tai julkinen laitos tuomitaan maksamaan jokin rahamäärä. Niissä ei vahvisteta saneeraus- tai selvitysmenettelyä.

| (29) | Toisaalta 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa ja sen soveltamissäädöksissä nimetään nimenomaan valtio toimivaltaiseksi viranomaiseksi julkisten laitosten velkojen perijänä. Valtiolla on merkittäviä oikeuksia: se voi antaa maksumääräyksen viran puolesta ja toisaalta hankkia riittävät varat. Tämän perusteella on tutkittava, missä määrin velkojien käytettävissä olevat, valtion vastuuseen perustuvat korvauksensaantimahdollisuudet voidaan La Poste -yhtiön maksun laiminlyöntien tapauksessa rinnastaa takaukseen. |
| --- | --- |

(29)

Toisaalta 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa ja sen soveltamissäädöksissä nimetään nimenomaan valtio toimivaltaiseksi viranomaiseksi julkisten laitosten velkojen perijänä. Valtiolla on merkittäviä oikeuksia: se voi antaa maksumääräyksen viran puolesta ja toisaalta hankkia riittävät varat. Tämän perusteella on tutkittava, missä määrin velkojien käytettävissä olevat, valtion vastuuseen perustuvat korvauksensaantimahdollisuudet voidaan La Poste -yhtiön maksun laiminlyöntien tapauksessa rinnastaa takaukseen.

| (30) | Kahden edeltävän seikan (maksukyvyttömyys- ja konkurssimenettelyjä ei sovelleta La Poste -yhtiöön ja 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain ja valtion lopullista vastuuta julkisoikeudellisten oikeushenkilöiden veloista koskevan periaatteen soveltaminen La Poste -yhtiöön) lisäksi komissio on maininnut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että tietyt EPIC-laitoksiin sovellettavat säännökset voivat koskea myös La Postea. |
| --- | --- |

(30)

Kahden edeltävän seikan (maksukyvyttömyys- ja konkurssimenettelyjä ei sovelleta La Poste -yhtiöön ja 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain ja valtion lopullista vastuuta julkisoikeudellisten oikeushenkilöiden veloista koskevan periaatteen soveltaminen La Poste -yhtiöön) lisäksi komissio on maininnut menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että tietyt EPIC-laitoksiin sovellettavat säännökset voivat koskea myös La Postea.

2.3   PURETUN EPIC-LAITOKSEN VELVOITTEIDEN SIIRTO TOISELLE JULKISELLE LAITOKSELLE TAI VALTIOLLE

| (31) | Julkisten teollisuus- ja liikelaitosten rahoituksen ja kirjanpidon sääntelystä 18 päivänä heinäkuuta 2002 annetussa kodifioidussa ohjeessa nro 02–060-M95 (l’instruction codificatrice sur la réglementation financière et comptable des établissements publics nationaux à caractère industriel et commercial) (19), jäljempänä ’kodifioitu ohje’, todetaan, että julkista kirjanpitäjää käyttävän EPIC-laitoksen lakkauttamisen yhteydessä voi esiintyä kahdenlaisia tapauksia:






  — | vanha EPIC-laitos korvataan uudella julkisella laitoksella, joka ottaa haltuunsa ensiksi mainitun omaisuuden, oikeudet ja velvollisuudet; |
| --- | --- | --- |

(31)

Julkisten teollisuus- ja liikelaitosten rahoituksen ja kirjanpidon sääntelystä 18 päivänä heinäkuuta 2002 annetussa kodifioidussa ohjeessa nro 02–060-M95 (l’instruction codificatrice sur la réglementation financière et comptable des établissements publics nationaux à caractère industriel et commercial) (19), jäljempänä ’kodifioitu ohje’, todetaan, että julkista kirjanpitäjää käyttävän EPIC-laitoksen lakkauttamisen yhteydessä voi esiintyä kahdenlaisia tapauksia:

—

vanha EPIC-laitos korvataan uudella julkisella laitoksella, joka ottaa haltuunsa ensiksi mainitun omaisuuden, oikeudet ja velvollisuudet;

| — | säädöksen mukaan julkinen laitos on purettu, jolloin laitoksen purkamisesta päättävässä tekstissä voidaan jo nimetä selvityksen tuloksena saatujen voittojen saaja, yleensä valtio (20). |
| --- | --- |

—

säädöksen mukaan julkinen laitos on purettu, jolloin laitoksen purkamisesta päättävässä tekstissä voidaan jo nimetä selvityksen tuloksena saatujen voittojen saaja, yleensä valtio (20).

| (32) | Kansallisten julkisten laitosten ja julkisten etuyhtymien perustamisen, muuttamisen ja lakkauttamisen liittyviä rahoitusjärjestelyjä koskevassa ohjeessa (Le guide sur l’organisation financière des créations, transformations et suppressions des établissements publics nationaux et des groupements d’intérêt public), joka on julkaistu 14 päivänä marraskuuta 2006 ja saatavissa Ranskan valtiovarainministeriön Internetsivuilta, jäljempänä ’rahoitusjärjestelyjä koskeva ohje’, tarkennetaan (21): Laitoksen lakkauttavassa tekstissä on nimenomaisesti esitettävä suunnitelma lakkautetun laitoksen oikeuksien, omaisuuden ja velvollisuuksien siirrosta siihen rakenteeseen, joka jatkaa sen toimintaa tai omaisuuden hoitoa, (eli joko julkiselle laitokselle tai valtiolle) [...]. Yleisemminkin on säädettävä, että uusi laitos korvaa ne oikeushenkilöt, joiden toimintaa se jatkaa, sille annettujen tehtävien täyttämiseksi tehtyjen sopimusten perusteella sille kuuluvien oikeuksien ja velvollisuuksien osalta. |
| --- | --- |

(32)

Kansallisten julkisten laitosten ja julkisten etuyhtymien perustamisen, muuttamisen ja lakkauttamisen liittyviä rahoitusjärjestelyjä koskevassa ohjeessa (Le guide sur l’organisation financière des créations, transformations et suppressions des établissements publics nationaux et des groupements d’intérêt public), joka on julkaistu 14 päivänä marraskuuta 2006 ja saatavissa Ranskan valtiovarainministeriön Internetsivuilta, jäljempänä ’rahoitusjärjestelyjä koskeva ohje’, tarkennetaan (21): Laitoksen lakkauttavassa tekstissä on nimenomaisesti esitettävä suunnitelma lakkautetun laitoksen oikeuksien, omaisuuden ja velvollisuuksien siirrosta siihen rakenteeseen, joka jatkaa sen toimintaa tai omaisuuden hoitoa, (eli joko julkiselle laitokselle tai valtiolle) [...]. Yleisemminkin on säädettävä, että uusi laitos korvaa ne oikeushenkilöt, joiden toimintaa se jatkaa, sille annettujen tehtävien täyttämiseksi tehtyjen sopimusten perusteella sille kuuluvien oikeuksien ja velvollisuuksien osalta.

| (33) | Vaikka kodifioidun ohjeen ja rahoitusjärjestelyjä koskevan ohjeen sääntöjä sovelletaankin pelkästään julkista kirjanpitäjää käyttäviin EPIC-laitoksiin, tietyt seikat viittaavat siihen, että myös muiden kuin julkista kirjanpitäjää käyttävien EPIC-laitosten velat siirretään niiden lakkauttamisen yhteydessä valtiolle tai toiselle julkiselle laitokselle. |
| --- | --- |

(33)

Vaikka kodifioidun ohjeen ja rahoitusjärjestelyjä koskevan ohjeen sääntöjä sovelletaankin pelkästään julkista kirjanpitäjää käyttäviin EPIC-laitoksiin, tietyt seikat viittaavat siihen, että myös muiden kuin julkista kirjanpitäjää käyttävien EPIC-laitosten velat siirretään niiden lakkauttamisen yhteydessä valtiolle tai toiselle julkiselle laitokselle.

| (34) | Esimerkiksi Charbonnages de France ilmoitti 31 päivänä joulukuuta 2000 päivättyyn rahoitustaseeseensa liittyvissä huomautuksissa, että EPIC-laitoksen kaikki oikeudet ja velvollisuudet on lakkauttamisen yhteydessä siirrettävä joko julkisoikeudelliselle oikeushenkilölle tai suoraan Ranskan hallitukselle ja siirron ehdot ja määräajat on tarkennettava kyseisen EPIC-laitoksen lakkauttamista annettavassa laissa. Tämä ei rajoitu pelkästään julkista kirjanpitäjää käyttäviin EPIC-laitoksiin, vaan on syytä todeta Charbonnages de Francen olevan ilman julkista kirjanpitäjää toimiva EPIC-laitos. |
| --- | --- |

(34)

Esimerkiksi Charbonnages de France ilmoitti 31 päivänä joulukuuta 2000 päivättyyn rahoitustaseeseensa liittyvissä huomautuksissa, että EPIC-laitoksen kaikki oikeudet ja velvollisuudet on lakkauttamisen yhteydessä siirrettävä joko julkisoikeudelliselle oikeushenkilölle tai suoraan Ranskan hallitukselle ja siirron ehdot ja määräajat on tarkennettava kyseisen EPIC-laitoksen lakkauttamista annettavassa laissa. Tämä ei rajoitu pelkästään julkista kirjanpitäjää käyttäviin EPIC-laitoksiin, vaan on syytä todeta Charbonnages de Francen olevan ilman julkista kirjanpitäjää toimiva EPIC-laitos.

| (35) | Lisäksi tiettyjen luottoluokituslaitosten mukaan ERAP-laitoksen (22) mahdollisen purkamisen yhteydessä – vaikka myös ERAP on ilman julkista kirjanpitäjää toimiva EPIC-laitos – sen velkojen ja varojen erotus siirrettäisiin valtiolle. Fitchin (23) mukaan EPIC-laitoksena ERAP-laitosta eivät koske selvitystilamenettelyt. Se voidaan purkaa ainoastaan lainsäätämisjärjestyksessä, ja tämän perusteella sen velkojen ja varojen erotus kuuluu valtiolle. Moody’sin (24) mukaan ERAP-laitokseen ei voida kohdistaa selvitystilamenettelyistä päättävän tuomioistuimen määräämiä rakenneuudistuksia. Siksi yhtiön purkamisen yhteydessä sen varat/velat siirretään perustamisesta vastanneelle viranomaiselle eli valtiolle. |
| --- | --- |

(35)

Lisäksi tiettyjen luottoluokituslaitosten mukaan ERAP-laitoksen (22) mahdollisen purkamisen yhteydessä – vaikka myös ERAP on ilman julkista kirjanpitäjää toimiva EPIC-laitos – sen velkojen ja varojen erotus siirrettäisiin valtiolle. Fitchin (23) mukaan EPIC-laitoksena ERAP-laitosta eivät koske selvitystilamenettelyt. Se voidaan purkaa ainoastaan lainsäätämisjärjestyksessä, ja tämän perusteella sen velkojen ja varojen erotus kuuluu valtiolle. Moody’sin (24) mukaan ERAP-laitokseen ei voida kohdistaa selvitystilamenettelyistä päättävän tuomioistuimen määräämiä rakenneuudistuksia. Siksi yhtiön purkamisen yhteydessä sen varat/velat siirretään perustamisesta vastanneelle viranomaiselle eli valtiolle.

| (36) | Näiden seikkojen perusteella, ja vaikka La Poste -yhtiöllä ei olekaan julkista kirjanpitäjää (25), tässä yhteydessä on tutkittava, onko La Posteen sovellettava mahdollisen selvittämisen yhteydessä periaatetta, jonka mukaan velat siirretään valtiolle tai jollekin toiselle julkisoikeudelliselle oikeushenkilölle, koska La Poste rinnastetaan EPIC-laitokseen. Tämän vuoksi velkojalla olisi varmuus siitä, ettei se menetä saatavaansa, jolloin se voisi tyytyä alempaan korkoon tai myöntää edullisemmat ehdot tai maksuajat kuin tällaisen takauksen puuttuessa. Tällaisella siirrolla olisi siis samat vaikutukset kuin takauksella. |
| --- | --- |

(36)

Näiden seikkojen perusteella, ja vaikka La Poste -yhtiöllä ei olekaan julkista kirjanpitäjää (25), tässä yhteydessä on tutkittava, onko La Posteen sovellettava mahdollisen selvittämisen yhteydessä periaatetta, jonka mukaan velat siirretään valtiolle tai jollekin toiselle julkisoikeudelliselle oikeushenkilölle, koska La Poste rinnastetaan EPIC-laitokseen. Tämän vuoksi velkojalla olisi varmuus siitä, ettei se menetä saatavaansa, jolloin se voisi tyytyä alempaan korkoon tai myöntää edullisemmat ehdot tai maksuajat kuin tällaisen takauksen puuttuessa. Tällaisella siirrolla olisi siis samat vaikutukset kuin takauksella.

2.4   MAHDOLLISUUS VALTIONKASSAN TILIEN KÄYTTÖÖN

| (37) | Edelleen Fitchin (26) mukaan ERAP-laitoksen maksukykyisyys taataan sen suoralla pääsyllä valtionkassan tileihin. Koska ERAP on EPIC-laitos, on aiheellista tarkastella La Poste -yhtiön mahdollisuutta käyttää valtionkassan tilejä. |
| --- | --- |

(37)

Edelleen Fitchin (26) mukaan ERAP-laitoksen maksukykyisyys taataan sen suoralla pääsyllä valtionkassan tileihin. Koska ERAP on EPIC-laitos, on aiheellista tarkastella La Poste -yhtiön mahdollisuutta käyttää valtionkassan tilejä.

3.   RANSKAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET JA EHDOTUKSET

| (38) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen seurauksena Ranskan viranomaiset toimittivat huomautuksensa ja ehdotuksensa komissiolle 23 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Kirje täydentää Ranskan viranomaisten aiemmissa kirjeissä esitettyjä huomautuksia ja ehdotuksia (27). Ne on esitetty tiivistäen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. |
| --- | --- |

(38)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen seurauksena Ranskan viranomaiset toimittivat huomautuksensa ja ehdotuksensa komissiolle 23 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Kirje täydentää Ranskan viranomaisten aiemmissa kirjeissä esitettyjä huomautuksia ja ehdotuksia (27). Ne on esitetty tiivistäen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

3.1   RANSKAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (39) | Ranskan viranomaiset kiistävät valtiontakauksen olemassaolon ja La Postelle myönnetyn taloudellisen edun. |
| --- | --- |

(39)

Ranskan viranomaiset kiistävät valtiontakauksen olemassaolon ja La Postelle myönnetyn taloudellisen edun.

3.1.1   TAKAUKSEN KIISTÄMINEN

| (40) | Ranskan viranomaisten mukaan julkisilla laitoksilla ei ole automaattista takausta niiden aseman perusteella (A), ja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetty komission päätelmä on virheellinen (B). |
| --- | --- |

(40)

Ranskan viranomaisten mukaan julkisilla laitoksilla ei ole automaattista takausta niiden aseman perusteella (A), ja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetty komission päätelmä on virheellinen (B).

A.   
  Julkisilla laitoksilla ei ole automaattista takausta asemansa perusteella

   (28)

| (41) | Ensinnäkään missään säädöksessä tai päätöksessä ei määritellä periaatetta, jonka mukaan valtio takaisi periaatteessa rajoittamattomasti EPIC-laitosten velat. |
| --- | --- |

(41)

Ensinnäkään missään säädöksessä tai päätöksessä ei määritellä periaatetta, jonka mukaan valtio takaisi periaatteessa rajoittamattomasti EPIC-laitosten velat.

| (42) | Toiseksi oikeuskäytännössä on todettu, ettei takauksia ole. Ranskan korkein hallinto-oikeus (Conseil d’état) on katsonut muun muassa Société de l’hôtel d’Albea koskevassa päätöksessään (29), että kansallinen matkailun edistämiskeskus, joka on oikeushenkilö ja taloudellisesti riippumaton [...] on julkinen laitos, jonka ottamia velkoja valtiota ei voida jälkikäteen velvoittaa suorittamaan; näin ollen julkisten töiden ministeri on perustellusti kieltäytynyt noudattamasta [velkojan] vaatimusta. Samaa päättelyä esitetään sovelletun korkeimman hallinto-oikeuden kahdessa paikallisyhteisöjä koskevassa päätöksessä, jotka on tehty asiassa Campoloro (30). |
| --- | --- |

(42)

Toiseksi oikeuskäytännössä on todettu, ettei takauksia ole. Ranskan korkein hallinto-oikeus (Conseil d’état) on katsonut muun muassa Société de l’hôtel d’Albea koskevassa päätöksessään (29), että kansallinen matkailun edistämiskeskus, joka on oikeushenkilö ja taloudellisesti riippumaton [...] on julkinen laitos, jonka ottamia velkoja valtiota ei voida jälkikäteen velvoittaa suorittamaan; näin ollen julkisten töiden ministeri on perustellusti kieltäytynyt noudattamasta [velkojan] vaatimusta. Samaa päättelyä esitetään sovelletun korkeimman hallinto-oikeuden kahdessa paikallisyhteisöjä koskevassa päätöksessä, jotka on tehty asiassa Campoloro (30).

| (43) | Kolmanneksi finanssilaeista 1 päivänä elokuuta 2001 annetun orgaanisen lain (loi organique relative aux lois de finances) (31), jäljempänä ’LOLF’, mukaan takaus voidaan myöntää vain yhden finanssilain säännöksen perusteella (32). Tämän vuoksi Ranskan viranomaisten asiantuntija (33) katsoo, ettei koko LOLF:n voimaantulon eli 1 päivän tammikuuta 2005 jälkeen ole voitu myöntää laillisesti minkäänlaista takausta. La Posten 1 päivän tammikuuta 2005 lähtien ottamilla veloilla ei siten ole epäsuoraa takausta. Ennen 1 päivän tammikuuta 2005 otettujen velkojen osalta Ranskan viranomaisten asiantuntija arvioi, että riidanalaisen päätöksen puuttuessa ei voida vahvistaa, olisiko päätelmä ennen 1 päivän tammikuuta 2005 annettujen takausten – joiden myöntämistä ei olisi nimenomaisesti sallittu finanssilaissa – raukeamisesta mahdollisesti hylättävä sillä perusteella, että velkojien perustuslailla suojattuja oikeuksia on kunnioitettava. |
| --- | --- |

(43)

Kolmanneksi finanssilaeista 1 päivänä elokuuta 2001 annetun orgaanisen lain (loi organique relative aux lois de finances) (31), jäljempänä ’LOLF’, mukaan takaus voidaan myöntää vain yhden finanssilain säännöksen perusteella (32). Tämän vuoksi Ranskan viranomaisten asiantuntija (33) katsoo, ettei koko LOLF:n voimaantulon eli 1 päivän tammikuuta 2005 jälkeen ole voitu myöntää laillisesti minkäänlaista takausta. La Posten 1 päivän tammikuuta 2005 lähtien ottamilla veloilla ei siten ole epäsuoraa takausta. Ennen 1 päivän tammikuuta 2005 otettujen velkojen osalta Ranskan viranomaisten asiantuntija arvioi, että riidanalaisen päätöksen puuttuessa ei voida vahvistaa, olisiko päätelmä ennen 1 päivän tammikuuta 2005 annettujen takausten – joiden myöntämistä ei olisi nimenomaisesti sallittu finanssilaissa – raukeamisesta mahdollisesti hylättävä sillä perusteella, että velkojien perustuslailla suojattuja oikeuksia on kunnioitettava.

| (44) | Neljänneksi, jos EPIC-laitoksilla olisi valtiontakaus, niiden aseman muuttaminen edellyttäisi toimenpiteitä velkojien oikeuksien säilyttämiseksi. Tällaista järjestelyä ei kuitenkaan missään vaiheessa ole toteutettu. Kun posti- ja telelaitos 1 päivänä tammikuuta 1991 muutettiin itsenäiseksi oikeushenkilöksi (La Poste), valtio myönsi sitä vastoin 31 päivänä joulukuuta 1990 annetulla määräyksellä nimenomaisen takauksen ennen 31 päivää joulukuuta 1990 otetuille veloille, jotka siirtyivät La Postelle. Tämä ei olisi ollut tarpeen, jos La Postella olisi ollut sääntömääräisesti valtiontakaus EPIC-laitokseen rinnastettavana laitoksena. Lisäksi lainsäädännössä on myönnetty valtiontakaus tietyille ERAP:n ja Agence française du développement -viraston toiminnoille. Molemmat ovat EPIC-laitoksia. |
| --- | --- |

(44)

Neljänneksi, jos EPIC-laitoksilla olisi valtiontakaus, niiden aseman muuttaminen edellyttäisi toimenpiteitä velkojien oikeuksien säilyttämiseksi. Tällaista järjestelyä ei kuitenkaan missään vaiheessa ole toteutettu. Kun posti- ja telelaitos 1 päivänä tammikuuta 1991 muutettiin itsenäiseksi oikeushenkilöksi (La Poste), valtio myönsi sitä vastoin 31 päivänä joulukuuta 1990 annetulla määräyksellä nimenomaisen takauksen ennen 31 päivää joulukuuta 1990 otetuille veloille, jotka siirtyivät La Postelle. Tämä ei olisi ollut tarpeen, jos La Postella olisi ollut sääntömääräisesti valtiontakaus EPIC-laitokseen rinnastettavana laitoksena. Lisäksi lainsäädännössä on myönnetty valtiontakaus tietyille ERAP:n ja Agence française du développement -viraston toiminnoille. Molemmat ovat EPIC-laitoksia.

| (45) | Lopuksi Ranskan viranomaiset lainaavat korkeimman hallinto-oikeuden riita-asioita käsittelevän jaoston entisen presidentin Labetoullen kirjoittamaa artikkelia (34). Labetoullen mukaan tämän takauksen myöntämiseen, hyötyyn ja laajuuteen ei liity oikeudellisesti minkäänlaista automaattisuutta [valtiontakaus, jota sovellettaisiin välittömästi lain nojalla valtion julkisiin laitoksiin]. |
| --- | --- |

(45)

Lopuksi Ranskan viranomaiset lainaavat korkeimman hallinto-oikeuden riita-asioita käsittelevän jaoston entisen presidentin Labetoullen kirjoittamaa artikkelia (34). Labetoullen mukaan tämän takauksen myöntämiseen, hyötyyn ja laajuuteen ei liity oikeudellisesti minkäänlaista automaattisuutta [valtiontakaus, jota sovellettaisiin välittömästi lain nojalla valtion julkisiin laitoksiin].

B.   
  Komission päätelmä takauksen olemassaolosta on virheellinen

   (35)

a)   Yksittäisten saatavien takaisinmaksua ei taata

1.   16 päivänä heinäkuuta 1980 annettu laki ei voi olla takauksen oikeusperusta

| (46) | Ranskan viranomaisten mukaan (36)16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa valvontaviranomaiselle annetaan sijaantulo-oikeus oikeushenkilön toimeenpanoelimessä. Tämän vuoksi valvoja voi käyttää ainoastaan tämän toimeenpanoelimen toimivaltuuksia, joihin ei sisälly valtion talousarvion käyttömahdollisuutta. Tämän perusteella 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa ei siis säädetä valtion velvollisuudesta käyttää omia varojaan. |
| --- | --- |

(46)

Ranskan viranomaisten mukaan (36)16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa valvontaviranomaiselle annetaan sijaantulo-oikeus oikeushenkilön toimeenpanoelimessä. Tämän vuoksi valvoja voi käyttää ainoastaan tämän toimeenpanoelimen toimivaltuuksia, joihin ei sisälly valtion talousarvion käyttömahdollisuutta. Tämän perusteella 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa ei siis säädetä valtion velvollisuudesta käyttää omia varojaan.

| (47) | Tämän tulkinnan tueksi Ranskan viranomaiset viittaavat 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain valmistelutyöhön. Lain käsittelyn yhteydessä hallituksen väitetään vastustaneen muutoksia, joiden tarkoituksena oli velvoittaa valtio maksamaan poikkeuksellista avustusta sellaiselle alueelliselle yhteisölle, jonka omat varat eivät riitä oikeuden päätöksen täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(47)

Tämän tulkinnan tueksi Ranskan viranomaiset viittaavat 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain valmistelutyöhön. Lain käsittelyn yhteydessä hallituksen väitetään vastustaneen muutoksia, joiden tarkoituksena oli velvoittaa valtio maksamaan poikkeuksellista avustusta sellaiselle alueelliselle yhteisölle, jonka omat varat eivät riitä oikeuden päätöksen täytäntöönpanoon.

| (48) | Ranskan viranomaiset viittaavat myös oikeustieteelliseen kirjoitteluun (37). Artikkeleiden perusteella 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain 1 §:n ilmaus ”y pourvoit” viittaa ”substitution”-valtuuteen, josta todetaan, että periaatteessa sijaantulijalla on samat valtuudet kuin henkilöllä, jonka sijaan se tulee (”il est de principe que le substituant dispose des mêmes compétences que le substitué”). Poikkeuksellisen avustuksen myöntäminen ei kuulu sijaantulo-oikeuden piiriin (”hors de l’exercice d’un pouvoir de substitution”), eikä siitä myöskään säädetä 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa. |
| --- | --- |

(48)

Ranskan viranomaiset viittaavat myös oikeustieteelliseen kirjoitteluun (37). Artikkeleiden perusteella 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain 1 §:n ilmaus ”y pourvoit” viittaa ”substitution”-valtuuteen, josta todetaan, että periaatteessa sijaantulijalla on samat valtuudet kuin henkilöllä, jonka sijaan se tulee (”il est de principe que le substituant dispose des mêmes compétences que le substitué”). Poikkeuksellisen avustuksen myöntäminen ei kuulu sijaantulo-oikeuden piiriin (”hors de l’exercice d’un pouvoir de substitution”), eikä siitä myöskään säädetä 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa.

| (49) | Lopuksi Ranskan viranomaiset mainitsevat korkeimman hallinto-oikeuden asiassa Campoloro 10 päivänä marraskuuta 1999 (38) ja 18 päivänä marraskuuta 2005 (39) tekemät päätökset. Korkein hallinto-oikeus on katsonut, ettei valtion taloudellinen sijaantulo maksuvaikeuksiin joutuneen kunnan sijaan kuulu 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa säädettyihin velvollisuuksiin. Niin ikään selvittäessään, onko valtion vastuuseen aiheellista vedota virheen – tässä tapauksessa vakavan virheen – vuoksi, korkein hallinto-oikeus sulki periaatteessa pois mahdollisuuden ”lakisääteisiin” vastuisiin ja samalla takauksiin. |
| --- | --- |

(49)

Lopuksi Ranskan viranomaiset mainitsevat korkeimman hallinto-oikeuden asiassa Campoloro 10 päivänä marraskuuta 1999 (38) ja 18 päivänä marraskuuta 2005 (39) tekemät päätökset. Korkein hallinto-oikeus on katsonut, ettei valtion taloudellinen sijaantulo maksuvaikeuksiin joutuneen kunnan sijaan kuulu 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa säädettyihin velvollisuuksiin. Niin ikään selvittäessään, onko valtion vastuuseen aiheellista vedota virheen – tässä tapauksessa vakavan virheen – vuoksi, korkein hallinto-oikeus sulki periaatteessa pois mahdollisuuden ”lakisääteisiin” vastuisiin ja samalla takauksiin.

2.   Valtion ankaraan vastuuseen ei voida vedota pelkästään varojen riittämättömyyden perusteella

| (50) | Ranskan viranomaiset esittävät lisäksi, ettei korvausmahdollisuuksia, joihin julkisoikeudellisen oikeushenkilön velkojilla voi olla oikeus tietyin rajoittavin ehdoin vastuuseen vetoamalla, voida rinnastaa minkäänlaiseen takaukseen. Takauksessa oletetaan, että takaaja ottaa vastatakseen takauksen saajaan kohdistuvat toimet. Jos kyseessä on virheestä vastaaminen tai – ankaran vastuun yhteydessä – oman toiminnan seurauksista vastaaminen, kyseessä ei voi olla takaus. |
| --- | --- |

(50)

Ranskan viranomaiset esittävät lisäksi, ettei korvausmahdollisuuksia, joihin julkisoikeudellisen oikeushenkilön velkojilla voi olla oikeus tietyin rajoittavin ehdoin vastuuseen vetoamalla, voida rinnastaa minkäänlaiseen takaukseen. Takauksessa oletetaan, että takaaja ottaa vastatakseen takauksen saajaan kohdistuvat toimet. Jos kyseessä on virheestä vastaaminen tai – ankaran vastuun yhteydessä – oman toiminnan seurauksista vastaaminen, kyseessä ei voi olla takaus.

| (51) | Ranskan viranomaiset esittävät, ettei valtion vastuuseen voida missään tilanteessa vedota pelkästään sillä perusteella, ettei prefekti tai valvontaviranomainen ole voinut panna täytäntöön mitään saatavan korvaamisen mahdollistavaa toimenpidettä yhteisön tai julkisen laitoksen rahoitus- ja omaisuustilanteen vuoksi. |
| --- | --- |

(51)

Ranskan viranomaiset esittävät, ettei valtion vastuuseen voida missään tilanteessa vedota pelkästään sillä perusteella, ettei prefekti tai valvontaviranomainen ole voinut panna täytäntöön mitään saatavan korvaamisen mahdollistavaa toimenpidettä yhteisön tai julkisen laitoksen rahoitus- ja omaisuustilanteen vuoksi.

| (52) | Virheen – tässä tapauksessa vakavan virheen – osalta on ensinnäkin todettava, ettei se, ettei prefekti tai valvontaviranomainen ole käyttänyt valtuuksiaan tilanteessa, jossa minkään toimenpiteen avulla ei voida varmistaa, että yhteisö tai julkinen laitos korvaisi saatavan, ole sinällään virhe. |
| --- | --- |

(52)

Virheen – tässä tapauksessa vakavan virheen – osalta on ensinnäkin todettava, ettei se, ettei prefekti tai valvontaviranomainen ole käyttänyt valtuuksiaan tilanteessa, jossa minkään toimenpiteen avulla ei voida varmistaa, että yhteisö tai julkinen laitos korvaisi saatavan, ole sinällään virhe.

| (53) | Ainakin seuraavia kahta seikkaa voidaan käyttää perusteluna ankaran vastuun käsitteen torjumiseksi:






  — | Ensiksikin sen henkilön, jolta korvausta vaaditaan, vastuuseen voidaan vedota vain, jos henkilön tehtäväksi väitetty teko (tai sen tekemättä jättäminen) on ollut vahingon välitön syy. Varojen riittämättömyyden yhteydessä velkojan kärsimän vahingon alkusyynä ei kuitenkaan ole hallintoviranomaisen teko tai tekemättä jättäminen vaan yhteisön tai julkisen laitoksen maksukyvyttömyys. |
| --- | --- | --- |

(53)

Ainakin seuraavia kahta seikkaa voidaan käyttää perusteluna ankaran vastuun käsitteen torjumiseksi:

—

Ensiksikin sen henkilön, jolta korvausta vaaditaan, vastuuseen voidaan vedota vain, jos henkilön tehtäväksi väitetty teko (tai sen tekemättä jättäminen) on ollut vahingon välitön syy. Varojen riittämättömyyden yhteydessä velkojan kärsimän vahingon alkusyynä ei kuitenkaan ole hallintoviranomaisen teko tai tekemättä jättäminen vaan yhteisön tai julkisen laitoksen maksukyvyttömyys.

| — | Toiseksi ankaran vastuun perustana on julkisten menojen tasapuolisuuden periaate. Ranskan viranomaisten mukaan tässä nimenomaisessa tapauksessa on vaikea selvittää, missä määrin velkojan kärsimä vahinko voisi perustella julkisten menojen tasapuolisuutta koskevasta periaatteesta poikkeamisen. Toisin kuin asiassa, joka johti ns. Couitéas-oikeuskäytäntöön (40), nyt käsiteltävässä asiassa mikään valtion viranomainen ei ole päättänyt jättää panematta tuomiota täytäntöön yleiseen etuun vedoten. Käsiteltävässä tapauksessa julkinen viranomainen ei käytännössä pystyisi toteuttamaan toimia, joilla pannaan täytäntöön oikeuden päätös ja maksetaan korvauksia velkojille, eikä syynä ole yleiseen etuun perustuvat velvoitteet. Ranskan viranomaisten mukaan pelkän maksukyvyttömyyden toteamisen perusteella ei voida vedota julkisten menojen tasapuolisuutta koskevasta periaatteesta poikkeamiseen. Mitä tulee menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen johdantolauseen 59 kappaleessa esitettyyn perusteluun, jonka mukaan ”voi olla mahdollista vedota valtion ankaraan vastuuseen, mikäli valtion edustaja asettaa julkisen palvelun jatkuvuuden velkojan velankorvausoikeuden edelle”, Ranskan viranomaiset myöntävät, että julkisen palvelun jatkuvuuden vaatimus velvoittaa valtion edustajaa 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa perustetun menettelyn täytäntöönpanon yhteydessä. Silti Ranskan viranomaiset katsovat, että vaikka tuomioistuin määräisi maksamaan velkojalle korvausta, korvaus johtaisi velkojan kannalta samaan tilanteeseen kuin yleisen lainsäädännön perusteella, sillä yleisen lainsäädännön perusteella omaisuus olisi luovutettu ja kaikki velkojat olisivat saaneet siitä saataviaan vastaavan osuuden. Tilanteessa ei siten koidu hyötyä velkojalle. |
| --- | --- |

—

Toiseksi ankaran vastuun perustana on julkisten menojen tasapuolisuuden periaate. Ranskan viranomaisten mukaan tässä nimenomaisessa tapauksessa on vaikea selvittää, missä määrin velkojan kärsimä vahinko voisi perustella julkisten menojen tasapuolisuutta koskevasta periaatteesta poikkeamisen. Toisin kuin asiassa, joka johti ns. Couitéas-oikeuskäytäntöön (40), nyt käsiteltävässä asiassa mikään valtion viranomainen ei ole päättänyt jättää panematta tuomiota täytäntöön yleiseen etuun vedoten. Käsiteltävässä tapauksessa julkinen viranomainen ei käytännössä pystyisi toteuttamaan toimia, joilla pannaan täytäntöön oikeuden päätös ja maksetaan korvauksia velkojille, eikä syynä ole yleiseen etuun perustuvat velvoitteet. Ranskan viranomaisten mukaan pelkän maksukyvyttömyyden toteamisen perusteella ei voida vedota julkisten menojen tasapuolisuutta koskevasta periaatteesta poikkeamiseen. Mitä tulee menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen johdantolauseen 59 kappaleessa esitettyyn perusteluun, jonka mukaan ”voi olla mahdollista vedota valtion ankaraan vastuuseen, mikäli valtion edustaja asettaa julkisen palvelun jatkuvuuden velkojan velankorvausoikeuden edelle”, Ranskan viranomaiset myöntävät, että julkisen palvelun jatkuvuuden vaatimus velvoittaa valtion edustajaa 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa perustetun menettelyn täytäntöönpanon yhteydessä. Silti Ranskan viranomaiset katsovat, että vaikka tuomioistuin määräisi maksamaan velkojalle korvausta, korvaus johtaisi velkojan kannalta samaan tilanteeseen kuin yleisen lainsäädännön perusteella, sillä yleisen lainsäädännön perusteella omaisuus olisi luovutettu ja kaikki velkojat olisivat saaneet siitä saataviaan vastaavan osuuden. Tilanteessa ei siten koidu hyötyä velkojalle.

b)   [...]
   (41)

1.   Yleisen lainsäädännön mukaisten saneeraus- ja selvitystilamenettelyjen soveltamattomuus julkisoikeudellisiin oikeushenkilöihin ei estä EPIC-laitoksen konkurssia tai konkurssimenettelyn käynnistämistä tällaista yhtiötä kohtaan

| (54) | Ranskan viranomaisten mukaan komissio perustaa selvityksensä vuoden 2000 tiedonantoon takauksina myönnettävästä valtiontuesta (42) ja erityisesti sen 2.1.3 kohtaan, jossa ”komissio katsoo, että myös tavanomaista edullisemmat rahoitusehdot sellaisille yrityksille, joiden oikeudellinen muoto sulkee pois konkurssin tai muut maksukyvyttömyysmenettelyt taikka nimenomaan mahdollistaa valtiontakauksen tai sen, että valtio kattaa tappiot, ovat takauksina myönnettyä valtiontukea”. |
| --- | --- |

(54)

Ranskan viranomaisten mukaan komissio perustaa selvityksensä vuoden 2000 tiedonantoon takauksina myönnettävästä valtiontuesta (42) ja erityisesti sen 2.1.3 kohtaan, jossa ”komissio katsoo, että myös tavanomaista edullisemmat rahoitusehdot sellaisille yrityksille, joiden oikeudellinen muoto sulkee pois konkurssin tai muut maksukyvyttömyysmenettelyt taikka nimenomaan mahdollistaa valtiontakauksen tai sen, että valtio kattaa tappiot, ovat takauksina myönnettyä valtiontukea”.

| (55) | Ranskan viranomaiset huomauttavat, että perustamissopimuksen määräyksiä on sovellettava ensisijaisesti ennen takauksina myönnettävää valtiontukea koskevaa vuoden 2000 tiedonantoa. Viranomaiset ottavat esiin kaksi seikkaa, jotka niiden mukaan estävät mainitun tiedonannon soveltamisen käsiteltävänä olevassa asiassa:






  — | vuoden 2000 tiedonannossa takauksina myönnettävästä valtiontuesta korostetaan sitä, että mahdollinen valtiontuki johtuu ”edullisemmista rahoitusehdoista”, jotka perustuvat siihen, ettei konkurssimenettely ole mahdollinen; Ranskan viranomaisten mukaan komissio ei ole osoittanut tällaisten ”edullisempien rahoitusehtojen” olemassaoloa; |
| --- | --- | --- |

(55)

Ranskan viranomaiset huomauttavat, että perustamissopimuksen määräyksiä on sovellettava ensisijaisesti ennen takauksina myönnettävää valtiontukea koskevaa vuoden 2000 tiedonantoa. Viranomaiset ottavat esiin kaksi seikkaa, jotka niiden mukaan estävät mainitun tiedonannon soveltamisen käsiteltävänä olevassa asiassa:

—

vuoden 2000 tiedonannossa takauksina myönnettävästä valtiontuesta korostetaan sitä, että mahdollinen valtiontuki johtuu ”edullisemmista rahoitusehdoista”, jotka perustuvat siihen, ettei konkurssimenettely ole mahdollinen; Ranskan viranomaisten mukaan komissio ei ole osoittanut tällaisten ”edullisempien rahoitusehtojen” olemassaoloa;

| — | vuoden 2000 tiedonannossa takauksina myönnettävistä valtiontuista tarkoitetaan tilannetta, jossa yhtiömuoto estää kaikki konkurssi- ja maksukyvyttömyysmenettelyt eikä mitään tiettyä menettelyä; Ranskan viranomaisten mukaan komissio ei ole osoittanut, etteikö La Poste voisi joutua konkurssiin ja ettei mikään maksukyvyttömyysmenettely ole mahdollinen. |
| --- | --- |

—

vuoden 2000 tiedonannossa takauksina myönnettävistä valtiontuista tarkoitetaan tilannetta, jossa yhtiömuoto estää kaikki konkurssi- ja maksukyvyttömyysmenettelyt eikä mitään tiettyä menettelyä; Ranskan viranomaisten mukaan komissio ei ole osoittanut, etteikö La Poste voisi joutua konkurssiin ja ettei mikään maksukyvyttömyysmenettely ole mahdollinen.

| (56) | Ranskan viranomaisten mukaan 25 päivänä tammikuuta 1985 annettu laki on ainoastaan menettelylaki. Se, etteivät EPIC-laitokset kuulu sen soveltamisalaan, ei tarkoita, etteikö EPIC-laitos voisi joutua maksujen lakkautukseen, eikä se estä saneeraus-, selvitys- tai konkurssimenettelyn aloittamista tällaista yhtiötä vastaan. |
| --- | --- |

(56)

Ranskan viranomaisten mukaan 25 päivänä tammikuuta 1985 annettu laki on ainoastaan menettelylaki. Se, etteivät EPIC-laitokset kuulu sen soveltamisalaan, ei tarkoita, etteikö EPIC-laitos voisi joutua maksujen lakkautukseen, eikä se estä saneeraus-, selvitys- tai konkurssimenettelyn aloittamista tällaista yhtiötä vastaan.

2.   Velkoja ei saa mitään etua 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetusta laista johtuvan ”menettelyn” soveltamisesta verrattuna yleisen lainsäädännön mukaiseen menettelyyn

| (57) | Selvitettyään menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 68 kappaletta Ranskan viranomaiset esittävät päätelmänään, että komissio käyttää kahta kriteeriä arvioidessaan, antaako erityisen maksukyvyttömyysmenettelyn soveltaminen oikeushenkilöön sille etua kauppaoikeuden soveltamisalaan kuuluviin yrityksiin verrattuna:






  — | julkisuus: La Posten maksukyvyttömyyden yhteydessä noudatettava menettely olisi määriteltävä ja julkistettava; |
| --- | --- | --- |

(57)

Selvitettyään menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 68 kappaletta Ranskan viranomaiset esittävät päätelmänään, että komissio käyttää kahta kriteeriä arvioidessaan, antaako erityisen maksukyvyttömyysmenettelyn soveltaminen oikeushenkilöön sille etua kauppaoikeuden soveltamisalaan kuuluviin yrityksiin verrattuna:

—

julkisuus: La Posten maksukyvyttömyyden yhteydessä noudatettava menettely olisi määriteltävä ja julkistettava;

| — | samanarvoisuus: menettelyn olisi oltava joko yksityisoikeudellinen menettely tai sellainen menettely, joka antaa La Posten velkojille enintään yhtä laajat oikeudet kuin kauppaoikeutta sovellettaessa. |
| --- | --- |

—

samanarvoisuus: menettelyn olisi oltava joko yksityisoikeudellinen menettely tai sellainen menettely, joka antaa La Posten velkojille enintään yhtä laajat oikeudet kuin kauppaoikeutta sovellettaessa.

| (58) | Vaikka Ranskan viranomaiset kiistävätkin näiden kahden kriteerin noudattamisen välttämättömyyden (43) niiltä osin kuin komissio katsoo kriteerit välttämättömiksi ja riittäviksi, Ranskan viranomaiset käyttävät niitä selvittäessään, antaako 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain säännösten soveltaminen julkisoikeudellisten oikeushenkilöiden velkojille etua verrattuna yleisen lainsäädännön mukaiseen maksukyvyttömyysmenettelyyn kuuluvien yritysten velkojiin. |
| --- | --- |

(58)

Vaikka Ranskan viranomaiset kiistävätkin näiden kahden kriteerin noudattamisen välttämättömyyden (43) niiltä osin kuin komissio katsoo kriteerit välttämättömiksi ja riittäviksi, Ranskan viranomaiset käyttävät niitä selvittäessään, antaako 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain säännösten soveltaminen julkisoikeudellisten oikeushenkilöiden velkojille etua verrattuna yleisen lainsäädännön mukaiseen maksukyvyttömyysmenettelyyn kuuluvien yritysten velkojiin.

| (59) | Julkisuuden kriteerin osalta Ranskan viranomaiset katsovat, että luottoluokituslaitokset ovat todenneet aivan oikein, että 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa perustettua menettelyä sovelletaan EPIC-laitoksen maksukyvyttömyyden yhteydessä. Tästä ovat osoituksena komission mainitsemat luottoluokituslaitosten lausunnot ERAP:n yhteydessä. |
| --- | --- |

(59)

Julkisuuden kriteerin osalta Ranskan viranomaiset katsovat, että luottoluokituslaitokset ovat todenneet aivan oikein, että 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa perustettua menettelyä sovelletaan EPIC-laitoksen maksukyvyttömyyden yhteydessä. Tästä ovat osoituksena komission mainitsemat luottoluokituslaitosten lausunnot ERAP:n yhteydessä.

| (60) | Samanarvoisuuden kriteerin osalta Ranskan viranomaiset erottavat toisistaan tapaukset, joissa julkisen palvelun jatkuvuusvaatimusta on sovellettava, ja tapaukset, joissa tällaista vaatimusta ei sovelleta. |
| --- | --- |

(60)

Samanarvoisuuden kriteerin osalta Ranskan viranomaiset erottavat toisistaan tapaukset, joissa julkisen palvelun jatkuvuusvaatimusta on sovellettava, ja tapaukset, joissa tällaista vaatimusta ei sovelleta.

i)   16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa perustettu ”menettely” samanarvoisuustestin kannalta – ilman julkisen palvelun jatkuvuutta edellyttävää vaatimusta

| (61) | Ranskan viranomaisten mukaan noudatetaan seuraavanlaista menettelyä, jos La Poste ei kykene maksamaan takaisin velkojaan ja jos julkisen palvelun jatkuvuutta koskevaa vaatimusta ei noudateta: siinä epätodennäköisessä tapauksessa, että yritys joutuisi todistettavasti taloudellisiin vaikeuksiin, sen olisi ennen varojen riittämättömyyttä neuvoteltava ensin velkojiensa kanssa velkasaneeraussuunnitelman laatimiseksi. Mikäli suunnitelmaa ei katsottaisi riittäväksi tai se ei mahdollistaisi taloudellisten vaikeuksien ratkaisua eikä velkojien kanssa päästäisi uuteen sopuun, toisessa vaiheessa velkojat – tai osa niistä – voisivat viedä asian toimivaltaisen tuomioistuimen käsiteltäväksi saadakseen velallista vastaan tuomion, jossa niiden saatavat tunnustetaan. Tällöin käytettäisiin 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa perustettua menettelyä. Sen seurauksena voisi olla valvontaviranomaisen sijaantulo La Posten johtoryhmään tapauksissa, joita velkojen maksaminen laitoksen varoista edellyttää. Mikäli 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain mukainen menettely pysähtyisi La Posten varojen riittämättömyyteen eikä valvontaviranomainen siten pystyisi vapauttamaan erääntyneen määrän maksamiseen tarvittavia varoja, koska luovutettavaa omaisuutta ei enää olisi, 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain mukainen menettely lopetettaisiin. |
| --- | --- |

(61)

Ranskan viranomaisten mukaan noudatetaan seuraavanlaista menettelyä, jos La Poste ei kykene maksamaan takaisin velkojaan ja jos julkisen palvelun jatkuvuutta koskevaa vaatimusta ei noudateta: siinä epätodennäköisessä tapauksessa, että yritys joutuisi todistettavasti taloudellisiin vaikeuksiin, sen olisi ennen varojen riittämättömyyttä neuvoteltava ensin velkojiensa kanssa velkasaneeraussuunnitelman laatimiseksi. Mikäli suunnitelmaa ei katsottaisi riittäväksi tai se ei mahdollistaisi taloudellisten vaikeuksien ratkaisua eikä velkojien kanssa päästäisi uuteen sopuun, toisessa vaiheessa velkojat – tai osa niistä – voisivat viedä asian toimivaltaisen tuomioistuimen käsiteltäväksi saadakseen velallista vastaan tuomion, jossa niiden saatavat tunnustetaan. Tällöin käytettäisiin 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa perustettua menettelyä. Sen seurauksena voisi olla valvontaviranomaisen sijaantulo La Posten johtoryhmään tapauksissa, joita velkojen maksaminen laitoksen varoista edellyttää. Mikäli 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain mukainen menettely pysähtyisi La Posten varojen riittämättömyyteen eikä valvontaviranomainen siten pystyisi vapauttamaan erääntyneen määrän maksamiseen tarvittavia varoja, koska luovutettavaa omaisuutta ei enää olisi, 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain mukainen menettely lopetettaisiin.

| (62) | Ranskan viranomaisten mukaan (olettaen, ettei julkisen palvelun jatkuvuutta koskevaa vaatimusta sovelleta) 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa perustetun ”menettelyn” soveltaminen voi siten johtaa La Posten kaikkien varojen realisointiin, mutta varojen osoittautuessa riittämättömiksi menettelyn avulla ei voitaisi korvata kaikkien La Posten velkojien saatavia. Menettelyn päättyessä 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain soveltamisalaan kuuluvan oikeushenkilön velkojat olisivat yhdessä saaneet takaisin saman määrän kuin kauppaoikeuden soveltamisalaan kuuluvan oikeushenkilön velkojat eli omaisuuden realisoinnista saadun määrän. |
| --- | --- |

(62)

Ranskan viranomaisten mukaan (olettaen, ettei julkisen palvelun jatkuvuutta koskevaa vaatimusta sovelleta) 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa perustetun ”menettelyn” soveltaminen voi siten johtaa La Posten kaikkien varojen realisointiin, mutta varojen osoittautuessa riittämättömiksi menettelyn avulla ei voitaisi korvata kaikkien La Posten velkojien saatavia. Menettelyn päättyessä 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain soveltamisalaan kuuluvan oikeushenkilön velkojat olisivat yhdessä saaneet takaisin saman määrän kuin kauppaoikeuden soveltamisalaan kuuluvan oikeushenkilön velkojat eli omaisuuden realisoinnista saadun määrän.

| (63) | Tämä menettely poikkeaisi kauppaoikeuden nojalla sovellettavasta menettelystä vain kahdessa kohtaa:






  — | velkojia ei käsiteltäisi yhteisesti: toisin kuin yksityisoikeudellisessa menettelyssä, jossa velkojia käsitellään yhteisesti ja jossa näiden vahingot korvataan alenevassa etuoikeusjärjestyksessä suhteessa käytettävissä olevaan määrään, 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain mukainen menettely on erilainen niiltä osin, että ainoastaan velkojan oma toiminta mahdollistaa sen oikeuksien ajamisen. 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain lähtökohtana on velkojen aikajärjestykseen perustuva menettely; |
| --- | --- | --- |

(63)

Tämä menettely poikkeaisi kauppaoikeuden nojalla sovellettavasta menettelystä vain kahdessa kohtaa:

—

velkojia ei käsiteltäisi yhteisesti: toisin kuin yksityisoikeudellisessa menettelyssä, jossa velkojia käsitellään yhteisesti ja jossa näiden vahingot korvataan alenevassa etuoikeusjärjestyksessä suhteessa käytettävissä olevaan määrään, 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain mukainen menettely on erilainen niiltä osin, että ainoastaan velkojan oma toiminta mahdollistaa sen oikeuksien ajamisen. 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain lähtökohtana on velkojen aikajärjestykseen perustuva menettely;

| — | oikeuden määräämän selvitysmiehen ja pesänhoitajan kaltaista tehtävää hoitaa valtion edustaja hallintotuomarin valvonnassa (raskaan virheen valvonta, joka mainitaan marraskuussa 2005 asiassa Campoloro annetussa korkeimman hallinto-oikeuden tuomiossa). |
| --- | --- |

—

oikeuden määräämän selvitysmiehen ja pesänhoitajan kaltaista tehtävää hoitaa valtion edustaja hallintotuomarin valvonnassa (raskaan virheen valvonta, joka mainitaan marraskuussa 2005 asiassa Campoloro annetussa korkeimman hallinto-oikeuden tuomiossa).

| (64) | Ranskan viranomaiset katsovat, että menettelyn päättyessä velkojilla ei ole muutoksenhakumahdollisuutta. Ranskan viranomaisten mukaan valtion vastuuseen ei voida vedota ainoastaan varojen riittämättömyyden perusteella. Vastaavasti yksityisoikeudellista menettelyä sovellettaessa velkojien henkilökohtainen kanneoikeus ei poikkeustilanteita lukuun ottamatta palaudu oikeuden päätöksellä asetetun selvitystilan jälkeen (44). |
| --- | --- |

(64)

Ranskan viranomaiset katsovat, että menettelyn päättyessä velkojilla ei ole muutoksenhakumahdollisuutta. Ranskan viranomaisten mukaan valtion vastuuseen ei voida vedota ainoastaan varojen riittämättömyyden perusteella. Vastaavasti yksityisoikeudellista menettelyä sovellettaessa velkojien henkilökohtainen kanneoikeus ei poikkeustilanteita lukuun ottamatta palaudu oikeuden päätöksellä asetetun selvitystilan jälkeen (44).

ii)   16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa perustettu ”menettely” samanarvoisuustestin kannalta, kun julkisen palvelun jatkuvuutta edellyttävä vaatimus otetaan huomioon

| (65) | Siinä tapauksessa, että julkisen palvelun jatkuvuudesta olisi huolehdittava, Ranskan viranomaiset myöntävät, että valtion edustaja voisi 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa sille annettuja valtuuksia käyttäessään päättää olla luovuttamatta tiettyjä omaisuuseriä, joita tarvitaan julkisen palvelun tehtävän suorittamiseen. Tietyn omaisuuden luovuttamatta jättäminen julkisen palvelun jatkuvuuteen liittyvistä syistä johtaisi siihen, että omaisuutta realisoitaisiin vähemmän ja velkojille korvattaisiin vastaavassa suhteessa vähemmän saatavia, jollei valtio maksaisi kyseisiä korvauksia. La Posten velkojat eivät täten saisi menettelyssä laajempia oikeuksia kuin kauppaoikeuden nojalla. Tällöin komission asettama samanarvoisuuden kriteeri periaatteessa täyttyisi Ranskan viranomaisten mukaan. |
| --- | --- |

(65)

Siinä tapauksessa, että julkisen palvelun jatkuvuudesta olisi huolehdittava, Ranskan viranomaiset myöntävät, että valtion edustaja voisi 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa sille annettuja valtuuksia käyttäessään päättää olla luovuttamatta tiettyjä omaisuuseriä, joita tarvitaan julkisen palvelun tehtävän suorittamiseen. Tietyn omaisuuden luovuttamatta jättäminen julkisen palvelun jatkuvuuteen liittyvistä syistä johtaisi siihen, että omaisuutta realisoitaisiin vähemmän ja velkojille korvattaisiin vastaavassa suhteessa vähemmän saatavia, jollei valtio maksaisi kyseisiä korvauksia. La Posten velkojat eivät täten saisi menettelyssä laajempia oikeuksia kuin kauppaoikeuden nojalla. Tällöin komission asettama samanarvoisuuden kriteeri periaatteessa täyttyisi Ranskan viranomaisten mukaan.

| (66) | Ranskan viranomaiset myöntävät silti, että tässä tapauksessa voitaisiin vedota valtion ankaraan vastuuseen, mikä johtaisi korvausten maksamiseen velkojille näiden kärsimän vahingon mukaan eli suurempiin määrin kuin niiden omaisuuserien markkina-arvo, jotka valtion edustaja on päättänyt lain perusteella jättää luovuttamatta. Ranskan viranomaisten mukaan tällaisen mahdollisen korvauksen seurauksena olisi vain se, että velkoja on samassa tilanteessa kuin yleistä lainsäädäntöä sovellettaessa, joten velkojalle ei tule samanarvoisuustestin perusteella yleisen lainsäädännön mukaista menettelyä laajempia oikeuksia. |
| --- | --- |

(66)

Ranskan viranomaiset myöntävät silti, että tässä tapauksessa voitaisiin vedota valtion ankaraan vastuuseen, mikä johtaisi korvausten maksamiseen velkojille näiden kärsimän vahingon mukaan eli suurempiin määrin kuin niiden omaisuuserien markkina-arvo, jotka valtion edustaja on päättänyt lain perusteella jättää luovuttamatta. Ranskan viranomaisten mukaan tällaisen mahdollisen korvauksen seurauksena olisi vain se, että velkoja on samassa tilanteessa kuin yleistä lainsäädäntöä sovellettaessa, joten velkojalle ei tule samanarvoisuustestin perusteella yleisen lainsäädännön mukaista menettelyä laajempia oikeuksia.

| (67) | Ranskan viranomaiset päättelevät lopuksi, että 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa perustettu menettely täyttää komission asettamat samanarvoisuuden ja julkisuuden kriteerit, jotka riittävät osoittamaan, ettei etua muodostu. Viranomaiset katsovat, ettei näin ollen ole perusteltua saattaa La Postea välittömästi yleisen lainsäädännön raskaan ja monimutkaisen menettelyn piiriin. |
| --- | --- |

(67)

Ranskan viranomaiset päättelevät lopuksi, että 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa perustettu menettely täyttää komission asettamat samanarvoisuuden ja julkisuuden kriteerit, jotka riittävät osoittamaan, ettei etua muodostu. Viranomaiset katsovat, ettei näin ollen ole perusteltua saattaa La Postea välittömästi yleisen lainsäädännön raskaan ja monimutkaisen menettelyn piiriin.

3.   Komission mainitsemia säädöksiä, jotka koskevat velvollisuuksia laitoksen varojen loppumisen jälkeen, ei voida soveltaa La Posteen

| (68) | Ranskan viranomaisten mukaan säädöksiä, jotka komissio mainitsee menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ja erityisesti sen johdanto-osan 69 kappaleessa, ei voida soveltaa La Posteen sellaisinaan eikä muutettuinakaan. |
| --- | --- |

(68)

Ranskan viranomaisten mukaan säädöksiä, jotka komissio mainitsee menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ja erityisesti sen johdanto-osan 69 kappaleessa, ei voida soveltaa La Posteen sellaisinaan eikä muutettuinakaan.

3.1.2   EDUN KIISTÄMINEN

| (69) | Ranskan viranomaisten mukaan komission selvitystä valikoivasta edusta on tarkasteltava kahdelta kannalta:






  — | päätelmä, joka perustuu vuoden 2000 tiedonantoon takauksina myönnettävästä valtiontuesta; |
| --- | --- | --- |

(69)

Ranskan viranomaisten mukaan komission selvitystä valikoivasta edusta on tarkasteltava kahdelta kannalta:

—

päätelmä, joka perustuu vuoden 2000 tiedonantoon takauksina myönnettävästä valtiontuesta;

| — | selvitys väitetyn toimenpiteen oletetuista vaikutuksista luottoluokituslaitoksiin. |
| --- | --- |

—

selvitys väitetyn toimenpiteen oletetuista vaikutuksista luottoluokituslaitoksiin.

A.   
  Komission vuoden 2000 tiedonanto takauksina myönnettävästä valtiontuesta ei anna käsiteltävänä olevassa asiassa vastausta kysymykseen edun olemassaolosta

| (70) | Ranskan viranomaiset katsovat, että menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 77 kappaleessa komissio tulkitsee virheellisesti takauksina myönnettävää valtiontukea koskevan vuoden 2000 tiedonannon 2.1.3 kohtaa. Ranskan viranomaisten mukaan 2.1.3 kohta edellyttää, että kun kyseessä olevan yrityksen yhtiömuoto estää konkurssi- tai maksu-kyvyttömyysmenettelyn soveltamisen, yrityksen muita edullisemmat lainaehdot ovat takauksena myönnettävää valtiontukea. Ranskan viranomaisten mukaan takauksina myönnettävää valtiontukea koskevan vuoden 2000 tiedonannon 2.1.3 kohdassa ei millään tavoin osoiteta, että komissio katsoo konkurssimenettelyn mahdollisuuden estävän yhtiömuodon antavan yrityksille tavanomaista edullisemmat rahoitusehdot. |
| --- | --- |

(70)

Ranskan viranomaiset katsovat, että menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 77 kappaleessa komissio tulkitsee virheellisesti takauksina myönnettävää valtiontukea koskevan vuoden 2000 tiedonannon 2.1.3 kohtaa. Ranskan viranomaisten mukaan 2.1.3 kohta edellyttää, että kun kyseessä olevan yrityksen yhtiömuoto estää konkurssi- tai maksu-kyvyttömyysmenettelyn soveltamisen, yrityksen muita edullisemmat lainaehdot ovat takauksena myönnettävää valtiontukea. Ranskan viranomaisten mukaan takauksina myönnettävää valtiontukea koskevan vuoden 2000 tiedonannon 2.1.3 kohdassa ei millään tavoin osoiteta, että komissio katsoo konkurssimenettelyn mahdollisuuden estävän yhtiömuodon antavan yrityksille tavanomaista edullisemmat rahoitusehdot.

| (71) | Lisäksi Ranskan viranomaiset katsovat, ettei La Poste kuulu takauksina myönnettävää valtiontukea koskevan vuoden 2000 tiedonannon 2.1.3 kohdan soveltamisalaan, koska kyseisessä kohdassa on kyse yrityksistä, joiden yhtiömuoto estää kaikenlaiset konkurssi- ja maksukyvyttömyysmenettelyt eikä mitään yksittäistä menettelyä. Ranskan viranomaisten mukaan komissio ei ole kuitenkaan osoittanut, etteikö La Poste voisi joutua konkurssiin ja ettei siihen voitaisi soveltaa mitään maksukyvyttömyysmenettelyä. |
| --- | --- |

(71)

Lisäksi Ranskan viranomaiset katsovat, ettei La Poste kuulu takauksina myönnettävää valtiontukea koskevan vuoden 2000 tiedonannon 2.1.3 kohdan soveltamisalaan, koska kyseisessä kohdassa on kyse yrityksistä, joiden yhtiömuoto estää kaikenlaiset konkurssi- ja maksukyvyttömyysmenettelyt eikä mitään yksittäistä menettelyä. Ranskan viranomaisten mukaan komissio ei ole kuitenkaan osoittanut, etteikö La Poste voisi joutua konkurssiin ja ettei siihen voitaisi soveltaa mitään maksukyvyttömyysmenettelyä.

B.   
  Ei valtiosta johtuvaa etua eikä valtion varoja

| (72) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 79 kappaleessa komissio toteaa luottoluokituslaitosten vaikutukset yritysten saamien luottojen ehtoihin. |
| --- | --- |

(72)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 79 kappaleessa komissio toteaa luottoluokituslaitosten vaikutukset yritysten saamien luottojen ehtoihin.

| (73) | Ranskan viranomaiset muistuttavat luottoluokituslaitosten heikkouksista ja esittävät, ettei luottoluokituslaitoksen esittämä kanta, jota ei ole tuettu yksityiskohtaisella analyysilla voimassa olevasta sääntelykehyksestä, riitä aiheuttamaan valtiosta johtuvaksi katsottavaa etua, joka voidaan luokitella valtiontueksi. Vaikka tämä arvio käytännössä antaisikin EPIC-laitokselle edullisemmat lainat, se ei antaisi sille oikeudellisesti eikä käytännössä pääsyä valtion varoihin, jotka ovat välttämätön edellytys valtiontuen toteutumiselle. |
| --- | --- |

(73)

Ranskan viranomaiset muistuttavat luottoluokituslaitosten heikkouksista ja esittävät, ettei luottoluokituslaitoksen esittämä kanta, jota ei ole tuettu yksityiskohtaisella analyysilla voimassa olevasta sääntelykehyksestä, riitä aiheuttamaan valtiosta johtuvaksi katsottavaa etua, joka voidaan luokitella valtiontueksi. Vaikka tämä arvio käytännössä antaisikin EPIC-laitokselle edullisemmat lainat, se ei antaisi sille oikeudellisesti eikä käytännössä pääsyä valtion varoihin, jotka ovat välttämätön edellytys valtiontuen toteutumiselle.

| (74) | Ranskan viranomaiset lisäävät vielä, etteivät luokituslaitosten analyysit ole juridisesti katsoen puolueettomia vaan perustuvat subjektiiviseen arvioon siitä, kuinka suuri valtion panos olisi tarkasteltavan yrityksen joutuessa vaikeuksiin. |
| --- | --- |

(74)

Ranskan viranomaiset lisäävät vielä, etteivät luokituslaitosten analyysit ole juridisesti katsoen puolueettomia vaan perustuvat subjektiiviseen arvioon siitä, kuinka suuri valtion panos olisi tarkasteltavan yrityksen joutuessa vaikeuksiin.

C.   
  Kehäpäätelmä

| (75) | Ranskan viranomaisten mukaan komission päätelmä on kehäpäätelmä:






  — | komissio perustaa käsityksensä pääosin luottoluokituslaitosten arvioon, kun se pyrkii osoittamaan taloudellisen edun olemassaolon; |
| --- | --- | --- |

(75)

Ranskan viranomaisten mukaan komission päätelmä on kehäpäätelmä:

—

komissio perustaa käsityksensä pääosin luottoluokituslaitosten arvioon, kun se pyrkii osoittamaan taloudellisen edun olemassaolon;

| — | markkinat ja luottoluokituslaitokset ovat ymmärtäneet, ettei La Postella ole valtiontakausta, mutta niillä ole edelleen epäilyjä, jotka perustunevat ainoastaan komission esittämään kantaan. |
| --- | --- |

—

markkinat ja luottoluokituslaitokset ovat ymmärtäneet, ettei La Postella ole valtiontakausta, mutta niillä ole edelleen epäilyjä, jotka perustunevat ainoastaan komission esittämään kantaan.

D.   
  La Posten luottoluokitusvaikutusten kiistäminen

| (76) | Ranskan viranomaisten mukaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ei vahvisteta, että La Posten luottoluokitus olisi tavanomaista parempi väitetyn rajoittamattoman valtiontakauksen vuoksi. |
| --- | --- |

(76)

Ranskan viranomaisten mukaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ei vahvisteta, että La Posten luottoluokitus olisi tavanomaista parempi väitetyn rajoittamattoman valtiontakauksen vuoksi.

a)   Luottoluokituslaitosten lausunnot eivät riitä osoittamaan vaikutusta

| (77) | Ranskan viranomaiset esittävät useita huomautuksia Standard and Poor’sin tutkimuksesta , jonka komissio mainitsee menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 80 kappaleessa. Tässä tutkimuksessa Standard and Poor’s erottelee useita ”government supported postal companies” -yhtiöiden luokkia, joiden perusteella Standard and Poor’sin määrittää kyseisen oikeushenkilön luokituksen selvittämiseksi käyttämänsä menetelmän. |
| --- | --- |

(77)

Ranskan viranomaiset esittävät useita huomautuksia Standard and Poor’sin tutkimuksesta , jonka komissio mainitsee menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 80 kappaleessa. Tässä tutkimuksessa Standard and Poor’s erottelee useita ”government supported postal companies” -yhtiöiden luokkia, joiden perusteella Standard and Poor’sin määrittää kyseisen oikeushenkilön luokituksen selvittämiseksi käyttämänsä menetelmän.

| (78) | Ranskan viranomaiset huomauttavat, että kuuluminen luokkaan 1 (45) edellyttää varsin laaja-alaisten kriteerien täyttämistä, esimerkkeinä toiminnan luonteeseen ja taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen ympäristöön liittyvät kriteerit, mutta se ei sisällä viittauksia luokitellun toimijan yhtiömuotoon. |
| --- | --- |

(78)

Ranskan viranomaiset huomauttavat, että kuuluminen luokkaan 1 (45) edellyttää varsin laaja-alaisten kriteerien täyttämistä, esimerkkeinä toiminnan luonteeseen ja taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen ympäristöön liittyvät kriteerit, mutta se ei sisällä viittauksia luokitellun toimijan yhtiömuotoon.

| (79) | Ranskan viranomaiset huomauttavat, että 22 päivänä marraskuuta 2004 Ranskan ja Italian postit oli luokiteltu luokkaan 2 (46). Ranskan viranomaiset päättelevät Standard and Poor’sin asiakirjasta, ettei Poste Italianen taloudellinen suorituskyky riitä perustelemaan Italian postin luottoluokitusta. Ranskan viranomaisten mukaan Italian posti hyötyy omistajansa luottoluokituksen vaikutuksesta omaan luottoluokitukseensa, vaikka Poste Italiane on yhtiömuodoltaan yleisen lainsäädännön mukainen osakeyhtiö SpA. |
| --- | --- |

(79)

Ranskan viranomaiset huomauttavat, että 22 päivänä marraskuuta 2004 Ranskan ja Italian postit oli luokiteltu luokkaan 2 (46). Ranskan viranomaiset päättelevät Standard and Poor’sin asiakirjasta, ettei Poste Italianen taloudellinen suorituskyky riitä perustelemaan Italian postin luottoluokitusta. Ranskan viranomaisten mukaan Italian posti hyötyy omistajansa luottoluokituksen vaikutuksesta omaan luottoluokitukseensa, vaikka Poste Italiane on yhtiömuodoltaan yleisen lainsäädännön mukainen osakeyhtiö SpA.

| (80) | Ranskan viranomaiset panevat merkille, että Standard ja Poor’s lopulta luokitteli La Posten luokkaan 3 (47). Ranskan viranomaisten mukaan vuoden 2004 lopulta alkaneet merkittävät uudistukset ovat saaneet Standard and Poor’sin vähitellen muuttamaan La Posten luokituksen tähän kolmanteen luokkaan. Ranskan viranomaiset päättelevät tästä, ettei voida osoittaa, että La Posten luottoluokitus perustuu yksinomaan sen yhtiömuotoon tai mihinkään valtiontakausjärjestelmään ja että luottoluokitus voisi olla valtiontukea. |
| --- | --- |

(80)

Ranskan viranomaiset panevat merkille, että Standard ja Poor’s lopulta luokitteli La Posten luokkaan 3 (47). Ranskan viranomaisten mukaan vuoden 2004 lopulta alkaneet merkittävät uudistukset ovat saaneet Standard and Poor’sin vähitellen muuttamaan La Posten luokituksen tähän kolmanteen luokkaan. Ranskan viranomaiset päättelevät tästä, ettei voida osoittaa, että La Posten luottoluokitus perustuu yksinomaan sen yhtiömuotoon tai mihinkään valtiontakausjärjestelmään ja että luottoluokitus voisi olla valtiontukea.

| (81) | Ranskan viranomaiset myöntävät kuitenkin, että Standard and Poor’sin vuoden 2004 tutkimuksessa viitattiin La Posten asemaan. Silti Ranskan viranomaiset vakuuttavat, että niiden Standard and Poor’sin kanssa tämän jälkeen käymät neuvottelut ovat selventäneet kysymystä. Ranskan viranomaiset ilmoittavat huomauttaneensa myös Fitchille siitä, ettei La Postella ole minkäänlaista valtiontakausta, ja luottoluokituslaitos on viranomaisten mukaan aloittanut tämän perusteella kysymyksen uudelleenkäsittelyn. |
| --- | --- |

(81)

Ranskan viranomaiset myöntävät kuitenkin, että Standard and Poor’sin vuoden 2004 tutkimuksessa viitattiin La Posten asemaan. Silti Ranskan viranomaiset vakuuttavat, että niiden Standard and Poor’sin kanssa tämän jälkeen käymät neuvottelut ovat selventäneet kysymystä. Ranskan viranomaiset ilmoittavat huomauttaneensa myös Fitchille siitä, ettei La Postella ole minkäänlaista valtiontakausta, ja luottoluokituslaitos on viranomaisten mukaan aloittanut tämän perusteella kysymyksen uudelleenkäsittelyn.

b)   Yksityissektorilla on runsaasti tapauksia, joissa tytäryhtiön luottoluokitus riippuu emoyhtiön luokituksesta

| (82) | Ranskan viranomaisten mukaan vakavaraisen enemmistöosakkaan vaikutus, jonka luottoluokituslaitokset ovat maininneet Poste Italianen yhteydessä riippumatta sääntömääräisistä erityispiirteistä, esiintyy myös yksityisoikeudellisten konsernien yhteydessä. Ranskan viranomaiset mainitsevat esimerkkeinä Standard and Poor’sin 3 päivänä joulukuuta 2003 julkaistun tiedotteen AGF-yhtiöistä (48), tiedotteen Volkswagen Bank GmbH:sta (49) ja tiedotteen VWFS:stä (50). Ranskan viranomaisten mukaan tällainen lähestymistapa ei missään nimessä ole julkisen sektorin erityispiirre. |
| --- | --- |

(82)

Ranskan viranomaisten mukaan vakavaraisen enemmistöosakkaan vaikutus, jonka luottoluokituslaitokset ovat maininneet Poste Italianen yhteydessä riippumatta sääntömääräisistä erityispiirteistä, esiintyy myös yksityisoikeudellisten konsernien yhteydessä. Ranskan viranomaiset mainitsevat esimerkkeinä Standard and Poor’sin 3 päivänä joulukuuta 2003 julkaistun tiedotteen AGF-yhtiöistä (48), tiedotteen Volkswagen Bank GmbH:sta (49) ja tiedotteen VWFS:stä (50). Ranskan viranomaisten mukaan tällainen lähestymistapa ei missään nimessä ole julkisen sektorin erityispiirre.

c)   La Posten luottoluokitus ei muuttuisi yhtiömuodon muuttuessa

| (83) | Käsittelemällä Standard and Poor’sin La Postelle antamaa luottoluokitusta Ranskan viranomaiset pyrkivät osoittamaan, ettei luokitus riipu La Posten yhtiömuodosta. |
| --- | --- |

(83)

Käsittelemällä Standard and Poor’sin La Postelle antamaa luottoluokitusta Ranskan viranomaiset pyrkivät osoittamaan, ettei luokitus riipu La Posten yhtiömuodosta.

| (84) | Ensiksi Ranskan viranomaiset esittävät, että huomioidensa esittämishetkellä Standard and Poor’s määritteli La Postelle luokituksen AA- ja vakaat tulevaisuudennäkymät. Standard and Poor’s perusteli luokituksen alentamista sillä, että konsernin rahoitusrakenne kärsii tulevaisuudessa La Posten maksaessa 2 miljardia euroa valtion virkamiesten eläkkeitä ja että La Posten itsemääräämisoikeus osakkeenomistajaansa nähden kasvaa. Ranskan viranomaisten mukaan tätä heikentymistä, joka ei johtunut La Posten yhtiömuodon muuttumisesta, ei voitaisi selittää, jos La Posten luottoluokitus olisi seurausta pelkästään sen asemasta. |
| --- | --- |

(84)

Ensiksi Ranskan viranomaiset esittävät, että huomioidensa esittämishetkellä Standard and Poor’s määritteli La Postelle luokituksen AA- ja vakaat tulevaisuudennäkymät. Standard and Poor’s perusteli luokituksen alentamista sillä, että konsernin rahoitusrakenne kärsii tulevaisuudessa La Posten maksaessa 2 miljardia euroa valtion virkamiesten eläkkeitä ja että La Posten itsemääräämisoikeus osakkeenomistajaansa nähden kasvaa. Ranskan viranomaisten mukaan tätä heikentymistä, joka ei johtunut La Posten yhtiömuodon muuttumisesta, ei voitaisi selittää, jos La Posten luottoluokitus olisi seurausta pelkästään sen asemasta.

| (85) | Toiseksi, vaikka Standard and Poor’s käsittelee asiaa seikkaperäisesti (51)3 päivänä huhtikuuta 2007 julkaisemassaan muistiossa, jonka komissio on maininnut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 84 kappaleessa, Ranskan viranomaiset eivät pysty selittämään, miten La Poste on voitu luokitella 3 porrasta heikommaksi kuin valtio, jos sillä on valtiontakaus. Vastaavasti, jos luottoluokituslaitokset tulkitsisivat 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain säännöksiä siten, että niissä luodaan oikeushenkilöiden velkojien eduksi valtiontakaukseen rinnastettava järjestelmä, Ranskan viranomaiset eivät käsitä, miksi alueellisia yhteisöjä voidaan luokitella luokkaan BBB+, vaikka korkeimman hallintotason luokitus on AAA. |
| --- | --- |

(85)

Toiseksi, vaikka Standard and Poor’s käsittelee asiaa seikkaperäisesti (51)3 päivänä huhtikuuta 2007 julkaisemassaan muistiossa, jonka komissio on maininnut menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 84 kappaleessa, Ranskan viranomaiset eivät pysty selittämään, miten La Poste on voitu luokitella 3 porrasta heikommaksi kuin valtio, jos sillä on valtiontakaus. Vastaavasti, jos luottoluokituslaitokset tulkitsisivat 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain säännöksiä siten, että niissä luodaan oikeushenkilöiden velkojien eduksi valtiontakaukseen rinnastettava järjestelmä, Ranskan viranomaiset eivät käsitä, miksi alueellisia yhteisöjä voidaan luokitella luokkaan BBB+, vaikka korkeimman hallintotason luokitus on AAA.

| (86) | Kolmanneksi Ranskan viranomaiset esittävät, että Standard and Poor’sin 3 päivänä huhtikuuta 2007 päivätty muistio perustuu yrityksen kaikkien vahvuuksien ja heikkouksien luettelemiseen, jolloin yhtiömuotoa ei mainita. Standard and Poor’sin mainitsemat kaksi seikkaa, joilla se perustelee antamaansa luokitusta, eli La Posten julkisen palvelun tehtävän taloudellinen merkittävyys ja osakkeenomistajien vahva tuki, ovat La Posten yhtiömuodosta riippumattomia seikkoja. Ranskan viranomaisten mukaan osakkeenomistajien vahva tuki ei tarkoita unionin lainsäädännön vastaista taloudellista tukea vaan valtion kiinnostusta La Posten kehittämiseen tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (52). Ranskan viranomaiset päättelevät tästä, ettei yhtiömuoto ole luottoluokituksessa oleellinen seikka. |
| --- | --- |

(86)

Kolmanneksi Ranskan viranomaiset esittävät, että Standard and Poor’sin 3 päivänä huhtikuuta 2007 päivätty muistio perustuu yrityksen kaikkien vahvuuksien ja heikkouksien luettelemiseen, jolloin yhtiömuotoa ei mainita. Standard and Poor’sin mainitsemat kaksi seikkaa, joilla se perustelee antamaansa luokitusta, eli La Posten julkisen palvelun tehtävän taloudellinen merkittävyys ja osakkeenomistajien vahva tuki, ovat La Posten yhtiömuodosta riippumattomia seikkoja. Ranskan viranomaisten mukaan osakkeenomistajien vahva tuki ei tarkoita unionin lainsäädännön vastaista taloudellista tukea vaan valtion kiinnostusta La Posten kehittämiseen tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (52). Ranskan viranomaiset päättelevät tästä, ettei yhtiömuoto ole luottoluokituksessa oleellinen seikka.

| (87) | Neljänneksi Ranskan viranomaiset muistuttavat, että samaisessa 3 päivänä huhtikuuta 2007 julkaistussa muistiossa luottoluokituslaitos tarkentaa, että se noudattaa edelleenkin ylhäältä alas -menetelmää, jonka mukaan oikeushenkilö voidaan luokitella peräti kaksi luokkaa heikommaksi kuin valtio. Luokituslaitoksen mukaan tämä menetelmä perustuu siihen, että valtion on tarkoitus pitää hallussaan 100 prosenttia La Posten osakekannasta keskipitkällä aikavälillä. Ranskan viranomaiset päättelevät, ettei tämä lähestymistapa millään tavoin perustu La Posten asemaan. Lopuksi Ranskan viranomaiset väittävät Standard and Poor’sin lainaukseen (53) nojaten, että osakkeiden tarjoaminen merkittäviksi – eikä suinkaan yhtiömuodon muutos – saisi Standard and Poor’sin omaksumaan La Posten kohdalla alhaalta ylös -menetelmän. Viranomaiset lisäävät, ettei tällainen menetelmävaihdos näkyisi välttämättä luottoluokituksen muuttumisena, koska La Posten perustekijöiden odotetaan kohenevan. |
| --- | --- |

(87)

Neljänneksi Ranskan viranomaiset muistuttavat, että samaisessa 3 päivänä huhtikuuta 2007 julkaistussa muistiossa luottoluokituslaitos tarkentaa, että se noudattaa edelleenkin ylhäältä alas -menetelmää, jonka mukaan oikeushenkilö voidaan luokitella peräti kaksi luokkaa heikommaksi kuin valtio. Luokituslaitoksen mukaan tämä menetelmä perustuu siihen, että valtion on tarkoitus pitää hallussaan 100 prosenttia La Posten osakekannasta keskipitkällä aikavälillä. Ranskan viranomaiset päättelevät, ettei tämä lähestymistapa millään tavoin perustu La Posten asemaan. Lopuksi Ranskan viranomaiset väittävät Standard and Poor’sin lainaukseen (53) nojaten, että osakkeiden tarjoaminen merkittäviksi – eikä suinkaan yhtiömuodon muutos – saisi Standard and Poor’sin omaksumaan La Posten kohdalla alhaalta ylös -menetelmän. Viranomaiset lisäävät, ettei tällainen menetelmävaihdos näkyisi välttämättä luottoluokituksen muuttumisena, koska La Posten perustekijöiden odotetaan kohenevan.

| (88) | Viidenneksi Ranskan viranomaiset palauttavat mieleen, että luottoluokituslaitoksen määrittämät tulevaisuudennäkymät ovat vakaat huolimatta siitä, että komissio on käynnistänyt menettelyn, joka koskee La Postelle sen aseman perusteella myönnetyksi väitettyä rajoittamatonta valtiontakausta. Vaikka asema vaikuttaisi yrityksen vakavaraisuuteen, yhtiömuodon muutoksen ennakoinnin pitäisi näkyä kielteisinä tulevaisuudennäkyminä ja epävakautena. Sitä paitsi Standard and Poor’s perustelee vakaita tulevaisuudennäkymiä sillä, että valtion on tarkoitus säilyttää hallussaan 100 prosenttia yrityksen osakekannasta kahden vuoden aikana mahdollisesta yhtiömuotomuutoksesta huolimatta. Toisen Standard and Poor’sin lainauksen (54) perusteella Ranskan viranomaiset päättelevät, että Standard and Poor’s on ottanut huomioon yrityksen oman tuottavuuden sekä mahdollisen muutoksen osakkeenomistajakunnassa määrittäessään luottoluokituksen kehittymistä mahdollisen yhtiömuodon muutoksen sijasta. |
| --- | --- |

(88)

Viidenneksi Ranskan viranomaiset palauttavat mieleen, että luottoluokituslaitoksen määrittämät tulevaisuudennäkymät ovat vakaat huolimatta siitä, että komissio on käynnistänyt menettelyn, joka koskee La Postelle sen aseman perusteella myönnetyksi väitettyä rajoittamatonta valtiontakausta. Vaikka asema vaikuttaisi yrityksen vakavaraisuuteen, yhtiömuodon muutoksen ennakoinnin pitäisi näkyä kielteisinä tulevaisuudennäkyminä ja epävakautena. Sitä paitsi Standard and Poor’s perustelee vakaita tulevaisuudennäkymiä sillä, että valtion on tarkoitus säilyttää hallussaan 100 prosenttia yrityksen osakekannasta kahden vuoden aikana mahdollisesta yhtiömuotomuutoksesta huolimatta. Toisen Standard and Poor’sin lainauksen (54) perusteella Ranskan viranomaiset päättelevät, että Standard and Poor’s on ottanut huomioon yrityksen oman tuottavuuden sekä mahdollisen muutoksen osakkeenomistajakunnassa määrittäessään luottoluokituksen kehittymistä mahdollisen yhtiömuodon muutoksen sijasta.

| (89) | Kuudenneksi Ranskan viranomaiset lainaavat Standard and Poor’sin toista muistiota vuodelta 2007 (55) ja korostavat, ettei luottoluokituslaitos vahvista omalta osaltaan komission väitettä, jonka mukaan yhtiömuotomuutoksesta seuraisi La Postella myönnettyjen rahoitusehtojen kohentuminen. Ranskan viranomaiset perustavat näkemyksensä Standard and Poor’sin lainaukseen, jonka mukaan La Posten luokitukset eivät ole muuttuneet tämän suosituksen vuoksi, koska katsomme, että La Posten aseman muutos ei välttämättä vähentäisi valtion vakaata tukea, joka vaikuttaa La Posten luokitukseen ja jolle on saatu lisävahvistus hallituksen äskettäisistä päätöksistä (56). Viranomaiset päättelevätkin, ettei La Posten asema ole vaikuttanut sen luottoluokitukseen. |
| --- | --- |

(89)

Kuudenneksi Ranskan viranomaiset lainaavat Standard and Poor’sin toista muistiota vuodelta 2007 (55) ja korostavat, ettei luottoluokituslaitos vahvista omalta osaltaan komission väitettä, jonka mukaan yhtiömuotomuutoksesta seuraisi La Postella myönnettyjen rahoitusehtojen kohentuminen. Ranskan viranomaiset perustavat näkemyksensä Standard and Poor’sin lainaukseen, jonka mukaan La Posten luokitukset eivät ole muuttuneet tämän suosituksen vuoksi, koska katsomme, että La Posten aseman muutos ei välttämättä vähentäisi valtion vakaata tukea, joka vaikuttaa La Posten luokitukseen ja jolle on saatu lisävahvistus hallituksen äskettäisistä päätöksistä (56). Viranomaiset päättelevätkin, ettei La Posten asema ole vaikuttanut sen luottoluokitukseen.

E.   
  La Posten rahoitusehtoihin kohdistuvan vaikutuksen kiistäminen

| (90) | Lopuksi Ranskan viranomaiset tarkastelevat La Posten todellisia rahoitusehtoja selvittääkseen, vaikuttaako väitetty valtiontakaus niihin vai ei. |
| --- | --- |

(90)

Lopuksi Ranskan viranomaiset tarkastelevat La Posten todellisia rahoitusehtoja selvittääkseen, vaikuttaako väitetty valtiontakaus niihin vai ei.

| (91) | Ranskan viranomaisten mukaan niin komission ilmoitus väitetyn takauksen olemassaolosta, sen väitetystä unionin lainsäädännön vastaisuudesta ja sen piakkoinen lakkaaminen seurannaisvaikutuksena kuin Ranskan viranomaisten luottoluokituslaitoksille ja lehdistölle esittämät ilmoituksetkin, joissa ne kiistävät takauksen olemassaolon, eivät ole vaikuttaneet mitenkään La Posten rahoitusehtoihin. Lokakuussa 2006, pian sen jälkeen kun komissio oli julkaissut suosituksensa aiheellisiksi toimenpiteiksi, La Poste laski liikkeelle 1,8 miljardin euron obligaatiolainan, joka erääntyy 7 ja 15 vuoden kuluttua. La Poste mainitsi suosituksen tarjousesitteessään ja tarkensi sijoittajille järjestetyissä tilaisuuksissa, ettei sillä ole valtiontakausta. Liikkeeseenlaskun päätteeksi La Posten rahoituksen hinta ei ollut merkittävästi muuttunut (57). Nämä kaksi emissiota merkittiin suurelta osin sellaisten eurooppalaisten investoijien nimiin, joiden profiili on La Postelle tyypillinen ja jotka yleensä pitävät obligaatiot hallussaan niiden erääntymiseen asti. Ranskan viranomaiset päättelevät, että komission ilmoitus, jossa vaadittiin lopettamaan väitetty takaus, ja julkisuus, jota valtion kanta tähän kysymykseen sai, eivät ole vaikuttaneet La Posten rahoitusehtoihin obligaatiomarkkinoilla. Markkinat katsoivat, etteivät La Posten rahoitusehdot perustu minkäänlaisen oikeudellisen tai tosiasiallisen takauksen olemassaoloon. |
| --- | --- |

(91)

Ranskan viranomaisten mukaan niin komission ilmoitus väitetyn takauksen olemassaolosta, sen väitetystä unionin lainsäädännön vastaisuudesta ja sen piakkoinen lakkaaminen seurannaisvaikutuksena kuin Ranskan viranomaisten luottoluokituslaitoksille ja lehdistölle esittämät ilmoituksetkin, joissa ne kiistävät takauksen olemassaolon, eivät ole vaikuttaneet mitenkään La Posten rahoitusehtoihin. Lokakuussa 2006, pian sen jälkeen kun komissio oli julkaissut suosituksensa aiheellisiksi toimenpiteiksi, La Poste laski liikkeelle 1,8 miljardin euron obligaatiolainan, joka erääntyy 7 ja 15 vuoden kuluttua. La Poste mainitsi suosituksen tarjousesitteessään ja tarkensi sijoittajille järjestetyissä tilaisuuksissa, ettei sillä ole valtiontakausta. Liikkeeseenlaskun päätteeksi La Posten rahoituksen hinta ei ollut merkittävästi muuttunut (57). Nämä kaksi emissiota merkittiin suurelta osin sellaisten eurooppalaisten investoijien nimiin, joiden profiili on La Postelle tyypillinen ja jotka yleensä pitävät obligaatiot hallussaan niiden erääntymiseen asti. Ranskan viranomaiset päättelevät, että komission ilmoitus, jossa vaadittiin lopettamaan väitetty takaus, ja julkisuus, jota valtion kanta tähän kysymykseen sai, eivät ole vaikuttaneet La Posten rahoitusehtoihin obligaatiomarkkinoilla. Markkinat katsoivat, etteivät La Posten rahoitusehdot perustu minkäänlaisen oikeudellisen tai tosiasiallisen takauksen olemassaoloon.

| (92) | Ranskan viranomaiset esittävät päätelminään seuraavaa:






  — | menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitetty päättely on virheellinen: La Postelle ei ole myönnetty mitään takausta; |
| --- | --- | --- |

(92)

Ranskan viranomaiset esittävät päätelminään seuraavaa:

—

menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitetty päättely on virheellinen: La Postelle ei ole myönnetty mitään takausta;

| — | komissio ei ole näyttänyt toteen, että La Poste on saanut etua, joka perustuu sen asemaan; |
| --- | --- |

—

komissio ei ole näyttänyt toteen, että La Poste on saanut etua, joka perustuu sen asemaan;

| — | komissio ei ole näin ollen näyttänyt toteen La Postelle myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

—

komissio ei ole näin ollen näyttänyt toteen La Postelle myönnettyä valtiontukea.

3.2   RANSKAN VIRANOMAISTEN EHDOTUKSET

| (93) | Poistaakseen komission epäilykset Ranskan viranomaiset ovat silti ilmoittaneet, että jos komissio suostuu lopettamaan menettelyn menettelyasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti päätöksellä, ettei valtiontukea ole myönnetty, viranomaiset ovat valmiit toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:






  — | selventämään 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain soveltamisasetusta; |
| --- | --- | --- |

(93)

Poistaakseen komission epäilykset Ranskan viranomaiset ovat silti ilmoittaneet, että jos komissio suostuu lopettamaan menettelyn menettelyasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti päätöksellä, ettei valtiontukea ole myönnetty, viranomaiset ovat valmiit toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:

—

selventämään 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain soveltamisasetusta;

| — | lisäämään La Posten velkoja koskeviin sopimuksiin merkinnän siitä, ettei takausta ole; |
| --- | --- |

—

lisäämään La Posten velkoja koskeviin sopimuksiin merkinnän siitä, ettei takausta ole;

| — | ottamaan käyttöön järjestelyn, jolla La Poste luovuttaa valtiolle takaisin mahdollisen spreadiin kohdistuvan kielteisen vaikutuksen, joka johtuu siitä, että La Posteen ei sovelleta yleisen lainsäädännön maksukyvyttömyysmenettelyjä. |
| --- | --- |

—

ottamaan käyttöön järjestelyn, jolla La Poste luovuttaa valtiolle takaisin mahdollisen spreadiin kohdistuvan kielteisen vaikutuksen, joka johtuu siitä, että La Posteen ei sovelleta yleisen lainsäädännön maksukyvyttömyysmenettelyjä.

3.2.1   16 PÄIVÄNÄ HEINÄKUUTA 1980 ANNETUN LAIN SOVELTAMISASETUKSEN SELVENTÄMINEN

| (94) | Ranskan viranomaisten mukaan tarkoitus ei ole muuttaa kiistanalaisten säännösten sisältöä, vaan ainoastaan selventää niiden tulkintaa. Niinpä viranomaiset ehdottavatkin lain soveltamisasetusta muutettavaksi (58). Muutos koskisi asetuksen 3–1 §:n neljättä momenttia, jossa järjestetään prefektille tai valvontaviranomaiselle annetut valvontavaltuudet. Muutoksen avulla voitaisiin poistaa kaikki komission epäilykset, jotka liittyvät ranskankielisen ilmaisun ”y pourvoit” soveltamiseen. Viranomaiset ehdottavat siis tarkennettavaksi, että valtion edustaja tai valvonnasta vastaava viranomainen vapauttaa varat yhteisön tai laitoksen talousarviosta. |
| --- | --- |

(94)

Ranskan viranomaisten mukaan tarkoitus ei ole muuttaa kiistanalaisten säännösten sisältöä, vaan ainoastaan selventää niiden tulkintaa. Niinpä viranomaiset ehdottavatkin lain soveltamisasetusta muutettavaksi (58). Muutos koskisi asetuksen 3–1 §:n neljättä momenttia, jossa järjestetään prefektille tai valvontaviranomaiselle annetut valvontavaltuudet. Muutoksen avulla voitaisiin poistaa kaikki komission epäilykset, jotka liittyvät ranskankielisen ilmaisun ”y pourvoit” soveltamiseen. Viranomaiset ehdottavat siis tarkennettavaksi, että valtion edustaja tai valvonnasta vastaava viranomainen vapauttaa varat yhteisön tai laitoksen talousarviosta.

| (95) | Näin muutettuna asetuksen säännös kuuluisi:
  Jollei maksua ole suoritettu näiden määräaikojen kuluessa, valtion edustaja tai valvontaviranomainen kirjaa menoerän maksuvelvoitteensa laiminlyöneen julkisen laitoksen tai yhtiön talousarvioon. Valtion edustaja tai valvontaviranomainen vapauttaa tarvittavat varat laitoksen tai yhtiön talousarviosta joko pienentämällä vielä käyttämättömiä, muihin menoihin varattuja määrärahoja tai lisäämällä varoja. (Muutos alleviivattu.) |
| --- | --- |

(95)

Näin muutettuna asetuksen säännös kuuluisi:

Jollei maksua ole suoritettu näiden määräaikojen kuluessa, valtion edustaja tai valvontaviranomainen kirjaa menoerän maksuvelvoitteensa laiminlyöneen julkisen laitoksen tai yhtiön talousarvioon. Valtion edustaja tai valvontaviranomainen vapauttaa tarvittavat varat laitoksen tai yhtiön talousarviosta joko pienentämällä vielä käyttämättömiä, muihin menoihin varattuja määrärahoja tai lisäämällä varoja. (Muutos alleviivattu.)

| (96) | Ranskan viranomaisten mukaan tämä ehdotus, joka liittyy menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä edeltävien keskustelujen yhteydessä esitettyihin huomautuksiin ja toimitettuihin kommentaareihin, estää prefektiä tai valtion edustajaa kasvattamasta kyseisen yhteisön tai laitoksen varoja valtiontuella tai sijoittamalla julkisia varoja 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain mukaisen menettelyn puitteissa. |
| --- | --- |

(96)

Ranskan viranomaisten mukaan tämä ehdotus, joka liittyy menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä edeltävien keskustelujen yhteydessä esitettyihin huomautuksiin ja toimitettuihin kommentaareihin, estää prefektiä tai valtion edustajaa kasvattamasta kyseisen yhteisön tai laitoksen varoja valtiontuella tai sijoittamalla julkisia varoja 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain mukaisen menettelyn puitteissa.

3.2.2   LA POSTEN VELKOJA KOSKEVIIN SOPIMUKSIIN LISÄTTÄVÄ MERKINTÄ SIITÄ, ETTEI TAKAUSTA OLE

A.   
  Ranskan viranomaisten alkuperäinen ehdotus

| (97) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 59 kappaleessa komissio katsoo, että Ranskan viranomaisten ehdotus 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain soveltamisasetuksen muuttamiseksi ei anna mahdollisuutta estää, että La Posten varojen loppuessa velkoja, jolle ei ole korvattu saatavaansa vuoden 1980 lain soveltamisen nojalla, voisi oikeudessa vedota valtion vastuuseen julkisten menojen tasapuolisuutta koskevan periaatteen rikkomisen vuoksi. |
| --- | --- |

(97)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 59 kappaleessa komissio katsoo, että Ranskan viranomaisten ehdotus 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain soveltamisasetuksen muuttamiseksi ei anna mahdollisuutta estää, että La Posten varojen loppuessa velkoja, jolle ei ole korvattu saatavaansa vuoden 1980 lain soveltamisen nojalla, voisi oikeudessa vedota valtion vastuuseen julkisten menojen tasapuolisuutta koskevan periaatteen rikkomisen vuoksi.

| (98) | Vaikka Ranskan viranomaiset kiistävätkin, että valtion vastuuseen voitaisiin vedota pelkästään La Posten maksukyvyttömyyden perusteella, ne esittävät komission epäilysten hälventämiseksi hyväksyttyyn riskiin perustuvan ehdotuksen. Tällainen poikkeus, joka soveltuu yhtä lailla valtion vastuuseen virheen yhteydessä kuin ankaraan vastuuseenkin, perustuu periaatteeseen, jonka mukaan vahinko, joka johtuu tilanteesta, jolle uhri on tieten tahtoen altistunut, ei anna oikeutta korvaukseen (vrt. korkeimman hallinto-oikeuden tuomiot asioissa Sille (59) ja Meunier (60). |
| --- | --- |

(98)

Vaikka Ranskan viranomaiset kiistävätkin, että valtion vastuuseen voitaisiin vedota pelkästään La Posten maksukyvyttömyyden perusteella, ne esittävät komission epäilysten hälventämiseksi hyväksyttyyn riskiin perustuvan ehdotuksen. Tällainen poikkeus, joka soveltuu yhtä lailla valtion vastuuseen virheen yhteydessä kuin ankaraan vastuuseenkin, perustuu periaatteeseen, jonka mukaan vahinko, joka johtuu tilanteesta, jolle uhri on tieten tahtoen altistunut, ei anna oikeutta korvaukseen (vrt. korkeimman hallinto-oikeuden tuomiot asioissa Sille (59) ja Meunier (60).

| (99) | Varmistaakseen tämän poikkeuksen soveltamisen Ranskan viranomaiset siis ehdottavat, että ne vahvistavat virallisesti La Posten velkojille, ettei näiden saatavalla ole valtiontakausta ja että maksukyvyttömyystilanteessa valtiota ei voida velvoittaa suorittamaan saatavaa yrityksen sijaan. Tällainen tieto ei ole lain vastainen, koska laissa ei millään tavoin säädetä siitä, että valtion tulisi La Posten maksukyvyttömyystilanteessa suorittaa yrityksen sijaan sen velat. |
| --- | --- |

(99)

Varmistaakseen tämän poikkeuksen soveltamisen Ranskan viranomaiset siis ehdottavat, että ne vahvistavat virallisesti La Posten velkojille, ettei näiden saatavalla ole valtiontakausta ja että maksukyvyttömyystilanteessa valtiota ei voida velvoittaa suorittamaan saatavaa yrityksen sijaan. Tällainen tieto ei ole lain vastainen, koska laissa ei millään tavoin säädetä siitä, että valtion tulisi La Posten maksukyvyttömyystilanteessa suorittaa yrityksen sijaan sen velat.

| (100) | 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain soveltamisasetuksen selvennyksen ohella Ranskan viranomaiset sitoutuvat siis La Posten kanssa yhdessä tekemään kunkin rahoitusoperaation yhteydessä seuraavan merkinnän rahoitussopimukseen (jokaiseen sopimuksen piiriin kuuluvaan instrumenttiin):
  Emissiolla/ohjelmalla/lainalla ei ole minkäänlaista suoraa tai välillistä valtiontakausta. Maksukyvyttömyystapauksessa valtiolla ei ole velvollisuutta hoitaa La Posten puolesta velan takaisinmaksua. |
| --- | --- |

(100)

16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain soveltamisasetuksen selvennyksen ohella Ranskan viranomaiset sitoutuvat siis La Posten kanssa yhdessä tekemään kunkin rahoitusoperaation yhteydessä seuraavan merkinnän rahoitussopimukseen (jokaiseen sopimuksen piiriin kuuluvaan instrumenttiin):

Emissiolla/ohjelmalla/lainalla ei ole minkäänlaista suoraa tai välillistä valtiontakausta. Maksukyvyttömyystapauksessa valtiolla ei ole velvollisuutta hoitaa La Posten puolesta velan takaisinmaksua.

B.   
  Menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä esitetyt epäilykset

| (101) | Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 61 kappaleessa komissio toi julki epäilyksensä edellä mainitusta Ranskan viranomaisten ehdotuksesta:






  — | hyväksyttyä riskiä koskeva poikkeus on oikeuskäytännössä määritelty sääntö, joka voi muuttua; |
| --- | --- | --- |

(101)

Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 61 kappaleessa komissio toi julki epäilyksensä edellä mainitusta Ranskan viranomaisten ehdotuksesta:

—

hyväksyttyä riskiä koskeva poikkeus on oikeuskäytännössä määritelty sääntö, joka voi muuttua;

| — | tämä ehdotus, joka perustuu julkisoikeuden perustaviin periaatteisiin toissijaisten oikeudellisten välineiden kautta, vaikuttaa puutteelliselta, sillä nämä välineet voidaan varsin helposti kumota ristiriidan ilmetessä; |
| --- | --- |

—

tämä ehdotus, joka perustuu julkisoikeuden perustaviin periaatteisiin toissijaisten oikeudellisten välineiden kautta, vaikuttaa puutteelliselta, sillä nämä välineet voidaan varsin helposti kumota ristiriidan ilmetessä;

| — | lisäksi on huomioitava, etteivät La Posten saatavat ole luonteeltaan pelkästään rahoituksellisia vaan myös kaupallisia ja muuntyyppisiä; näitä tapauksia ei kuitenkaan huomioida Ranskan viranomaisten täydentävässä ehdotuksessa. |
| --- | --- |

—

lisäksi on huomioitava, etteivät La Posten saatavat ole luonteeltaan pelkästään rahoituksellisia vaan myös kaupallisia ja muuntyyppisiä; näitä tapauksia ei kuitenkaan huomioida Ranskan viranomaisten täydentävässä ehdotuksessa.

C.   
  Ranskan viranomaisten vastaukset epäilyksiin

| (102) | Kuten edellä on todettu, Ranskan viranomaisten mukaan valtion ankaraan vastuuseen ei voida vedota pelkästään La Posten varojen riittämättömyyden perusteella. Valtion velvoittaminen vastuuseen edellyttää, että valtio on tehnyt päätöksen toimia tai olla toimimatta, ja tässä yhteydessä käytännön toimiminen on mahdotonta. Ranskan viranomaisten ehdotuksella ei siten ole arvoa velkojille tarkoitettuna täydentävänä selventävänä toimenpiteenä, koska ehdotus mahdollistaa muutoinkin kaiken valtion ankaran vastuun kieltämisen hyväksytyn riskin poikkeuksen perusteella. |
| --- | --- |

(102)

Kuten edellä on todettu, Ranskan viranomaisten mukaan valtion ankaraan vastuuseen ei voida vedota pelkästään La Posten varojen riittämättömyyden perusteella. Valtion velvoittaminen vastuuseen edellyttää, että valtio on tehnyt päätöksen toimia tai olla toimimatta, ja tässä yhteydessä käytännön toimiminen on mahdotonta. Ranskan viranomaisten ehdotuksella ei siten ole arvoa velkojille tarkoitettuna täydentävänä selventävänä toimenpiteenä, koska ehdotus mahdollistaa muutoinkin kaiken valtion ankaran vastuun kieltämisen hyväksytyn riskin poikkeuksen perusteella.

| (103) | Ranskan viranomaisten mukaan komission ensimmäisessä vastaväitteessä käytännössä todetaan, että vaikka jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä ei olekaan asiaa koskevaa säännöstä, pelkkä oikeuskäytännön äkillinen muuttuminen eli kansallisen lainsäädännön muutos riittäisi perustelemaan valtiontuen. Ranskan viranomaiset kiistävät tämän päättelyn. Niiden mukaan hyväksytyn riskin poikkeus on oikeuskäytännössä useita kertoja vahvistettu julkisoikeudellinen yleisperiaate, jota ei ole missään vaiheessa kiistetty ja jota on laajalti kommentoitu. Komissio ei voisi perustella mahdollista tukitoimenpidettä lainsäädännön mahdollisella muuttumisella, joka on tässä nimenomaisessa tapauksessa erittäin epätodennäköistä. |
| --- | --- |

(103)

Ranskan viranomaisten mukaan komission ensimmäisessä vastaväitteessä käytännössä todetaan, että vaikka jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä ei olekaan asiaa koskevaa säännöstä, pelkkä oikeuskäytännön äkillinen muuttuminen eli kansallisen lainsäädännön muutos riittäisi perustelemaan valtiontuen. Ranskan viranomaiset kiistävät tämän päättelyn. Niiden mukaan hyväksytyn riskin poikkeus on oikeuskäytännössä useita kertoja vahvistettu julkisoikeudellinen yleisperiaate, jota ei ole missään vaiheessa kiistetty ja jota on laajalti kommentoitu. Komissio ei voisi perustella mahdollista tukitoimenpidettä lainsäädännön mahdollisella muuttumisella, joka on tässä nimenomaisessa tapauksessa erittäin epätodennäköistä.

| (104) | Komission toinen vastaväite koskee toissijaisia oikeudellisia välineitä, jotka olisi helppo kumota ristiriidan ilmetessä. Lait ja asetukset ovat luonnollisesti ensisijaisia sopimuksiin verrattuna. Jotta komission vastaväitteellä olisi todellinen pohja, komission olisi vedottava ylemmäntasoiseen säädökseen. Ranskan tasavallan viranomaisten mukaan mikään ei tue tätä komission vastaväitettä. |
| --- | --- |

(104)

Komission toinen vastaväite koskee toissijaisia oikeudellisia välineitä, jotka olisi helppo kumota ristiriidan ilmetessä. Lait ja asetukset ovat luonnollisesti ensisijaisia sopimuksiin verrattuna. Jotta komission vastaväitteellä olisi todellinen pohja, komission olisi vedottava ylemmäntasoiseen säädökseen. Ranskan tasavallan viranomaisten mukaan mikään ei tue tätä komission vastaväitettä.

| (105) | Sitä vastoin Ranskan viranomaiset myöntävät päteväksi kolmannen vastaväitteen, jossa todetaan, etteivät joukkolainaemissiot ole ainoita saatavia synnyttäviä välineitä, joskin sen vaikutus on rajallinen La Posten yhteydessä, koska rahoitusvelat ovat La Posten pääasiallisia velkoja ja ne perustuvat erittäin suurelta osin obligaatioihin. |
| --- | --- |

(105)

Sitä vastoin Ranskan viranomaiset myöntävät päteväksi kolmannen vastaväitteen, jossa todetaan, etteivät joukkolainaemissiot ole ainoita saatavia synnyttäviä välineitä, joskin sen vaikutus on rajallinen La Posten yhteydessä, koska rahoitusvelat ovat La Posten pääasiallisia velkoja ja ne perustuvat erittäin suurelta osin obligaatioihin.

D.   
  Ehdotuksen laajennus

| (106) | Ranskan viranomaiset siis tarkensivat, että ne olisivat valmiit laajentamaan takauksen puuttumista koskevaa merkintäehdotustaan koskemaan kaikkia saataviin liittyviä sopimuksia, jos komissio lopettaisi muodollisen tutkintamenettelyn menettelyasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisella päätöksellä. Ranskan viranomaisten mukaan laajennuksen ansiosta voitaisiin estää riski, että valtion ankaraan vastuuseen vedotaan pelkästään La Posten maksukyvyttömyyden perusteella. Lisäksi vetoamisesta valtion ankaraan vastuuseen sillä perusteella, että valvontaviranomainen on päättänyt olla luovuttamatta julkisen palvelun jatkuvuuden kannalta välttämättömiä varoja, ei aiheutuisi muita vaikutuksia kuin La Posten velkojien joutuminen tilanteeseen, jossa ne olisivat olleet osakeyhtiön velkojina. |
| --- | --- |

(106)

Ranskan viranomaiset siis tarkensivat, että ne olisivat valmiit laajentamaan takauksen puuttumista koskevaa merkintäehdotustaan koskemaan kaikkia saataviin liittyviä sopimuksia, jos komissio lopettaisi muodollisen tutkintamenettelyn menettelyasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisella päätöksellä. Ranskan viranomaisten mukaan laajennuksen ansiosta voitaisiin estää riski, että valtion ankaraan vastuuseen vedotaan pelkästään La Posten maksukyvyttömyyden perusteella. Lisäksi vetoamisesta valtion ankaraan vastuuseen sillä perusteella, että valvontaviranomainen on päättänyt olla luovuttamatta julkisen palvelun jatkuvuuden kannalta välttämättömiä varoja, ei aiheutuisi muita vaikutuksia kuin La Posten velkojien joutuminen tilanteeseen, jossa ne olisivat olleet osakeyhtiön velkojina.

E.   
  Ranskan viranomaisten kanta toimenpiteiden luokitteluun valtiontueksi heidän ehdotustensa jälkeen

| (107) | Ranskan viranomaisten mukaan edellä ehdotetut kaksi toimenpidettä auttaisivat selventämään La Posten velkojien oikeuksia. Tämän seurauksena Ranskan viranomaisia ei voitaisi enää katsoa, kuten menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen johdanto-osan 74 kappaleessa tehdään, vastuullisiksi La Posten velkojien taholta syntyneistä oletuksista takauksen olemassaolosta eikä Ranskan viranomaisten enää voitaisi katsoa ylläpitävän tahallisesti epäselvää oikeudellista tilannetta, joka saattaa johtaa siihen, että valtio on velvollinen korvaamaan La Posten velat, jos tämä ei enää kykene vastaamaan sitoumuksistaan. |
| --- | --- |

(107)

Ranskan viranomaisten mukaan edellä ehdotetut kaksi toimenpidettä auttaisivat selventämään La Posten velkojien oikeuksia. Tämän seurauksena Ranskan viranomaisia ei voitaisi enää katsoa, kuten menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen johdanto-osan 74 kappaleessa tehdään, vastuullisiksi La Posten velkojien taholta syntyneistä oletuksista takauksen olemassaolosta eikä Ranskan viranomaisten enää voitaisi katsoa ylläpitävän tahallisesti epäselvää oikeudellista tilannetta, joka saattaa johtaa siihen, että valtio on velvollinen korvaamaan La Posten velat, jos tämä ei enää kykene vastaamaan sitoumuksistaan.

| (108) | Ranskan viranomaisten mukaan se, ettei La Posteen sovelleta yleisen lainsäädännön maksukyvyyttömyysmenettelyjä vaan 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain säännöksiä, ei voi johtaa päätelmään valtiontakauksen olemassaolosta. Ehdotetut selvennystoimenpiteet riittävät estämään valtion kaiken vastuun suhteessa markkinoiden väitettyyn uskoon tällaisen takauksen olemassaolosta. |
| --- | --- |

(108)

Ranskan viranomaisten mukaan se, ettei La Posteen sovelleta yleisen lainsäädännön maksukyvyyttömyysmenettelyjä vaan 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain säännöksiä, ei voi johtaa päätelmään valtiontakauksen olemassaolosta. Ehdotetut selvennystoimenpiteet riittävät estämään valtion kaiken vastuun suhteessa markkinoiden väitettyyn uskoon tällaisen takauksen olemassaolosta.

| (109) | Näissä olosuhteissa minkään mahdollisen vaikutuksen ei voitaisi katsoa olevan lähtöisin valtiosta. Toimenpiteen johtumista valtiosta koskeva kriteeri ei siis täyttyisi, toisin kuin komissio väittää menettelyn aloittamista koskevan päätöksensä johdanto-osan 76 kappaleessa. |
| --- | --- |

(109)

Näissä olosuhteissa minkään mahdollisen vaikutuksen ei voitaisi katsoa olevan lähtöisin valtiosta. Toimenpiteen johtumista valtiosta koskeva kriteeri ei siis täyttyisi, toisin kuin komissio väittää menettelyn aloittamista koskevan päätöksensä johdanto-osan 76 kappaleessa.

| (110) | Samalla tavoin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 75 kappale, jossa komissio viittaa vuoden 2000 tiedonantoon takauksina myönnettävästä valtiontuesta valtion varojen käytön perusteluksi, ei myöskään ole perusteltu, koska mikään seikka ei puolusta enää valtiontakauksen olemassaoloa. |
| --- | --- |

(110)

Samalla tavoin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 75 kappale, jossa komissio viittaa vuoden 2000 tiedonantoon takauksina myönnettävästä valtiontuesta valtion varojen käytön perusteluksi, ei myöskään ole perusteltu, koska mikään seikka ei puolusta enää valtiontakauksen olemassaoloa.

3.2.3   TAKAISINLUOVUTUSJÄRJESTELY

| (111) | Ehdotetun järjestelyn täydentämiseksi Ranskan viranomaiset olisivat valmiit tarkastelemaan komission kanssa seuraavaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

(111)

Ehdotetun järjestelyn täydentämiseksi Ranskan viranomaiset olisivat valmiit tarkastelemaan komission kanssa seuraavaa lähestymistapaa.

| (112) | Ehdotettu lähestymistapa perustuu komission selvitykseen takauksina myönnettävää valtiontukea koskevan vuoden 2000 tiedonannon 2.1.3 kohdassa: ”Komissio katsoo, että myös tavanomaista edullisemmat rahoitusehdot sellaisille yrityksille, joiden oikeudellinen muoto sulkee pois konkurssin tai muut maksukyvyttömyysmenettelyt taikka nimenomaan mahdollistaa valtiontakauksen tai sen, että valtio kattaa tappiot, ovat takauksina myönnettyä valtiontukea”. Komissio ilmoittaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksensä 114 kohdassa samaten, että se pitää ongelmallisena sitä, että Ranska ei kaikin mahdollisin keinoin pyri estämään sitä, että asemasta aiheutuu taloudellisia vaikutuksia kilpailulle avoimilla markkinoilla toimivan yrityksen eduksi. |
| --- | --- |

(112)

Ehdotettu lähestymistapa perustuu komission selvitykseen takauksina myönnettävää valtiontukea koskevan vuoden 2000 tiedonannon 2.1.3 kohdassa: ”Komissio katsoo, että myös tavanomaista edullisemmat rahoitusehdot sellaisille yrityksille, joiden oikeudellinen muoto sulkee pois konkurssin tai muut maksukyvyttömyysmenettelyt taikka nimenomaan mahdollistaa valtiontakauksen tai sen, että valtio kattaa tappiot, ovat takauksina myönnettyä valtiontukea”. Komissio ilmoittaa menettelyn aloittamista koskevan päätöksensä 114 kohdassa samaten, että se pitää ongelmallisena sitä, että Ranska ei kaikin mahdollisin keinoin pyri estämään sitä, että asemasta aiheutuu taloudellisia vaikutuksia kilpailulle avoimilla markkinoilla toimivan yrityksen eduksi.

| (113) | Ranskan viranomaiset kiistävät, että La Posteen olisi sovellettava valtiontakauksena myönnettävää valtiontukea koskevan vuoden 2000 tiedonannon 2.1.3 kohtaa. Viranomaisten mukaan komissio ei ole pystynyt osoittamaan, että se, ettei La Posteen sovelleta yleisen lainsäädännön maksukyvyttömyysmenettelyjä, olisi johtanut muita edullisempiin rahoitusehtoihin. |
| --- | --- |

(113)

Ranskan viranomaiset kiistävät, että La Posteen olisi sovellettava valtiontakauksena myönnettävää valtiontukea koskevan vuoden 2000 tiedonannon 2.1.3 kohtaa. Viranomaisten mukaan komissio ei ole pystynyt osoittamaan, että se, ettei La Posteen sovelleta yleisen lainsäädännön maksukyvyttömyysmenettelyjä, olisi johtanut muita edullisempiin rahoitusehtoihin.

| (114) | Silti Ranskan viranomaiset ovat ehdottaneet komissiolle, että ne tutkisivat komission kanssa yhdessä sellaisen palautusmenettelyn käyttöönottoa, jossa La Poste siirtäisi valtiolle suoraan euromääräisenä spreadiin mahdollisesti kohdistuvan negatiivisen vaikutuksen, joka liittyy siihen, ettei La Posteen sovelleta yleisen lainsäädännön maksukyvyttömyysmenettelyjä. Laskennassa käytettäisiin komission vahvistamaa mekanismia, joka voitaisiin tarkastaa. Ranskan viranomaisten mukaan tällaisen lähestymistavan käyttö täydentäisi edellä mainittuja selvennysehdotuksia ja poistaisi lopullisesti riskin valtiontuesta. |
| --- | --- |

(114)

Silti Ranskan viranomaiset ovat ehdottaneet komissiolle, että ne tutkisivat komission kanssa yhdessä sellaisen palautusmenettelyn käyttöönottoa, jossa La Poste siirtäisi valtiolle suoraan euromääräisenä spreadiin mahdollisesti kohdistuvan negatiivisen vaikutuksen, joka liittyy siihen, ettei La Posteen sovelleta yleisen lainsäädännön maksukyvyttömyysmenettelyjä. Laskennassa käytettäisiin komission vahvistamaa mekanismia, joka voitaisiin tarkastaa. Ranskan viranomaisten mukaan tällaisen lähestymistavan käyttö täydentäisi edellä mainittuja selvennysehdotuksia ja poistaisi lopullisesti riskin valtiontuesta.

4.   ARVIOINTI TUESTA

4.1   TUEKSI LUOKITTELU

| (115) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(115)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

4.1.1   RAJOITTAMATTOMAN VALTIONTAKAUKSEN OLEMASSAOLO: VALTION VAROJEN KÄYTTÖ

| (116) | Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 56 kappaleessa on todettu, EPIC-laitokseen rinnastettavan julkisoikeudellisen oikeushenkilön asemansa ansiosta La Postella on erityinen oikeudellinen asema sekä sen velkojien saatavien korvaamisen että olemassaolon jatkumisen suhteen maksukyvyttömyystilanteessa. |
| --- | --- |

(116)

Kuten menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 56 kappaleessa on todettu, EPIC-laitokseen rinnastettavan julkisoikeudellisen oikeushenkilön asemansa ansiosta La Postella on erityinen oikeudellinen asema sekä sen velkojien saatavien korvaamisen että olemassaolon jatkumisen suhteen maksukyvyttömyystilanteessa.

| (117) | Aluksi komissio palauttaa mieleen, ettei La Posteen sovelleta yleisen lainsäädännön mukaisia vaikeuksiin joutuneiden yritysten saneeraus- ja selvitystilamenettelyjä (61). Ranskan viranomaiset eivät kiistä tätä, mutta kieltävät La Posten eduksi myönnettävää valtiontakausta vastaavan mekanismin olemassaolon. Silti SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamista valtiontukiin takauksina koskevan komission tiedonannon, jäljempänä ’vuoden 2008 tiedonanto takauksista’, 1.2 kohdan 2 alakohdan neljännen luetelmakohdan mukaan (62) myös tavanomaista edullisemmat rahoitusehdot sellaisille yrityksille, joiden oikeudellinen muoto sulkee pois konkurssin tai muut maksukyvyttömyysmenettelyt taikka nimenomaan mahdollistaa valtiontakauksen tai sen, että valtio kattaa tappiot, ovat takauksina myönnettävää valtiontukea. Tämän vuoksi on aiheellista tutkia Ranskan viranomaisten väitteitä, joilla pyritään osoittamaan, ettei valtiontakausta ole. |
| --- | --- |

(117)

Aluksi komissio palauttaa mieleen, ettei La Posteen sovelleta yleisen lainsäädännön mukaisia vaikeuksiin joutuneiden yritysten saneeraus- ja selvitystilamenettelyjä (61). Ranskan viranomaiset eivät kiistä tätä, mutta kieltävät La Posten eduksi myönnettävää valtiontakausta vastaavan mekanismin olemassaolon. Silti SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamista valtiontukiin takauksina koskevan komission tiedonannon, jäljempänä ’vuoden 2008 tiedonanto takauksista’, 1.2 kohdan 2 alakohdan neljännen luetelmakohdan mukaan (62) myös tavanomaista edullisemmat rahoitusehdot sellaisille yrityksille, joiden oikeudellinen muoto sulkee pois konkurssin tai muut maksukyvyttömyysmenettelyt taikka nimenomaan mahdollistaa valtiontakauksen tai sen, että valtio kattaa tappiot, ovat takauksina myönnettävää valtiontukea. Tämän vuoksi on aiheellista tutkia Ranskan viranomaisten väitteitä, joilla pyritään osoittamaan, ettei valtiontakausta ole.

A.   
  Takaus yksittäisten saatavien korvaamisesta

| (118) | Jotta voidaan selvittää, onko yksittäisten saatavien korvaamiselle olemassa takaus, on ensiksi selvitettävä, onko tällainen takaus estetty säädösten tai oikeuskäytännön avulla, kuten Ranskan viranomaiset väittävät (a). |
| --- | --- |

(118)

Jotta voidaan selvittää, onko yksittäisten saatavien korvaamiselle olemassa takaus, on ensiksi selvitettävä, onko tällainen takaus estetty säädösten tai oikeuskäytännön avulla, kuten Ranskan viranomaiset väittävät (a).

| (119) | Komissio tarkastelee sen jälkeen, miten La Posten velkojan olisi toimittava saadakseen saatavansa maksetuksi siinä tapauksessa, että La Poste joutuisi taloudellisiin vaikeuksiin eikä voisi maksaa velkojaan (b). Komissio määrittelee, onko La Posten velkojan tilanne noudatettavassa menettelyssä sellainen, että velkojan asemaa voidaan verrata kauppaoikeuden soveltamisalaan kuuluvan yrityksen velkojan asemaan. |
| --- | --- |

(119)

Komissio tarkastelee sen jälkeen, miten La Posten velkojan olisi toimittava saadakseen saatavansa maksetuksi siinä tapauksessa, että La Poste joutuisi taloudellisiin vaikeuksiin eikä voisi maksaa velkojaan (b). Komissio määrittelee, onko La Posten velkojan tilanne noudatettavassa menettelyssä sellainen, että velkojan asemaa voidaan verrata kauppaoikeuden soveltamisalaan kuuluvan yrityksen velkojan asemaan.

a)   Toisin kuin Ranskan viranomaiset väittävät, Ranskan lainsäädäntö sallii implisiittiset takaukset ja erityisen valtiontakauksen julkisen laitoksen aseman perusteella

1.   Ranskan viranomaisten väitteiden tarkastelu
   (63)

| (120) | Ranskan viranomaiset esittävät ensisijaisesti, ettei missään säädöksessä tai päätöksessä määritellä periaatetta, jonka mukaan valtio takaisi EPIC-laitosten velat. |
| --- | --- |

(120)

Ranskan viranomaiset esittävät ensisijaisesti, ettei missään säädöksessä tai päätöksessä määritellä periaatetta, jonka mukaan valtio takaisi EPIC-laitosten velat.

| (121) | Komissio huomauttaa, että vaikka olemassa ei olisikaan säädöstä tai päätöstä, jossa nimenomaisesti järjestetään EPIC-laitoksille valtiontakaus – kuten ei myöskään ole olemassa säädöstä tai päätöstä, jossa EPIC-laitoksille myönnettävä valtiontakaus nimenomaisesti kiellettäisiinkään – tämä ei estä implisiittisen takauksen olemassaoloa. |
| --- | --- |

(121)

Komissio huomauttaa, että vaikka olemassa ei olisikaan säädöstä tai päätöstä, jossa nimenomaisesti järjestetään EPIC-laitoksille valtiontakaus – kuten ei myöskään ole olemassa säädöstä tai päätöstä, jossa EPIC-laitoksille myönnettävä valtiontakaus nimenomaisesti kiellettäisiinkään – tämä ei estä implisiittisen takauksen olemassaoloa.

| (122) | Ranskan viranomaisten mukaan toissijaisesti oikeuskäytännössä olisi otettu kantaa takauksen puuttumiseen, erityisesti asiaa Société de l’hôtel d’Albe koskevassa päätöksessä (64) ja asiassa Campoloro (65). |
| --- | --- |

(122)

Ranskan viranomaisten mukaan toissijaisesti oikeuskäytännössä olisi otettu kantaa takauksen puuttumiseen, erityisesti asiaa Société de l’hôtel d’Albe koskevassa päätöksessä (64) ja asiassa Campoloro (65).

| (123) | Koska komission asiantuntija on tähdentänyt tätä seikkaa, komissio huomauttaa, että Société de l’hôtel d’Albea koskevassa tuomiossa korkein hallinto-oikeus kieltäytyy ainoastaan hyväksymästä suoraan julkisten töiden ministerille osoitettua velkojan vaatimusta. Takauksen käyttö edellyttää maksukyvyttömyyttä. Mainittu tuomio ei koske tarkalleen ottaen sitä tilannetta, jossa takausta on tarkoitus käyttää. Takausjärjestely ei merkitse, että valtio olisi velvollinen suorittamaan julkisen laitoksen saatavan pelkästään velkojan pyynnöstä. |
| --- | --- |

(123)

Koska komission asiantuntija on tähdentänyt tätä seikkaa, komissio huomauttaa, että Société de l’hôtel d’Albea koskevassa tuomiossa korkein hallinto-oikeus kieltäytyy ainoastaan hyväksymästä suoraan julkisten töiden ministerille osoitettua velkojan vaatimusta. Takauksen käyttö edellyttää maksukyvyttömyyttä. Mainittu tuomio ei koske tarkalleen ottaen sitä tilannetta, jossa takausta on tarkoitus käyttää. Takausjärjestely ei merkitse, että valtio olisi velvollinen suorittamaan julkisen laitoksen saatavan pelkästään velkojan pyynnöstä.

| (124) | Komission selvitys asiasta Campoloro sisältyy tämän päätöksen johdanto-osan 4.1.1.A.b) 3) kappaleeseen. Kuten kyseisessä kohdassa osoitetaan, asia Campoloro osoittaa juuri päinvastoin, että valtion vastuuta koskeva järjestely julkisten laitosten velkojen perintämenettelyssä sisältää kaikki takausmekanismin piirteet. |
| --- | --- |

(124)

Komission selvitys asiasta Campoloro sisältyy tämän päätöksen johdanto-osan 4.1.1.A.b) 3) kappaleeseen. Kuten kyseisessä kohdassa osoitetaan, asia Campoloro osoittaa juuri päinvastoin, että valtion vastuuta koskeva järjestely julkisten laitosten velkojen perintämenettelyssä sisältää kaikki takausmekanismin piirteet.

| (125) | Kolmanneksi Ranskan viranomaisten asiantuntija väittää, että La Posten velat, joita se on ottanut LOLF:n voimaantulon eli 1 päivän tammikuuta 2005 jälkeen, eivät voi kuulua implisiittisen takauksen piiriin. Ennen 1 päivää tammikuuta 2005 otettujen ja kyseisen päivän jälkeenkin maksamatta olevien velkojen osalta Ranskan viranomaisten asiantuntija myöntää, että kahta väitettä voidaan tarkastella rinnan:






  — | ensimmäisen väitteen mukaan perustuslailliset seikat (erityisesti julkisten menojen tasapuolisuuden periaate ja omistusoikeus), jotka saivat Ranskan perustuslakineuvoston (Conseil constitutionnel) (66) hylkäämään väitteen sellaisten takausten raukeamisesta, joita ei ole nimenomaisesti sallittu finanssilaissa, koskevat yhtä lailla implisiittisiä takauksia kuin nimenomaisiakin takauksia: jos La Posten veloilla siis olisi implisiittinen takaus, takaus ei olisi rauennut La Posten ennen 1 päivää tammikuuta 2005 ottamiin lainoihin nähden, vaikka finanssilaissa ei olisikaan sallittu tätä takausta; |
| --- | --- | --- |

(125)

Kolmanneksi Ranskan viranomaisten asiantuntija väittää, että La Posten velat, joita se on ottanut LOLF:n voimaantulon eli 1 päivän tammikuuta 2005 jälkeen, eivät voi kuulua implisiittisen takauksen piiriin. Ennen 1 päivää tammikuuta 2005 otettujen ja kyseisen päivän jälkeenkin maksamatta olevien velkojen osalta Ranskan viranomaisten asiantuntija myöntää, että kahta väitettä voidaan tarkastella rinnan:

—

ensimmäisen väitteen mukaan perustuslailliset seikat (erityisesti julkisten menojen tasapuolisuuden periaate ja omistusoikeus), jotka saivat Ranskan perustuslakineuvoston (Conseil constitutionnel) (66) hylkäämään väitteen sellaisten takausten raukeamisesta, joita ei ole nimenomaisesti sallittu finanssilaissa, koskevat yhtä lailla implisiittisiä takauksia kuin nimenomaisiakin takauksia: jos La Posten veloilla siis olisi implisiittinen takaus, takaus ei olisi rauennut La Posten ennen 1 päivää tammikuuta 2005 ottamiin lainoihin nähden, vaikka finanssilaissa ei olisikaan sallittu tätä takausta;

| — | toisen väitteen mukaan oletetun implisiittisen takauksen haltijat eivät voisi vaatia näin kiistattomia ja ratkaisevia oikeuksia; jos La Posten veloilla olisi implisiittinen takaus, se olisi rauennut myös suhteessa ennen 1 päivää tammikuuta 2005 otettuihin velkoihin, jos takausta ei olisi sallittu finanssilaissa. |
| --- | --- |

—

toisen väitteen mukaan oletetun implisiittisen takauksen haltijat eivät voisi vaatia näin kiistattomia ja ratkaisevia oikeuksia; jos La Posten veloilla olisi implisiittinen takaus, se olisi rauennut myös suhteessa ennen 1 päivää tammikuuta 2005 otettuihin velkoihin, jos takausta ei olisi sallittu finanssilaissa.

| (126) | Komissio huomauttaa, että Ranskan viranomaisten asiantuntija myöntää, ettei se ole varma, aiheuttaako se, ettei hiljaista takausta ole sallittu finanssilaissa, takauksen raukeamisen ennen 1 päivää tammikuuta 2005 otettujen velkojen osalta. Pohjimmiltaan komissio katsoo, että selvitettäessä, onko valtion La Postelle myöntämä hiljainen takaus rauennut LOLF:n vaikutuksesta vai ei, on tarkasteltava sitä, mistä lähtien La Postella on ollut tämä implisiittinen takaus, eikä sitä, milloin La Poste on sitoutunut ottamiinsa lainoihin. Tässä tarkasteltava takaus nimittäin sitoo valtion ja La Posten toisiinsa (jolloin La Posten velkojat ovat ainoastaan epäsuoria edunsaajia). Takaus ei lisäksi koske pelkästään yksittäisten saatavien takaisinmaksua (vrt. tämän päätöksen 4.1.1.A kappale), vaan myös La Posten ja/tai sen velvollisuuksien pitämistä voimassa (vrt. tämän päätöksen 4.1.1.B kappale). Koska valtion implisiittinen takaus La Postelle oli peräisin ajalta ennen 1 päivää tammikuuta 2005, komissio katsoo, että väite, jonka mukaan implisiittistä takausta ei voi olla olemassa 1 päivää tammikuuta 2005, ei ole pätevä. |
| --- | --- |

(126)

Komissio huomauttaa, että Ranskan viranomaisten asiantuntija myöntää, ettei se ole varma, aiheuttaako se, ettei hiljaista takausta ole sallittu finanssilaissa, takauksen raukeamisen ennen 1 päivää tammikuuta 2005 otettujen velkojen osalta. Pohjimmiltaan komissio katsoo, että selvitettäessä, onko valtion La Postelle myöntämä hiljainen takaus rauennut LOLF:n vaikutuksesta vai ei, on tarkasteltava sitä, mistä lähtien La Postella on ollut tämä implisiittinen takaus, eikä sitä, milloin La Poste on sitoutunut ottamiinsa lainoihin. Tässä tarkasteltava takaus nimittäin sitoo valtion ja La Posten toisiinsa (jolloin La Posten velkojat ovat ainoastaan epäsuoria edunsaajia). Takaus ei lisäksi koske pelkästään yksittäisten saatavien takaisinmaksua (vrt. tämän päätöksen 4.1.1.A kappale), vaan myös La Posten ja/tai sen velvollisuuksien pitämistä voimassa (vrt. tämän päätöksen 4.1.1.B kappale). Koska valtion implisiittinen takaus La Postelle oli peräisin ajalta ennen 1 päivää tammikuuta 2005, komissio katsoo, että väite, jonka mukaan implisiittistä takausta ei voi olla olemassa 1 päivää tammikuuta 2005, ei ole pätevä.

| (127) | Perustuslakineuvosto totesi 25 päivänä heinäkuuta 2001 tekemänsä LOLF-päätöksen (67) johdanto-osan 110 kohdassa, etteivät ennen LOLF:n voimaantuloa myönnetyt luetteloimattomat takaukset raukea. Komission asiantuntijan mukaan tämä päättely soveltuu erinomaisesti sellaisiin julkisten laitosten asemaan liittyviin implisiittisiin takauksiin, joita ei ole vielä luetteloitu mutta jotka ovat tästä huolimatta edelleen voimassa. |
| --- | --- |

(127)

Perustuslakineuvosto totesi 25 päivänä heinäkuuta 2001 tekemänsä LOLF-päätöksen (67) johdanto-osan 110 kohdassa, etteivät ennen LOLF:n voimaantuloa myönnetyt luetteloimattomat takaukset raukea. Komission asiantuntijan mukaan tämä päättely soveltuu erinomaisesti sellaisiin julkisten laitosten asemaan liittyviin implisiittisiin takauksiin, joita ei ole vielä luetteloitu mutta jotka ovat tästä huolimatta edelleen voimassa.

| (128) | Ranskan viranomaisten asiantuntija suhtautuu kuitenkin epäilevästi siihen, että syyt, joiden perusteella perustuslakineuvosto on hylännyt väitteen sellaisten takausten raukeamisesta, joiden myöntämistä ei ole sallittu finanssilaissa, soveltuisivat sekä implisiittisiin takauksiin että nimenomaisiin takauksiin. Asiantuntijan mukaan oletetun implisiittisen takauksen saajat eivät voi vaatia yhtä kiistattomia ja lopullisia oikeuksia kuin nimenomaisen takauksen haltijat. |
| --- | --- |

(128)

Ranskan viranomaisten asiantuntija suhtautuu kuitenkin epäilevästi siihen, että syyt, joiden perusteella perustuslakineuvosto on hylännyt väitteen sellaisten takausten raukeamisesta, joiden myöntämistä ei ole sallittu finanssilaissa, soveltuisivat sekä implisiittisiin takauksiin että nimenomaisiin takauksiin. Asiantuntijan mukaan oletetun implisiittisen takauksen saajat eivät voi vaatia yhtä kiistattomia ja lopullisia oikeuksia kuin nimenomaisen takauksen haltijat.

| (129) | Komissio toteaa, että Ranskan viranomaisten asiantuntijan väitteessä ainoastaan ilmaistaan epäilys eikä oteta ratkaisevasti kantaa siihen. Komissio panee merkille myös sen, ettei mikään johdanto-osan 110 kohdassa viittaa siihen, että yksinomaan nimenomaiset takaukset raukeaisivat. LOLF:n 61 §, johon kohdassa viitataan, ei koske pelkästään nimenomaisia takauksia. Tämän vuoksi komissio katsoo, että perustuslakineuvoston kanta, jonka mukaan seuraamus siitä, ettei toimenpidettä ole sallittu finanssilaissa, ei voi olla takauksen raukeaminen, koskee sekä implisiittisiä takauksia että nimenomaisia takauksia. Siksi komissio katsoo, että vaikka finanssilaissa ei olekaan sallittu valtion implisiittistä takausta La Postelle, takaus ei raukea. |
| --- | --- |

(129)

Komissio toteaa, että Ranskan viranomaisten asiantuntijan väitteessä ainoastaan ilmaistaan epäilys eikä oteta ratkaisevasti kantaa siihen. Komissio panee merkille myös sen, ettei mikään johdanto-osan 110 kohdassa viittaa siihen, että yksinomaan nimenomaiset takaukset raukeaisivat. LOLF:n 61 §, johon kohdassa viitataan, ei koske pelkästään nimenomaisia takauksia. Tämän vuoksi komissio katsoo, että perustuslakineuvoston kanta, jonka mukaan seuraamus siitä, ettei toimenpidettä ole sallittu finanssilaissa, ei voi olla takauksen raukeaminen, koskee sekä implisiittisiä takauksia että nimenomaisia takauksia. Siksi komissio katsoo, että vaikka finanssilaissa ei olekaan sallittu valtion implisiittistä takausta La Postelle, takaus ei raukea.

| (130) | Kuten komission asiantuntija lisäksi huomauttaa, velvollisuus mainita valtiontakaukset finanssilaissa rajoittuu soveltamisalaltaan tällaisten takausten ”myöntämiseen”. Se, että takaus myönnetään, kattaa tapaukset, joissa valtio nimenomaisella tahdon ilmauksellaan päättää antaa takauksensa organisaatiolle tai toimenpiteelle. Takausten merkitsemistä finanssilakiin koskevan velvollisuuden soveltamisala ei siis kata asemasta tai oikeuskäytännöstä johtuvasta velvoitteesta syntyneitä takauksia, joille on ominaista se, että ne ovat luonteeltaan implisiittisiä ja automaattisia. Tämä toinen luokka ei siis perustu valtion päätökseen vaan siihen, että valtio sijoittuu aiemmin olemassa olleeseen sääntelykehykseen, jossa takaus on pelkästään seurannaisvaikutus. Tämän toisen, LOLF:n 34 §:n soveltamisalaan kuulumattoman luokan olemassaolo selittää sen, että toimiluvan haltijoiden toimintaan perustuvaa takausta koskeva oikeuskäytäntö on voimassa vuoden 2001 jälkeenkin. Tämä selittää myös sen, ettei valtio ole velvollinen mainitsemaan finanssilaissa joka kerran erikseen, kun se on sellaisen yhtiön tai yhtymän osakkeenomistajana tai yhtiömiehenä, jonka velkojen takausta kauppalaki ei rajoita. |
| --- | --- |

(130)

Kuten komission asiantuntija lisäksi huomauttaa, velvollisuus mainita valtiontakaukset finanssilaissa rajoittuu soveltamisalaltaan tällaisten takausten ”myöntämiseen”. Se, että takaus myönnetään, kattaa tapaukset, joissa valtio nimenomaisella tahdon ilmauksellaan päättää antaa takauksensa organisaatiolle tai toimenpiteelle. Takausten merkitsemistä finanssilakiin koskevan velvollisuuden soveltamisala ei siis kata asemasta tai oikeuskäytännöstä johtuvasta velvoitteesta syntyneitä takauksia, joille on ominaista se, että ne ovat luonteeltaan implisiittisiä ja automaattisia. Tämä toinen luokka ei siis perustu valtion päätökseen vaan siihen, että valtio sijoittuu aiemmin olemassa olleeseen sääntelykehykseen, jossa takaus on pelkästään seurannaisvaikutus. Tämän toisen, LOLF:n 34 §:n soveltamisalaan kuulumattoman luokan olemassaolo selittää sen, että toimiluvan haltijoiden toimintaan perustuvaa takausta koskeva oikeuskäytäntö on voimassa vuoden 2001 jälkeenkin. Tämä selittää myös sen, ettei valtio ole velvollinen mainitsemaan finanssilaissa joka kerran erikseen, kun se on sellaisen yhtiön tai yhtymän osakkeenomistajana tai yhtiömiehenä, jonka velkojen takausta kauppalaki ei rajoita.

| (131) | Komissio päättelee, ettei Ranskan viranomaisten LOLF-lakiin perustuva väite ole vakuuttava ja ettei se, ettei missään finanssilaissa ilmoiteta valtion myöntävän takausta La Postelle tämän aseman perusteella, estä tällaisen takauksen olemassaoloa. Joka tapauksessa komissio korostaa, ettei se ole sidottu Ranskan lainsäädännön määritelmään toimenpiteestä takauksena eikä siihenkään, että kyseessä olisi LOLF:n soveltamisalaan kuuluva takaus. Komission kannalta merkittävä tekijä on toimenpiteen luokittelu unionin lainsäädännön ja erityisesti takauksia koskevan tiedonannon perusteella. Komissio tähdentää, että unionin lainsäädännössä tunnustetaan implisiittisen takauksen olemassaolo silloin, kun jäsenvaltio on juridisesti velvollinen korvaamaan toisen henkilön saatavan tämän lyötyä laimin maksusitoumuksensa (68). |
| --- | --- |

(131)

Komissio päättelee, ettei Ranskan viranomaisten LOLF-lakiin perustuva väite ole vakuuttava ja ettei se, ettei missään finanssilaissa ilmoiteta valtion myöntävän takausta La Postelle tämän aseman perusteella, estä tällaisen takauksen olemassaoloa. Joka tapauksessa komissio korostaa, ettei se ole sidottu Ranskan lainsäädännön määritelmään toimenpiteestä takauksena eikä siihenkään, että kyseessä olisi LOLF:n soveltamisalaan kuuluva takaus. Komission kannalta merkittävä tekijä on toimenpiteen luokittelu unionin lainsäädännön ja erityisesti takauksia koskevan tiedonannon perusteella. Komissio tähdentää, että unionin lainsäädännössä tunnustetaan implisiittisen takauksen olemassaolo silloin, kun jäsenvaltio on juridisesti velvollinen korvaamaan toisen henkilön saatavan tämän lyötyä laimin maksusitoumuksensa (68).

| (132) | Neljänneksi Ranskan tasavallan viranomaisten mukaan EPIC-laitosten aseman muutos edellyttäisi takaustoimenpiteitä, joilla säilytetään kyseisen julkisoikeudellisen oikeushenkilön muutosta ennen syntyneet velkojien oikeudet, jos EPIC-laitoksille olisi myönnetty valtiontakaus. Se, ettei tällaista mekanismia ole missään vaiheessa järjestetty (vrt. erityisesti France Télécomin, Gaz de Francen, EDF:n ja ADP:n yhtiömuodon muutokset) (69), osoittaa, ettei takausta ole olemassa. |
| --- | --- |

(132)

Neljänneksi Ranskan tasavallan viranomaisten mukaan EPIC-laitosten aseman muutos edellyttäisi takaustoimenpiteitä, joilla säilytetään kyseisen julkisoikeudellisen oikeushenkilön muutosta ennen syntyneet velkojien oikeudet, jos EPIC-laitoksille olisi myönnetty valtiontakaus. Se, ettei tällaista mekanismia ole missään vaiheessa järjestetty (vrt. erityisesti France Télécomin, Gaz de Francen, EDF:n ja ADP:n yhtiömuodon muutokset) (69), osoittaa, ettei takausta ole olemassa.

| (133) | Kuten komission asiantuntija on selvittänyt, tällainen väite edellyttäisi erittäin väljää tulkintaa perustuslakiin perustuvasta omistusoikeuden suojasta. Jos seuraamme Ranskan viranomaisten perustelua, omistusoikeuden suojaaminen edellyttäisi, että kaikki saatavat on suojattava. Koska perustuslakiin perustuva omistusoikeuden suoja ei koske yksinomaan tapauksia, joissa omistusoikeus riippuu julkisoikeudellisesta oikeushenkilöstä, tällainen tulkinta merkitsisi, että saatavat olisi suojattavat minkä tahansa yhtiön elinkaaren aikana esiintyvien tapahtumien ilmetessä, jos saatava ”vaarantuisi” tapahtuneen kehityksen seurauksena. Ranskan positiivisen oikeuden nykytilassa saatavia ei suojaa mikään. Jos väite olisi seuraavaksi rajoitettava koskemaan valtion takaamia saatavia, se tarkoittaisi, että valtion alun perin takaamalla omistusoikeudella olisi muita omistusoikeuksia parempi perustuslaillinen suoja. Mikään ei viittaa tähän. Saatava on velvoiteoikeus, jota ei pidä sekoittaa omistusoikeuteen, joka on käytännössä esineoikeus. Esineoikeuden muita suurempaa suojaa ei voida ajatella laajennettavaksi velvoiteoikeuteen. |
| --- | --- |

(133)

Kuten komission asiantuntija on selvittänyt, tällainen väite edellyttäisi erittäin väljää tulkintaa perustuslakiin perustuvasta omistusoikeuden suojasta. Jos seuraamme Ranskan viranomaisten perustelua, omistusoikeuden suojaaminen edellyttäisi, että kaikki saatavat on suojattava. Koska perustuslakiin perustuva omistusoikeuden suoja ei koske yksinomaan tapauksia, joissa omistusoikeus riippuu julkisoikeudellisesta oikeushenkilöstä, tällainen tulkinta merkitsisi, että saatavat olisi suojattavat minkä tahansa yhtiön elinkaaren aikana esiintyvien tapahtumien ilmetessä, jos saatava ”vaarantuisi” tapahtuneen kehityksen seurauksena. Ranskan positiivisen oikeuden nykytilassa saatavia ei suojaa mikään. Jos väite olisi seuraavaksi rajoitettava koskemaan valtion takaamia saatavia, se tarkoittaisi, että valtion alun perin takaamalla omistusoikeudella olisi muita omistusoikeuksia parempi perustuslaillinen suoja. Mikään ei viittaa tähän. Saatava on velvoiteoikeus, jota ei pidä sekoittaa omistusoikeuteen, joka on käytännössä esineoikeus. Esineoikeuden muita suurempaa suojaa ei voida ajatella laajennettavaksi velvoiteoikeuteen.

| (134) | Komissio päättelee, ettei omistusoikeus edellytä mitään erityistä toimenpidettä velkojien oikeuksien takaamiseksi, kun EPIC muutetaan yhtiöksi, johon sovelletaan saneeraus- ja selvitystilamenettelyjä. Tämän vuoksi tällaisten toimenpiteiden puuttuminen ei ole osoitus implisiittisen takauksen puuttumisesta. |
| --- | --- |

(134)

Komissio päättelee, ettei omistusoikeus edellytä mitään erityistä toimenpidettä velkojien oikeuksien takaamiseksi, kun EPIC muutetaan yhtiöksi, johon sovelletaan saneeraus- ja selvitystilamenettelyjä. Tämän vuoksi tällaisten toimenpiteiden puuttuminen ei ole osoitus implisiittisen takauksen puuttumisesta.

| (135) | Ranskan viranomaisten mukaan niille posti- ja telelaitoksen ottamille lainoille, jotka siirrettiin La Postelle, ei olisi ollut – päinvastoin kuin edellä käsitellyssä tapauksessa – välttämätöntä myöntää nimenomaista takausta, jos viimeksi mainitulla olisi ollut sääntömääräisesti valtiontakaus. Näin kuitenkin tehtiin 31 päivänä joulukuuta 1990 annetulla määräyksellä. |
| --- | --- |

(135)

Ranskan viranomaisten mukaan niille posti- ja telelaitoksen ottamille lainoille, jotka siirrettiin La Postelle, ei olisi ollut – päinvastoin kuin edellä käsitellyssä tapauksessa – välttämätöntä myöntää nimenomaista takausta, jos viimeksi mainitulla olisi ollut sääntömääräisesti valtiontakaus. Näin kuitenkin tehtiin 31 päivänä joulukuuta 1990 annetulla määräyksellä.

| (136) | Komissio korostaa, ettei se, että Ranskan viranomaiset päättivät myöntää nimenomaisen takauksen, ole osoitus siitä, ettei implisiittistä takausta ollut olemassa. Samaa päättelyä on sovellettava Ranskan viranomaisten väitteeseen valtiontakauksesta ERAP:lle ja Agence Française du Développement -viraston tietyille toiminnoille. Se, että valtio on tietyissä tapauksissa päättänyt nimenomaisen takauksen myöntämisestä, vaikka implisiittinen takaus oli jo olemassa, voidaan selittää muun muassa valtion pyrkimyksellä avoimuuteen ja halulla parantaa velkojien oikeusvarmuutta. Kuten Ranskan viranomaisten asiantuntija toteaa, oletetun implisiittisen takauksen haltijat eivät voi vaatia yhtä kiistattomia ja lopullisia oikeuksia kuin nimenomaisen takauksen haltijat. |
| --- | --- |

(136)

Komissio korostaa, ettei se, että Ranskan viranomaiset päättivät myöntää nimenomaisen takauksen, ole osoitus siitä, ettei implisiittistä takausta ollut olemassa. Samaa päättelyä on sovellettava Ranskan viranomaisten väitteeseen valtiontakauksesta ERAP:lle ja Agence Française du Développement -viraston tietyille toiminnoille. Se, että valtio on tietyissä tapauksissa päättänyt nimenomaisen takauksen myöntämisestä, vaikka implisiittinen takaus oli jo olemassa, voidaan selittää muun muassa valtion pyrkimyksellä avoimuuteen ja halulla parantaa velkojien oikeusvarmuutta. Kuten Ranskan viranomaisten asiantuntija toteaa, oletetun implisiittisen takauksen haltijat eivät voi vaatia yhtä kiistattomia ja lopullisia oikeuksia kuin nimenomaisen takauksen haltijat.

| (137) | Lopuksi Ranskan viranomaiset lainaavat korkeimman hallinto-oikeuden riita-asioita käsittelevän jaoston entisen presidentin Labetoullen kirjoittamaa artikkelia (70). Tätä artikkelia sekä Campoloro-asiaa koskevaa oikeuskäytäntöä tarkastellaan valtion vastuuseen saattamista koskevassa tämän päätöksen kohdassa (71). |
| --- | --- |

(137)

Lopuksi Ranskan viranomaiset lainaavat korkeimman hallinto-oikeuden riita-asioita käsittelevän jaoston entisen presidentin Labetoullen kirjoittamaa artikkelia (70). Tätä artikkelia sekä Campoloro-asiaa koskevaa oikeuskäytäntöä tarkastellaan valtion vastuuseen saattamista koskevassa tämän päätöksen kohdassa (71).

| (138) | Komission päätelmät ovat, että






  — | toisin kuin Ranskan viranomaiset esittävät, missään säädöksessä tai missään päätöksessä ei kielletä La Postelle myönnetyn valtiontakauksen olemassaoloa; |
| --- | --- | --- |

(138)

Komission päätelmät ovat, että

—

toisin kuin Ranskan viranomaiset esittävät, missään säädöksessä tai missään päätöksessä ei kielletä La Postelle myönnetyn valtiontakauksen olemassaoloa;

| — | se, ettei missään säädöksessä nimenomaisesti säädetä tällaisesta takauksesta, ei estä implisiittisen takauksen olemassaoloa. |
| --- | --- |

—

se, ettei missään säädöksessä nimenomaisesti säädetä tällaisesta takauksesta, ei estä implisiittisen takauksen olemassaoloa.

2.   Julkisen laitoksen asemaan liittyvien implisiittisten takausten olemassaolo vahvistetaan Ranskan korkeimman hallinto-oikeuden muistiossa

| (139) | Julkisen laitoksen asemaan liittyvän implisiittisen takauksen olemassaolo on vahvistettu muistiossa, jonka korkein hallinto-oikeus on esittänyt vuonna 1995 Crédit Lyonnais’tä koskevassa asiassa, joka mainittiin jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (72). Tässä muistiossa korkein hallinto-oikeus perusteli implisiittisen takauksen olemassaolon yksinomaan organisaation julkisen laitoksen luonteella: Tarkasteltaessa lakiesitystä valtion toimista Crédit Lyonnais’n ja Comptoir des Entrepreneursin saneeraussuunnitelmissa korkein hallinto-oikeus katsoi [...] että valtiontakaus näille laitoksille johtuu, jollei nimenomaista lain säännöstä ole, organisaation luonteesta julkisena laitoksena. (73) |
| --- | --- |

(139)

Julkisen laitoksen asemaan liittyvän implisiittisen takauksen olemassaolo on vahvistettu muistiossa, jonka korkein hallinto-oikeus on esittänyt vuonna 1995 Crédit Lyonnais’tä koskevassa asiassa, joka mainittiin jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (72). Tässä muistiossa korkein hallinto-oikeus perusteli implisiittisen takauksen olemassaolon yksinomaan organisaation julkisen laitoksen luonteella: Tarkasteltaessa lakiesitystä valtion toimista Crédit Lyonnais’n ja Comptoir des Entrepreneursin saneeraussuunnitelmissa korkein hallinto-oikeus katsoi [...] että valtiontakaus näille laitoksille johtuu, jollei nimenomaista lain säännöstä ole, organisaation luonteesta julkisena laitoksena. (73)

| (140) | Komissio pyysi Ranskan viranomaisia useita kertoja toimittamaan komissiolle tämän muistion kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(140)

Komissio pyysi Ranskan viranomaisia useita kertoja toimittamaan komissiolle tämän muistion kokonaisuudessaan.

| (141) | Ranskan viranomaiset vastasivat (74), ettei kyseistä muistiota, joka ei perustunut hallituksen pyyntöön, ollut laadittu viralliseksi asiakirjaksi. Ranskan viranomaisten mukaan komission tarkoittama muistio koostuisi ainoastaan kyseisestä lauseesta vuosikertomuksessa. |
| --- | --- |

(141)

Ranskan viranomaiset vastasivat (74), ettei kyseistä muistiota, joka ei perustunut hallituksen pyyntöön, ollut laadittu viralliseksi asiakirjaksi. Ranskan viranomaisten mukaan komission tarkoittama muistio koostuisi ainoastaan kyseisestä lauseesta vuosikertomuksessa.

| (142) | Ranskan viranomaisten mukaan tätä lausuntoa ei kuitenkaan voitaisi soveltaa La Posteen, koska lausunto koskee julkista laitosta, jolla on julkinen kirjanpitäjä ja joka on nimenomaisesti perustettu huolehtimaan Ranskan valtion tuesta Crédit Lyonnais’n saneeraukselle, koska lausunto on annettu ennen finanssilaista 1 päivänä elokuuta 2001 annettua orgaanista lakia ja koska sen soveltaminen olisi korkeimman hallinto-oikeuden myöhemmän oikeuskäytännön vastaista. |
| --- | --- |

(142)

Ranskan viranomaisten mukaan tätä lausuntoa ei kuitenkaan voitaisi soveltaa La Posteen, koska lausunto koskee julkista laitosta, jolla on julkinen kirjanpitäjä ja joka on nimenomaisesti perustettu huolehtimaan Ranskan valtion tuesta Crédit Lyonnais’n saneeraukselle, koska lausunto on annettu ennen finanssilaista 1 päivänä elokuuta 2001 annettua orgaanista lakia ja koska sen soveltaminen olisi korkeimman hallinto-oikeuden myöhemmän oikeuskäytännön vastaista.

| (143) | Komissio huomauttaa, että Ranskan viranomaisten tulkinta, jonka mukaan korkeimman hallinto-oikeuden lausuntoa ei voitaisi soveltaa La Posteen, on kyseisen lausunnon vastainen. Korkein hallinto-oikeus ei nimittäin millään tavoin viittaa lausunnossaan laitoksen tehtävään. Siinä viitataan julkisen laitoksen luonteeseen eikä julkista kirjanpitäjää käyttävien julkisten laitosten luonteeseen. Ranskan viranomaiset eivät toisaalta myöskään selitä, miksi tätä lausuntoa olisi sovellettava ainoastaan julkista kirjanpitäjää käyttäviin julkisiin laitoksiin. |
| --- | --- |

(143)

Komissio huomauttaa, että Ranskan viranomaisten tulkinta, jonka mukaan korkeimman hallinto-oikeuden lausuntoa ei voitaisi soveltaa La Posteen, on kyseisen lausunnon vastainen. Korkein hallinto-oikeus ei nimittäin millään tavoin viittaa lausunnossaan laitoksen tehtävään. Siinä viitataan julkisen laitoksen luonteeseen eikä julkista kirjanpitäjää käyttävien julkisten laitosten luonteeseen. Ranskan viranomaiset eivät toisaalta myöskään selitä, miksi tätä lausuntoa olisi sovellettava ainoastaan julkista kirjanpitäjää käyttäviin julkisiin laitoksiin.

| (144) | Mitä tulee Ranskan viranomaisten niihin väitteisiin, joiden mukaan lausuntoa ei voida soveltaa, koska se on peräisin LOLF:ää edeltävältä ajalta ja korkeimman hallinto-oikeuden myöhemmän oikeuskäytännön vastainen, komissio on osoittanut edellä, ettei LOLF estä valtion implisiittistä takausta La Postelle. |
| --- | --- |

(144)

Mitä tulee Ranskan viranomaisten niihin väitteisiin, joiden mukaan lausuntoa ei voida soveltaa, koska se on peräisin LOLF:ää edeltävältä ajalta ja korkeimman hallinto-oikeuden myöhemmän oikeuskäytännön vastainen, komissio on osoittanut edellä, ettei LOLF estä valtion implisiittistä takausta La Postelle.

| (145) | Komissio katsoo, että korkeimman hallinto-oikeuden lausuntoa on sovellettava La Posteen ja että lausunto sallii valtiontakauksen olemassaolon organisaation julkisen luonteen perusteella. |
| --- | --- |

(145)

Komissio katsoo, että korkeimman hallinto-oikeuden lausuntoa on sovellettava La Posteen ja että lausunto sallii valtiontakauksen olemassaolon organisaation julkisen luonteen perusteella.

| (146) | Lisäksi taloudellisia seurauksia valtiolle aiheuttavaan ja sisältävään hallinto- tai lainsäädäntöasiakirjaan perustuvien implisiittisten takauksien olemassaolo on vahvistettu talous-, valtiovarain- ja teollisuusministerin muistiossa 22 päivänä heinäkuuta 2003, jonka aiheena on valtion implisiittisesti tai nimenomaisesti myöntämien takausjärjestelmien luettelointi. Tämä muistio osoittaa, että valtiontakaus voi perustua luonteeltaan hyvin monenlaisiin juridisiin asiakirjoihin (75). |
| --- | --- |

(146)

Lisäksi taloudellisia seurauksia valtiolle aiheuttavaan ja sisältävään hallinto- tai lainsäädäntöasiakirjaan perustuvien implisiittisten takauksien olemassaolo on vahvistettu talous-, valtiovarain- ja teollisuusministerin muistiossa 22 päivänä heinäkuuta 2003, jonka aiheena on valtion implisiittisesti tai nimenomaisesti myöntämien takausjärjestelmien luettelointi. Tämä muistio osoittaa, että valtiontakaus voi perustua luonteeltaan hyvin monenlaisiin juridisiin asiakirjoihin (75).

| (147) | Komissio huomauttaa niin ikään, että kyseiseen muistioon liitetyssä selvittävässä huomautuksessa ja erityisesti sen 3 osassa, joka alkaa sanoilla kokemukset takaukseen vetoamisesta ja oikeuskäytäntö ovat antaneet tilaisuuden määritellä yksityiskohtaisesti tiettyjä tyypillisiä esimerkkejä implisiittisestä takauksesta, jotka on tärkeä tunnistaa, Ranskan viranomaiset toteavat, että tietyt juridiset säännöt edellyttävät rakenteellisesti osakkeenomistajiensa vastuuta, erityisesti avoimet yhtiöt (société en nom collectif, SNC) ja yritysten tilapäiset yhteenliittymät (groupement momentané d’entreprises, GIE). Kahden viimeksi mainitun yhtiömuodon yhteydessä ulkopuoliset olettavat järjestelmällisesti valtion osakkeenomistajaksi. Sama koskee julkisten laitosten perustamista ja tiettyjä osakeyhtiöiden pääoman merkitsemisiä. Näin Ranskan viranomaiset itse palauttavat mieleen, että julkisen laitoksen perustaminen edellyttää valtion implisiittistä takausta kyseisen laitoksen velkojien eduksi. |
| --- | --- |

(147)

Komissio huomauttaa niin ikään, että kyseiseen muistioon liitetyssä selvittävässä huomautuksessa ja erityisesti sen 3 osassa, joka alkaa sanoilla kokemukset takaukseen vetoamisesta ja oikeuskäytäntö ovat antaneet tilaisuuden määritellä yksityiskohtaisesti tiettyjä tyypillisiä esimerkkejä implisiittisestä takauksesta, jotka on tärkeä tunnistaa, Ranskan viranomaiset toteavat, että tietyt juridiset säännöt edellyttävät rakenteellisesti osakkeenomistajiensa vastuuta, erityisesti avoimet yhtiöt (société en nom collectif, SNC) ja yritysten tilapäiset yhteenliittymät (groupement momentané d’entreprises, GIE). Kahden viimeksi mainitun yhtiömuodon yhteydessä ulkopuoliset olettavat järjestelmällisesti valtion osakkeenomistajaksi. Sama koskee julkisten laitosten perustamista ja tiettyjä osakeyhtiöiden pääoman merkitsemisiä. Näin Ranskan viranomaiset itse palauttavat mieleen, että julkisen laitoksen perustaminen edellyttää valtion implisiittistä takausta kyseisen laitoksen velkojien eduksi.

b)   La Posten velkojan saatavan takaisinmaksu on varmistettu

| (148) | Komissio tarkastelee seuraavaksi, miten La Posten velkojan olisi toimittava saadakseen saatavansa maksetuksi siinä tapauksessa, että La Poste joutuisi taloudellisiin vaikeuksiin eikä voisi maksaa velkojaan. Komissio selvittää, onko La Posten velkojan tilanne ennalta määritellyn ja julkistetun menettelyn päättyessä verrattavissa kauppalain soveltamisalaan kuuluvan yrityksen velkojan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(148)

Komissio tarkastelee seuraavaksi, miten La Posten velkojan olisi toimittava saadakseen saatavansa maksetuksi siinä tapauksessa, että La Poste joutuisi taloudellisiin vaikeuksiin eikä voisi maksaa velkojaan. Komissio selvittää, onko La Posten velkojan tilanne ennalta määritellyn ja julkistetun menettelyn päättyessä verrattavissa kauppalain soveltamisalaan kuuluvan yrityksen velkojan tilanteeseen.

| (149) | Tutkimuksessa selvitetään, että






  — | julkisten laitosten yhteydessä ei ole olemassa perinteisiä esteitä, jotka estävät yksityisoikeudellisen organisaation saatavan maksamisen (1); |
| --- | --- | --- |

(149)

Tutkimuksessa selvitetään, että

—

julkisten laitosten yhteydessä ei ole olemassa perinteisiä esteitä, jotka estävät yksityisoikeudellisen organisaation saatavan maksamisen (1);

| — | 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa määritellyllä päätöksellä tuomitun julkisen laitoksen velkojen perintämenettely ei missään tapauksessa johda velan häviämiseen (2); |
| --- | --- |

—

16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa määritellyllä päätöksellä tuomitun julkisen laitoksen velkojen perintämenettely ei missään tapauksessa johda velan häviämiseen (2);

| — | valtion vastuujärjestely, jota käytetään julkisten laitosten velkojen perintämenettelyssä, sisältää kaikki takausmekanismin piirteet (3); |
| --- | --- |

—

valtion vastuujärjestely, jota käytetään julkisten laitosten velkojen perintämenettelyssä, sisältää kaikki takausmekanismin piirteet (3);

| — | vaikka velkoja ei saisikaan täyttä korvausta, se voi aikaansaada oikeusvaikutuksia vetoamalla oikeutettuun virheeseen, johon se on syyllistynyt saatavan syntyhetkellä olettaen, että saatava korvataan joka tapauksessa (4). |
| --- | --- |

—

vaikka velkoja ei saisikaan täyttä korvausta, se voi aikaansaada oikeusvaikutuksia vetoamalla oikeutettuun virheeseen, johon se on syyllistynyt saatavan syntyhetkellä olettaen, että saatava korvataan joka tapauksessa (4).

1.   Julkisten laitosten yhteydessä ei ole perinteisiä esteitä, jotka estävät yksityisoikeudellisen organisaation saatavan maksamisen

| (150) | Kuten toimenpiteen kuvauksessa on selvitetty, La Posteen ei sovelleta yleisen lainsäädännön mukaisia vaikeuksiin joutuneiden yritysten saneeraus- ja selvitystilamenettelyjä. La Posten velkoja ei siis ole vaarassa menettää saatavaansa selvitystilamenettelyn (76) käynnistämisen vuoksi tai vaarassa saada alkuperäisestä saatavastaan takaisin ainoastaan osan yleisen lainsäädännön mukaisen saneeraus- tai selvitystilamenettelyn päätteeksi. |
| --- | --- |

(150)

Kuten toimenpiteen kuvauksessa on selvitetty, La Posteen ei sovelleta yleisen lainsäädännön mukaisia vaikeuksiin joutuneiden yritysten saneeraus- ja selvitystilamenettelyjä. La Posten velkoja ei siis ole vaarassa menettää saatavaansa selvitystilamenettelyn (76) käynnistämisen vuoksi tai vaarassa saada alkuperäisestä saatavastaan takaisin ainoastaan osan yleisen lainsäädännön mukaisen saneeraus- tai selvitystilamenettelyn päätteeksi.

| (151) | Kuten komission asiantuntijakin korostaa, La Posten oikeushenkilömuoto ei ole este Ranskan valtion takauksen olemassaololle. Vaikka onkin olemassa kaupallisia yhtiöitä, esimerkiksi osakeyhtiöitä (société anonyme, SA) ja rajavastuuyhtiöitä (société à responsabilité limitée, SARL), joissa yhtiömiehet eivät ole velvollisia korvaamaan sen yritysmuodon velkoja, jossa he ovat osakkaina, on olemassa lukuisia kaupallista toimintaa harjoittavien yhtiöiden tai oikeushenkilöiden luokkia, joissa yksityiset yhtiömiehet vastaavat perustetun yhtiön veloista. Tämä koskee muun muassa avoimia yhtiöitä, taloudellisia yhteenliittymiä ja yksityisoikeudellisia yhteenliittymiä. Yleisessä lainsäädännössä ei siis ole nimenomaista periaatetta, jonka mukaan yhtiömiehet takaisivat velat. Näin ollen ei voida väittää, että koska säädöstä ei ole, sovelletaan periaatetta, jonka mukaan velkoja ja tappioita ei taata. Oikeushenkilön tuoma riippumattomuus ja oman omaisuuden olemassaolo eivät Ranskan lainsäädännössä ole kriteereitä, joiden perusteella voitaisiin selvittää oikeushenkilön ottamien velkojen takausjärjestelyt. Edellä käsitellyistä seikoista voidaan johtaa niin ikään, ettei mikään estäisi lainsäätäjää antamasta julkisoikeudelliselle oikeushenkilölle oikeutta perustaa julkinen laitos, jonka tappioista oikeushenkilö vastaisi ainoastaan omalla omistusosuudellaan tai osuudellaan alkuperäisestä perustamispääomasta. |
| --- | --- |

(151)

Kuten komission asiantuntijakin korostaa, La Posten oikeushenkilömuoto ei ole este Ranskan valtion takauksen olemassaololle. Vaikka onkin olemassa kaupallisia yhtiöitä, esimerkiksi osakeyhtiöitä (société anonyme, SA) ja rajavastuuyhtiöitä (société à responsabilité limitée, SARL), joissa yhtiömiehet eivät ole velvollisia korvaamaan sen yritysmuodon velkoja, jossa he ovat osakkaina, on olemassa lukuisia kaupallista toimintaa harjoittavien yhtiöiden tai oikeushenkilöiden luokkia, joissa yksityiset yhtiömiehet vastaavat perustetun yhtiön veloista. Tämä koskee muun muassa avoimia yhtiöitä, taloudellisia yhteenliittymiä ja yksityisoikeudellisia yhteenliittymiä. Yleisessä lainsäädännössä ei siis ole nimenomaista periaatetta, jonka mukaan yhtiömiehet takaisivat velat. Näin ollen ei voida väittää, että koska säädöstä ei ole, sovelletaan periaatetta, jonka mukaan velkoja ja tappioita ei taata. Oikeushenkilön tuoma riippumattomuus ja oman omaisuuden olemassaolo eivät Ranskan lainsäädännössä ole kriteereitä, joiden perusteella voitaisiin selvittää oikeushenkilön ottamien velkojen takausjärjestelyt. Edellä käsitellyistä seikoista voidaan johtaa niin ikään, ettei mikään estäisi lainsäätäjää antamasta julkisoikeudelliselle oikeushenkilölle oikeutta perustaa julkinen laitos, jonka tappioista oikeushenkilö vastaisi ainoastaan omalla omistusosuudellaan tai osuudellaan alkuperäisestä perustamispääomasta.

| (152) | Komission asiantuntija täydensi päättelyketjua etsimällä yleisestä lainsäädännöstä (implisiittistä) periaatetta velkojen takaamisesta siinä tapauksessa, etteivät yhtiömuodon yhtiömiehet tai jäsenet kuulu lainsäätäjän säätämiin puitteisiin. Vastaus löytyi Ranskan siviililain (code civil) 1871 §:stä ja sitä seuraavista pykälistä. Näissä pykälissä käsitellään yhtiömiehiä, jotka eivät ole rekisteröineet yhtiötään. Ranskan siviililain 1871–1 §:ssä säädetään seuraavasta järjestelystä: jollei muunlaisesta järjestelystä ole säädetty, yhtiömiesten välisiä suhteita säännellään kohtuuden nimissä joko yhteenliittymiin sovellettavin säännöksin, jos yhtiö on luonteeltaan yksityisoikeudellinen, tai avoimiin yhtiöihin sovellettavin säännöksin, jos yhtiö on luonteeltaan kaupallinen. Edellä on kuitenkin juuri täsmennetty, että yhteenliittymät ja avoimet yhtiöt kuuluvat niihin oikeushenkilöihin, joiden jäsenet vastaavat rajattomasti veloista. Asiantuntija päättelee, että jos tämän perusteella olisi muodostettava yleisen lainsäädännön periaate, periaatteena olisi, että perustettujen oikeushenkilöiden veloilla on takaus. |
| --- | --- |

(152)

Komission asiantuntija täydensi päättelyketjua etsimällä yleisestä lainsäädännöstä (implisiittistä) periaatetta velkojen takaamisesta siinä tapauksessa, etteivät yhtiömuodon yhtiömiehet tai jäsenet kuulu lainsäätäjän säätämiin puitteisiin. Vastaus löytyi Ranskan siviililain (code civil) 1871 §:stä ja sitä seuraavista pykälistä. Näissä pykälissä käsitellään yhtiömiehiä, jotka eivät ole rekisteröineet yhtiötään. Ranskan siviililain 1871–1 §:ssä säädetään seuraavasta järjestelystä: jollei muunlaisesta järjestelystä ole säädetty, yhtiömiesten välisiä suhteita säännellään kohtuuden nimissä joko yhteenliittymiin sovellettavin säännöksin, jos yhtiö on luonteeltaan yksityisoikeudellinen, tai avoimiin yhtiöihin sovellettavin säännöksin, jos yhtiö on luonteeltaan kaupallinen. Edellä on kuitenkin juuri täsmennetty, että yhteenliittymät ja avoimet yhtiöt kuuluvat niihin oikeushenkilöihin, joiden jäsenet vastaavat rajattomasti veloista. Asiantuntija päättelee, että jos tämän perusteella olisi muodostettava yleisen lainsäädännön periaate, periaatteena olisi, että perustettujen oikeushenkilöiden veloilla on takaus.

| (153) | Ranskan viranomaiset kiistävät tämän päätelmän 27 päivänä lokakuuta 2009 toimittamassaan muistiossa. Heidän mukaansa se ei perustu mihinkään säädökseen, koska mainittu siviililain 1871–1 § koskee ”yhtiömiesten välisiä suhteita” eikä suhteita kolmansiin. Säädöksissä ei siten säädetä asiasta, joten mitään takausperiaatetta ei voida johtaa, paitsi rikkomalla niin Ranskan kuin unioninkin lainsäädännön puolustautumisoikeuksia. |
| --- | --- |

(153)

Ranskan viranomaiset kiistävät tämän päätelmän 27 päivänä lokakuuta 2009 toimittamassaan muistiossa. Heidän mukaansa se ei perustu mihinkään säädökseen, koska mainittu siviililain 1871–1 § koskee ”yhtiömiesten välisiä suhteita” eikä suhteita kolmansiin. Säädöksissä ei siten säädetä asiasta, joten mitään takausperiaatetta ei voida johtaa, paitsi rikkomalla niin Ranskan kuin unioninkin lainsäädännön puolustautumisoikeuksia.

| (154) | Komissio huomauttaa kuitenkin, että Ranskan siviililain 1872–1 §:ssä vahvistetaan, että kukin rekisteröimättömän yhtiön yhtiömies tekee sopimuksen henkilökohtaisesti omissa nimissään ja on yksin vastuussa kolmansiin nähden. Jokainen yhtiömies on siis rajattomasti vastuussa veloista, jotka se on ottanut. Komission tarkoituksena ei luonnollisestikaan ole päätellä tästä ainoasta huomiosta, että valtio on vastuussa La Posten veloista. Komissio katsoo kuitenkin, että sen asiantuntijan kanta, jonka mukaan yleisen lainsäädännön periaatteena olisi velkojen takaus, ei kumoudu Ranskan viranomaisten esittämän perusteen vuoksi. Lisäksi komissio muistuttaa, että talous-, valtiovarain- ja teollisuusministerin 22 päivänä heinäkuuta 2003 päivättyyn muistioon liitetyssä selventävässä huomautuksessa (77) Ranskan viranomaiset itse rinnastavat osakkeenomistajan vastuun avoimessa yhtiössä ja valtion vastuun julkisessa laitoksessa. |
| --- | --- |

(154)

Komissio huomauttaa kuitenkin, että Ranskan siviililain 1872–1 §:ssä vahvistetaan, että kukin rekisteröimättömän yhtiön yhtiömies tekee sopimuksen henkilökohtaisesti omissa nimissään ja on yksin vastuussa kolmansiin nähden. Jokainen yhtiömies on siis rajattomasti vastuussa veloista, jotka se on ottanut. Komission tarkoituksena ei luonnollisestikaan ole päätellä tästä ainoasta huomiosta, että valtio on vastuussa La Posten veloista. Komissio katsoo kuitenkin, että sen asiantuntijan kanta, jonka mukaan yleisen lainsäädännön periaatteena olisi velkojen takaus, ei kumoudu Ranskan viranomaisten esittämän perusteen vuoksi. Lisäksi komissio muistuttaa, että talous-, valtiovarain- ja teollisuusministerin 22 päivänä heinäkuuta 2003 päivättyyn muistioon liitetyssä selventävässä huomautuksessa (77) Ranskan viranomaiset itse rinnastavat osakkeenomistajan vastuun avoimessa yhtiössä ja valtion vastuun julkisessa laitoksessa.

| (155) | Edellä käsiteltyjen seikkojen perusteella komission päätelmä on, että






  — | kauppaoikeuden soveltamisalaan kuuluvien yritysten velkojista poiketen La Posten velkojat (koska yhtiöön ei sovelleta yleisen lainsäädännön mukaisia vaikeuksiin joutuneiden yritysten saneeraus- ja selvitystilamenettelyjä) eivät ole vaarassa menettää saatavaansa kokonaan tai osittain konkurssimenettelyn päätteeksi; |
| --- | --- | --- |

(155)

Edellä käsiteltyjen seikkojen perusteella komission päätelmä on, että

—

kauppaoikeuden soveltamisalaan kuuluvien yritysten velkojista poiketen La Posten velkojat (koska yhtiöön ei sovelleta yleisen lainsäädännön mukaisia vaikeuksiin joutuneiden yritysten saneeraus- ja selvitystilamenettelyjä) eivät ole vaarassa menettää saatavaansa kokonaan tai osittain konkurssimenettelyn päätteeksi;

| — | La Posten oikeushenkilömuoto ei estä valtiontakauksen myöntämistä La Postelle; |
| --- | --- |

—

La Posten oikeushenkilömuoto ei estä valtiontakauksen myöntämistä La Postelle;

| — | koska valtion vastuuta La Postesta ei ole nimenomaisesti rajoitettu, La Posten velkojat voivat oikeutetusti vedota periaatteeseen, että valtio takaa La Posten velat, vaikka La Poste onkin oikeushenkilö. |
| --- | --- |

—

koska valtion vastuuta La Postesta ei ole nimenomaisesti rajoitettu, La Posten velkojat voivat oikeutetusti vedota periaatteeseen, että valtio takaa La Posten velat, vaikka La Poste onkin oikeushenkilö.

2.   16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa määritellyllä päätöksellä tuomitun julkisen laitoksen velkojen perintämenettely ei missään tapauksessa johda velan häviämiseen

| (156) | Komissio tarkastelee seuraavassa oikeuden päätöksellä tuomittujen julkisten laitosten velkojen perintämenettelyä selvittääkseen, voiko menettely johtaa La Postelta olevan saatavan raukeamiseen samankaltaisin tuloksin kuin tuomioistuinten menettelyjen soveltamisen päätteeksi, kuten Ranskan viranomaiset väittävät. Menettely on vahvistettu 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa ja useissa soveltamissäädöksissä (78), jotka on mainittu tässä päätöksessä, toimenpiteen kuvausta koskevassa osassa. |
| --- | --- |

(156)

Komissio tarkastelee seuraavassa oikeuden päätöksellä tuomittujen julkisten laitosten velkojen perintämenettelyä selvittääkseen, voiko menettely johtaa La Postelta olevan saatavan raukeamiseen samankaltaisin tuloksin kuin tuomioistuinten menettelyjen soveltamisen päätteeksi, kuten Ranskan viranomaiset väittävät. Menettely on vahvistettu 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa ja useissa soveltamissäädöksissä (78), jotka on mainittu tässä päätöksessä, toimenpiteen kuvausta koskevassa osassa.

i)   16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa annetaan valtiolle merkittäviä etuoikeuksia: viran puolesta annettava maksumääräys ja riittävien varojen hankkiminen

| (157) | Kuten toimenpiteen kuvauksessa todetaan, 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa säädetään seuraavaa: Mikäli yhteisön tai laitoksen päättävä elin ei vapauta tai hanki varoja [...] valvontaviranomainen hankkii ne ja antaa tarvittaessa maksumääräyksen viran puolesta. Lisäksi 12 päivänä toukokuuta 1981 annetussa asetuksessa, jota ei ole tältä osin muutettu vuoden 2008 asetuksella, täsmennetään, että valtion edustaja tai valvontaviranomainen vapauttaa tilanteen mukaan tarvittavat varat joko pienentämällä vielä käyttämättömiä, muihin menoihin varattuja määrärahoja tai lisäämällä varoja. |
| --- | --- |

(157)

Kuten toimenpiteen kuvauksessa todetaan, 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa säädetään seuraavaa: Mikäli yhteisön tai laitoksen päättävä elin ei vapauta tai hanki varoja [...] valvontaviranomainen hankkii ne ja antaa tarvittaessa maksumääräyksen viran puolesta. Lisäksi 12 päivänä toukokuuta 1981 annetussa asetuksessa, jota ei ole tältä osin muutettu vuoden 2008 asetuksella, täsmennetään, että valtion edustaja tai valvontaviranomainen vapauttaa tilanteen mukaan tarvittavat varat joko pienentämällä vielä käyttämättömiä, muihin menoihin varattuja määrärahoja tai lisäämällä varoja.

| (158) | Valtio nimetään siis 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa ja sen soveltamissäädöksissä toimivaltaiseksi viranomaiseksi julkisten laitosten velkojen perijänä. Lisäksi säädöksissä annetaan valtiolle merkittäviä etuoikeuksia: viran puolesta annettava maksumääräys ja riittävien varojen hankkiminen. |
| --- | --- |

(158)

Valtio nimetään siis 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa ja sen soveltamissäädöksissä toimivaltaiseksi viranomaiseksi julkisten laitosten velkojen perijänä. Lisäksi säädöksissä annetaan valtiolle merkittäviä etuoikeuksia: viran puolesta annettava maksumääräys ja riittävien varojen hankkiminen.

| (159) | Ranskan viranomaiset kumoavat väitteen, jonka mukaan tässä tarkoitetut varat voisivat olla valtion varoja. Kuten jäsenvaltion huomautuksia koskevassa osassa todetaan (79), Ranskan viranomaiset tosiaankin esittävät, että 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa valvontaviranomaiselle annetaan ainoastaan sijaantulovaltuudet. Tämän vuoksi valvoja voisi käyttää ainoastaan tämän toimeenpanovallan haltijan toimivaltuuksia, joihin ei sisälly valtion talousarvion käyttömahdollisuutta. Tämän tulkinnan tueksi lainataan 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain valmistelua, artikkeleita sekä asiassa Campoloro annettuja korkeimman hallinto-oikeuden päätöksiä. Ranskan viranomaiset myöntävät kuitenkin, ettei vuoden 1980 laissa periaatteessa kielletä valtion taloudellista puuttumista tässä käsitellyn julkisoikeudellisen oikeushenkilön tukemiseksi. |
| --- | --- |

(159)

Ranskan viranomaiset kumoavat väitteen, jonka mukaan tässä tarkoitetut varat voisivat olla valtion varoja. Kuten jäsenvaltion huomautuksia koskevassa osassa todetaan (79), Ranskan viranomaiset tosiaankin esittävät, että 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa valvontaviranomaiselle annetaan ainoastaan sijaantulovaltuudet. Tämän vuoksi valvoja voisi käyttää ainoastaan tämän toimeenpanovallan haltijan toimivaltuuksia, joihin ei sisälly valtion talousarvion käyttömahdollisuutta. Tämän tulkinnan tueksi lainataan 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain valmistelua, artikkeleita sekä asiassa Campoloro annettuja korkeimman hallinto-oikeuden päätöksiä. Ranskan viranomaiset myöntävät kuitenkin, ettei vuoden 1980 laissa periaatteessa kielletä valtion taloudellista puuttumista tässä käsitellyn julkisoikeudellisen oikeushenkilön tukemiseksi.

| (160) | Komissio myöntää, ettei säädöksissä säädetä jäsenvaltion nimenomaisesta velvoitteesta maksaa poikkeuksellista valtiontukea julkiselle laitokselle tämän joutuessa taloudellisiin vaikeuksiin. Tämä ei millään tavoin kumoa implisiittisen takauksen olemassaolon todistelua. |
| --- | --- |

(160)

Komissio myöntää, ettei säädöksissä säädetä jäsenvaltion nimenomaisesta velvoitteesta maksaa poikkeuksellista valtiontukea julkiselle laitokselle tämän joutuessa taloudellisiin vaikeuksiin. Tämä ei millään tavoin kumoa implisiittisen takauksen olemassaolon todistelua.

| (161) | Komissio myöntää niin ikään, että vapautettavat varat ovat ensisijaisesti laitoksen omia varoja. Tämä ei estä toteamasta, että kun omat varat ovat ehtyneet, vain valtion omaisuudella voidaan taata velallisen julkisen laitoksen velat (80). Tämä toteamus vastaa tilannetta, jossa takausmekanismia käytetään toissijaisesti eli velallisen varat realisoidaan ennen sen takaajan varoja. |
| --- | --- |

(161)

Komissio myöntää niin ikään, että vapautettavat varat ovat ensisijaisesti laitoksen omia varoja. Tämä ei estä toteamasta, että kun omat varat ovat ehtyneet, vain valtion omaisuudella voidaan taata velallisen julkisen laitoksen velat (80). Tämä toteamus vastaa tilannetta, jossa takausmekanismia käytetään toissijaisesti eli velallisen varat realisoidaan ennen sen takaajan varoja.

ii)   16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa ja sen täytäntöönpanosäädöksissä ei säädetä konkurssi- ja kuittausmenettelystä, joka johtaisi velvollisuuksien raukeamiseen; käyttövarojen riittämättömyys kuuluu takaukseen tai on vain tilapäistä

| (162) | Komissio tarkastelee seuraavaksi Ranskan viranomaisten tulkintaa, jonka mukaan 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa vahvistetun menettelyn päätteeksi osa velkojista voi menettää saatavansa ilman muutoksenhakuoikeutta (81) ja jonka mukaan näiden tilanne on vastaava kuin konkurssimenettelyjen soveltamisalaan kuuluvien yritysten velkojilla. |
| --- | --- |

(162)

Komissio tarkastelee seuraavaksi Ranskan viranomaisten tulkintaa, jonka mukaan 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa vahvistetun menettelyn päätteeksi osa velkojista voi menettää saatavansa ilman muutoksenhakuoikeutta (81) ja jonka mukaan näiden tilanne on vastaava kuin konkurssimenettelyjen soveltamisalaan kuuluvien yritysten velkojilla.

| (163) | Komission asiantuntija toteaa (82), että 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa ja sen soveltamisasetuksessa pyritään osoittamaan, että varojen loppuessa ainoastaan kaksi olettamaa ovat mahdollisia: joko valvontaviranomainen vapauttaa tarvittavat varat tai maksua lykätään. Missään vaiheessa menettelyssä ei viitata siihen, että pysyvän käyttövarojen riittämättömyyden yhteydessä menettely keskeytyisi. |
| --- | --- |

(163)

Komission asiantuntija toteaa (82), että 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa ja sen soveltamisasetuksessa pyritään osoittamaan, että varojen loppuessa ainoastaan kaksi olettamaa ovat mahdollisia: joko valvontaviranomainen vapauttaa tarvittavat varat tai maksua lykätään. Missään vaiheessa menettelyssä ei viitata siihen, että pysyvän käyttövarojen riittämättömyyden yhteydessä menettely keskeytyisi.

| (164) | Vaikka 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa ja sen soveltamissäädöksissä mainitaan tilanne, jossa varat eivät riitä, tilanne oletetaan pelkästään tilapäiseksi, joka kestää, kunnes saadaan lisävaroja, mikä on ainoa säädöksissä mainittu ratkaisu. Missään vaiheessa ei todeta, että lisävarojen hankkiminen olisi mahdotonta tai että nekään eivät riittäisi. Varojen hankkimisen jälkeisissä säädöksen kohdissa todetaan, että toimivaltainen viranomainen antaa viran puolesta maksumääräyksen. Edellä mainitussa vuoden 1989 yleiskirjeessä käsitellään vielä tarkemmin varojen riittämättömyyttä ja korostetaan sen ehdottoman tilapäistä luonnetta, koska tässä tapauksessa velkojalle on ilmoitettava erotus, joka määrätään maksettavaksi myöhemmin. Komission asiantuntijan mukaan näitä säädöksiä lukiessaan velkojat voivat olla varmoja, että jos he eivät saa korvausta välittömästi, heidän saatavansa maksetaan myöhemmin. |
| --- | --- |

(164)

Vaikka 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa ja sen soveltamissäädöksissä mainitaan tilanne, jossa varat eivät riitä, tilanne oletetaan pelkästään tilapäiseksi, joka kestää, kunnes saadaan lisävaroja, mikä on ainoa säädöksissä mainittu ratkaisu. Missään vaiheessa ei todeta, että lisävarojen hankkiminen olisi mahdotonta tai että nekään eivät riittäisi. Varojen hankkimisen jälkeisissä säädöksen kohdissa todetaan, että toimivaltainen viranomainen antaa viran puolesta maksumääräyksen. Edellä mainitussa vuoden 1989 yleiskirjeessä käsitellään vielä tarkemmin varojen riittämättömyyttä ja korostetaan sen ehdottoman tilapäistä luonnetta, koska tässä tapauksessa velkojalle on ilmoitettava erotus, joka määrätään maksettavaksi myöhemmin. Komission asiantuntijan mukaan näitä säädöksiä lukiessaan velkojat voivat olla varmoja, että jos he eivät saa korvausta välittömästi, heidän saatavansa maksetaan myöhemmin.

| (165) | Lisäksi komission asiantuntija huomauttaa perustellusti, että Ranskan lainsäädännössä säädetty menettely on ainoastaan velkojen perintämenettely, joka ei sisällä selvitysmenettelyä. Yksityishenkilöiden yhteydessä maksujen lakkautustila yhdistetään säädöksissä selvitystilaan. Näin ollen maksujen lakkautuksen vaara voi käynnistää suojamenettelyn (83), ja selvitystila esitetään nimenomaan seurauksena maksujen lakkautuksesta (84). Sitä vastoin yleensä julkisen oikeuden oikeushenkilöiden ja erityisesti julkisten laitosten yhteydessä lainsäätäjä ja säädösvallan käyttäjä eivät mainitse maksujen lakkautusta eivätkä yhdistä sitä millään tavoin selvitystilaan vaan antavat velkojien olettaa, että heidän saatavansa on rajattomasti suojattu tapauskohtaisesti joko kolmansien tai valtion taholta. |
| --- | --- |

(165)

Lisäksi komission asiantuntija huomauttaa perustellusti, että Ranskan lainsäädännössä säädetty menettely on ainoastaan velkojen perintämenettely, joka ei sisällä selvitysmenettelyä. Yksityishenkilöiden yhteydessä maksujen lakkautustila yhdistetään säädöksissä selvitystilaan. Näin ollen maksujen lakkautuksen vaara voi käynnistää suojamenettelyn (83), ja selvitystila esitetään nimenomaan seurauksena maksujen lakkautuksesta (84). Sitä vastoin yleensä julkisen oikeuden oikeushenkilöiden ja erityisesti julkisten laitosten yhteydessä lainsäätäjä ja säädösvallan käyttäjä eivät mainitse maksujen lakkautusta eivätkä yhdistä sitä millään tavoin selvitystilaan vaan antavat velkojien olettaa, että heidän saatavansa on rajattomasti suojattu tapauskohtaisesti joko kolmansien tai valtion taholta.

| (166) | Komission asiantuntija huomauttaa vielä, että vuoden 2008 uudistus, joka tehtiin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen, ei saanut Ranskan viranomaisia tarkentamaan, että vapautettavien varojen on oltava julkisen laitoksen omia varoja ja ettei niihin saada käyttää valtion varoja. Tällainen tarkennus olisi voinut toimia voimakkaana signaalina velkojille tuolloin, kun komission aloittamat menettelyt yhdistivät valtiontakauksen nimenomaisesti säädösten puutteelliseen sanamuotoon. Välttämättömän selvennyksen tekemättä jättäminen tukee väitettä, jonka mukaan Ranskan valtio ei halua oikaista käsitystä, että se saattaa itse antaa tarvittavat varat. |
| --- | --- |

(166)

Komission asiantuntija huomauttaa vielä, että vuoden 2008 uudistus, joka tehtiin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen, ei saanut Ranskan viranomaisia tarkentamaan, että vapautettavien varojen on oltava julkisen laitoksen omia varoja ja ettei niihin saada käyttää valtion varoja. Tällainen tarkennus olisi voinut toimia voimakkaana signaalina velkojille tuolloin, kun komission aloittamat menettelyt yhdistivät valtiontakauksen nimenomaisesti säädösten puutteelliseen sanamuotoon. Välttämättömän selvennyksen tekemättä jättäminen tukee väitettä, jonka mukaan Ranskan valtio ei halua oikaista käsitystä, että se saattaa itse antaa tarvittavat varat.

| (167) | Ranskan viranomaiset katsovat 27 päivänä lokakuuta 2009 toimittamassaan muistiossa, että komission asiantuntijan kanta, jonka mukaan näitä säädöksiä lukiessaan velkojat voivat olla varmoja, että jolleivät he saa korvausta välittömästi, heidän saatavansa maksetaan myöhemmin, perustuu säädösten virheelliseen tulkintaan. Viranomaisten mukaan säädöksissä – jotka lisäksi ovat oikeusvaikutuksiltaan lainsäädäntöä alempia säädöksiä (yleiskirjeitä) – ei millään tavoin vahvisteta, että valtion varoilla voitaisiin mahdollisesti korvata laitoksen varat. Mikään ei estäisi julkisten laitosten saattamista sellaiseen toimimattomuuden tilaan, etteivät niiden velkojat saisi maksua saatavilleen. Ranskan viranomaiset katsovat myös, että julkiset laitokset voivat jättää saatavansa maksamatta joutumatta kuitenkaan automaattisesti maksujen lakkautukseen. |
| --- | --- |

(167)

Ranskan viranomaiset katsovat 27 päivänä lokakuuta 2009 toimittamassaan muistiossa, että komission asiantuntijan kanta, jonka mukaan näitä säädöksiä lukiessaan velkojat voivat olla varmoja, että jolleivät he saa korvausta välittömästi, heidän saatavansa maksetaan myöhemmin, perustuu säädösten virheelliseen tulkintaan. Viranomaisten mukaan säädöksissä – jotka lisäksi ovat oikeusvaikutuksiltaan lainsäädäntöä alempia säädöksiä (yleiskirjeitä) – ei millään tavoin vahvisteta, että valtion varoilla voitaisiin mahdollisesti korvata laitoksen varat. Mikään ei estäisi julkisten laitosten saattamista sellaiseen toimimattomuuden tilaan, etteivät niiden velkojat saisi maksua saatavilleen. Ranskan viranomaiset katsovat myös, että julkiset laitokset voivat jättää saatavansa maksamatta joutumatta kuitenkaan automaattisesti maksujen lakkautukseen.

| (168) | Komissio tutkii seuraavaksi, onko laillisesti mahdollista, että julkinen laitos, joka on tuomittu tuomioistuimen lainvoimaisella päätöksellä suorittamaan tietyn maksun, saatetaan sellaiseen toimimattomuuden tilaan, ettei saatavaa missään vaiheessa korvata, kuten Ranskan viranomaiset väittävät. 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain ja sen soveltamissäädösten snnökset koskevat valtiota. Velkojan kannalta epäsuotuisimmassa tilanteessa nämä säännökset velvoittavat valtion ilmoittamaan velkojalle, mikä osa saatavasta pannaan maksuun myöhemmin. Jos oletetaan, ettei minkäänlaista korvausta tämän jälkeen makseta, velkojalla on aina mahdollisuus (kuten tämän päätöksen 3 jaksossa selvitetään tarkemmin) saattaa valtio vastuuseen. Näissä olosuhteissa laitoksen teoreettinen toimimattomuus ei kaikissa tapauksissa johtaisi velan raukeamiseen. Ranskan viranomaiset eivät muutoinkaan esittäneet konkreettista esimerkkiä tällaisesta tilanteesta. |
| --- | --- |

(168)

Komissio tutkii seuraavaksi, onko laillisesti mahdollista, että julkinen laitos, joka on tuomittu tuomioistuimen lainvoimaisella päätöksellä suorittamaan tietyn maksun, saatetaan sellaiseen toimimattomuuden tilaan, ettei saatavaa missään vaiheessa korvata, kuten Ranskan viranomaiset väittävät. 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain ja sen soveltamissäädösten snnökset koskevat valtiota. Velkojan kannalta epäsuotuisimmassa tilanteessa nämä säännökset velvoittavat valtion ilmoittamaan velkojalle, mikä osa saatavasta pannaan maksuun myöhemmin. Jos oletetaan, ettei minkäänlaista korvausta tämän jälkeen makseta, velkojalla on aina mahdollisuus (kuten tämän päätöksen 3 jaksossa selvitetään tarkemmin) saattaa valtio vastuuseen. Näissä olosuhteissa laitoksen teoreettinen toimimattomuus ei kaikissa tapauksissa johtaisi velan raukeamiseen. Ranskan viranomaiset eivät muutoinkaan esittäneet konkreettista esimerkkiä tällaisesta tilanteesta.

| (169) | Näiden seikkojen perusteella komission päätelmä on, että






  — | 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa ja sen soveltamissäädöksissä määritelty erityinen menettely on ainoastaan velkojen perimismenettely, johon ei sisälly selvitysmenettelyä; sen soveltamisen päätteeksi saatava ei katoa, kun taas selvitysmenettelyn lopuksi varojen puuttumisen takia annettava tuomio konkurssimenettelyn päättämisestä estää velkojaa nostamasta uutta syytettä; |
| --- | --- | --- |

(169)

Näiden seikkojen perusteella komission päätelmä on, että

—

16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa ja sen soveltamissäädöksissä määritelty erityinen menettely on ainoastaan velkojen perimismenettely, johon ei sisälly selvitysmenettelyä; sen soveltamisen päätteeksi saatava ei katoa, kun taas selvitysmenettelyn lopuksi varojen puuttumisen takia annettava tuomio konkurssimenettelyn päättämisestä estää velkojaa nostamasta uutta syytettä;

| — | 16 päivänä heinäkuuta 1980 annettu laki ja sen soveltamissäädökset, joissa säädetään maksumääräyksen lykkäämisestä eikä missään vaiheessa varauduta maksujen lakkautukseen, jättävät velkojat siihen uskoon, että nyt tai myöhemmin on käytettävissä riittävät varat sen saatavan maksuun, joka niillä on julkisoikeudelliselta oikeushenkilöltä; |
| --- | --- |

—

16 päivänä heinäkuuta 1980 annettu laki ja sen soveltamissäädökset, joissa säädetään maksumääräyksen lykkäämisestä eikä missään vaiheessa varauduta maksujen lakkautukseen, jättävät velkojat siihen uskoon, että nyt tai myöhemmin on käytettävissä riittävät varat sen saatavan maksuun, joka niillä on julkisoikeudelliselta oikeushenkilöltä;

| — | tästä seuraa, että käyttövarojen riittämättömyys kuuluu tarvittaessa valtiontakauksen piiriin tai on vain tilapäistä. Sitä vastoin missään selvitysmenettelyssä ei varauduta mahdollisuuteen, jonka mukaan kolmannet tulisivat vastuullisiksi maksukyvyttömän henkilön veloista, paitsi tietysti silloin, kun kyseessä on takaaja tai rajavastuuyhtiö. |
| --- | --- |

—

tästä seuraa, että käyttövarojen riittämättömyys kuuluu tarvittaessa valtiontakauksen piiriin tai on vain tilapäistä. Sitä vastoin missään selvitysmenettelyssä ei varauduta mahdollisuuteen, jonka mukaan kolmannet tulisivat vastuullisiksi maksukyvyttömän henkilön veloista, paitsi tietysti silloin, kun kyseessä on takaaja tai rajavastuuyhtiö.

iii)   Poikkeuksellinen valtiontuki, jonka avulla julkinen laitos voi vastata velvollisuuksistaan, on mahdollinen, ja siitä mainitaankin tietyissä säädöksissä

| (170) | Tältä osin komission asiantuntija huomauttaa seuraavaa: |
| --- | --- |

(170)

Tältä osin komission asiantuntija huomauttaa seuraavaa:

(α)   [...] (41)

| (171) | Komissio toteaa, että La Posten omat varat, jotka voidaan realisoida maksuvalmiuden ehtyessä, ovat rajalliset, vaikka tämän toteen näyttäminen ei olekaan mitenkään välttämätöntä sen osoittamiseksi, että La Posten asemasta johtuva takaus on valtiontukea. Ranskan lainsäätäjä on nimittäin säännellyt erittäin tarkasti sekä omaisuuden luovuttamisen (85) että yleisen postipalvelun suoritteiden hintojen korottamisenkin (86). Koska omia lisävaroja on vaikea realisoida velkojen maksamiseksi, valtion väliintulotarve kasvaa käteisvarojen ehtyessä. Yhtyvien astioiden periaatteen mukaisesti ensinnäkin varojen realisoinnin mahdottomuus omaisuutta luovuttamalla lisää muiden takausmekanismien käyttötiheyttä (ennakot, valtion vastuuseen vetoaminen jne.). Toiseksi lainsäätäjän toteuttama omaisuuden suojausjärjestelmä voisi johtaa riita-asioihin, jotka koskevat valtion ankaraa vastuuta La Posten mahdollisen maksuvelvollisuuksien laiminlyönnin yhteydessä (87). |
| --- | --- |

(171)

Komissio toteaa, että La Posten omat varat, jotka voidaan realisoida maksuvalmiuden ehtyessä, ovat rajalliset, vaikka tämän toteen näyttäminen ei olekaan mitenkään välttämätöntä sen osoittamiseksi, että La Posten asemasta johtuva takaus on valtiontukea. Ranskan lainsäätäjä on nimittäin säännellyt erittäin tarkasti sekä omaisuuden luovuttamisen (85) että yleisen postipalvelun suoritteiden hintojen korottamisenkin (86). Koska omia lisävaroja on vaikea realisoida velkojen maksamiseksi, valtion väliintulotarve kasvaa käteisvarojen ehtyessä. Yhtyvien astioiden periaatteen mukaisesti ensinnäkin varojen realisoinnin mahdottomuus omaisuutta luovuttamalla lisää muiden takausmekanismien käyttötiheyttä (ennakot, valtion vastuuseen vetoaminen jne.). Toiseksi lainsäätäjän toteuttama omaisuuden suojausjärjestelmä voisi johtaa riita-asioihin, jotka koskevat valtion ankaraa vastuuta La Posten mahdollisen maksuvelvollisuuksien laiminlyönnin yhteydessä (87).

| (172) | Ranskan viranomaiset kiistävät 27 päivänä lokakuuta 2009 toimittamassaan muistiossa omien varojen realisoinnin ”mahdottomuuden” La Posten osalta:






  — | omaisuuden luovutuksen suhteen valtio on vapaa käyttämään omaa harkintavaltaansa päättäessään, onko jokin omaisuuserä ”välttämätön” vai ei julkisen palvelun suorittamisen kannalta; toisaalta vaikka valtio estäisikin luovutuksen, sen ei millään tavoin tarvitse kompensoida tilannetta takausmekanismeilla; tosiasiallisesti valtio ei ole koskaan estänyt omaisuuden luovutusta 2 päivänä heinäkuuta 1990 annetun lain 23 §:n perusteella; lisäksi kyseisellä pykälällä ei ole enää kohdetta, koska La Poste on vuonna 2005 siirtänyt lähes koko kiinteistöomaisuutensa (postitoimistot mukaan luettuina) tytäryhtiölle, johon tätä ennakkolupajärjestelmää ei sovelleta; |
| --- | --- | --- |

(172)

Ranskan viranomaiset kiistävät 27 päivänä lokakuuta 2009 toimittamassaan muistiossa omien varojen realisoinnin ”mahdottomuuden” La Posten osalta:

—

omaisuuden luovutuksen suhteen valtio on vapaa käyttämään omaa harkintavaltaansa päättäessään, onko jokin omaisuuserä ”välttämätön” vai ei julkisen palvelun suorittamisen kannalta; toisaalta vaikka valtio estäisikin luovutuksen, sen ei millään tavoin tarvitse kompensoida tilannetta takausmekanismeilla; tosiasiallisesti valtio ei ole koskaan estänyt omaisuuden luovutusta 2 päivänä heinäkuuta 1990 annetun lain 23 §:n perusteella; lisäksi kyseisellä pykälällä ei ole enää kohdetta, koska La Poste on vuonna 2005 siirtänyt lähes koko kiinteistöomaisuutensa (postitoimistot mukaan luettuina) tytäryhtiölle, johon tätä ennakkolupajärjestelmää ei sovelleta;

| — | yleisen postipalvelun suoritteiden maksujen korotuksen osalta Ranskan viranomaiset toteavat, ettei ARCEP määrää hintoja vaan vahvistaa hintakaton pelkästään La Posten säännellyille toiminnoille; tämän hintakaton rajoissa La Posten maksut vaihtelevat vapaasti (lukuun ottamatta postimerkin hintaa, josta postiasioista vastaava ministeri päättää määräyksellään hintakaton puitteissa); toisaalta voidaan ajatella, että ARCEPin on vaikea kieltäytyä hinnankorotuksesta, joka olisi välttämätön oikeushenkilön selviytymisen ja sen hoitamien julkisen palvelun tehtävien kannalta; lisäksi on muistettava, että hintakatto koskee ainoastaan säänneltyä sektoria, jonka osuus La Poste -konsernin liikevoitosta on alle puolet. |
| --- | --- |

—

yleisen postipalvelun suoritteiden maksujen korotuksen osalta Ranskan viranomaiset toteavat, ettei ARCEP määrää hintoja vaan vahvistaa hintakaton pelkästään La Posten säännellyille toiminnoille; tämän hintakaton rajoissa La Posten maksut vaihtelevat vapaasti (lukuun ottamatta postimerkin hintaa, josta postiasioista vastaava ministeri päättää määräyksellään hintakaton puitteissa); toisaalta voidaan ajatella, että ARCEPin on vaikea kieltäytyä hinnankorotuksesta, joka olisi välttämätön oikeushenkilön selviytymisen ja sen hoitamien julkisen palvelun tehtävien kannalta; lisäksi on muistettava, että hintakatto koskee ainoastaan säänneltyä sektoria, jonka osuus La Poste -konsernin liikevoitosta on alle puolet.

| (173) | Komissio panee merkille Ranskan viranomaisten esittämät tarkennukset ja huomauttaa kahdesta seikasta:






  — | Ranskan viranomaiset väittävät, että vaikka valtio estäisi luovutuksen, kyseessä ei olisi millään tavoin takaus. Kuitenkin viranomaiset myöntävät (vaikka ne kiistävätkin, että La Poste saisi tästä mitään etua), että julkisen palvelun jatkuvuuden vaatimus on valtion edustajaa velvoittava tekijä 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa perustetun menettelyn täytäntöönpanossa (88); tämä saattaisi johtaa valtion ankaraan vastuuseen, mikäli julkisten menojen tasapuolisuutta koskevaa periaatetta rikottaisiin, kuten jäljempänä osoitetaan (89); |
| --- | --- | --- |

(173)

Komissio panee merkille Ranskan viranomaisten esittämät tarkennukset ja huomauttaa kahdesta seikasta:

—

Ranskan viranomaiset väittävät, että vaikka valtio estäisi luovutuksen, kyseessä ei olisi millään tavoin takaus. Kuitenkin viranomaiset myöntävät (vaikka ne kiistävätkin, että La Poste saisi tästä mitään etua), että julkisen palvelun jatkuvuuden vaatimus on valtion edustajaa velvoittava tekijä 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa perustetun menettelyn täytäntöönpanossa (88); tämä saattaisi johtaa valtion ankaraan vastuuseen, mikäli julkisten menojen tasapuolisuutta koskevaa periaatetta rikottaisiin, kuten jäljempänä osoitetaan (89);

| — | niiltä osin kuin La Posten velkoja ei voi kääntyä toisen La Poste -konsernin yhtiön puoleen saadakseen korvausta saatavastaan, on aiheellista tarkastella säännellyn sektorin ja varatun sektorin osuuksia La Posten – eikä La Poste -konsernin – liikevaihdosta. Kun otetaan huomioon sääntelyn laajuus Ranskassa (90), on selvää, että säännellyt toiminnot edustavat ylivoimaisesti suurinta osaa julkisen laitoksen La Posten toiminnoista. Suuri osa La Posten toiminnoista hinnoitellaan siis hintakaton puitteissa; lisäksi varattujen palvelujen maksut vahvistetaan ministerin määräyksellä. |
| --- | --- |

—

niiltä osin kuin La Posten velkoja ei voi kääntyä toisen La Poste -konsernin yhtiön puoleen saadakseen korvausta saatavastaan, on aiheellista tarkastella säännellyn sektorin ja varatun sektorin osuuksia La Posten – eikä La Poste -konsernin – liikevaihdosta. Kun otetaan huomioon sääntelyn laajuus Ranskassa (90), on selvää, että säännellyt toiminnot edustavat ylivoimaisesti suurinta osaa julkisen laitoksen La Posten toiminnoista. Suuri osa La Posten toiminnoista hinnoitellaan siis hintakaton puitteissa; lisäksi varattujen palvelujen maksut vahvistetaan ministerin määräyksellä.

(β)   Tiettyjä valtion talousarvion toimia ja ohjelmia voitaisiin käyttää tukemaan julkista laitosta, jotta se pystyy maksamaan takaisin velkansa

| (174) | Komission asiantuntija on yksilöinyt seuraavat ohjelmat:






  — | Ohjelma nro 823, Ennakot julkisia palveluja hoitaville valtion erillisorganisaatioille: ohjelman tavoitteena on antaa valtiolle mahdollisuus myöntää ennakoita julkisia palveluja hoitaville sekalaisille, valtiosta erillisille organisaatioille (91). Näitä ennakoita on tarkoitus käyttää hätätilanteissa, kun on varmistettava julkisen toiminnan jatkuminen tai käynnistettävä nopealla aikataululla tiettyjä toimia. Niiden yhteydessä sallitaan tilapäisen, ennakoimattoman käteisvarojen tarpeen kattaminen, kunhan sitä seuraa pysyvä ratkaisu, joka perustuu kestävään rahoituslähteeseen. Tällä tavoin vältetään pankki- tai markkinarahaan turvautuminen ja samalla julkisenhallinnon velkojen pirstaloituminen ja korkomenojen kasvu. |
| --- | --- | --- |

(174)

Komission asiantuntija on yksilöinyt seuraavat ohjelmat:

—

Ohjelma nro 823, Ennakot julkisia palveluja hoitaville valtion erillisorganisaatioille: ohjelman tavoitteena on antaa valtiolle mahdollisuus myöntää ennakoita julkisia palveluja hoitaville sekalaisille, valtiosta erillisille organisaatioille (91). Näitä ennakoita on tarkoitus käyttää hätätilanteissa, kun on varmistettava julkisen toiminnan jatkuminen tai käynnistettävä nopealla aikataululla tiettyjä toimia. Niiden yhteydessä sallitaan tilapäisen, ennakoimattoman käteisvarojen tarpeen kattaminen, kunhan sitä seuraa pysyvä ratkaisu, joka perustuu kestävään rahoituslähteeseen. Tällä tavoin vältetään pankki- tai markkinarahaan turvautuminen ja samalla julkisenhallinnon velkojen pirstaloituminen ja korkomenojen kasvu.

| — | Valtion osallistuminen rahoitukseen -tehtävään kuuluu kaksi ohjelmaa, joiden otsikot ovat Pääomatoimet, jotka liittyvät valtion rahoitusosuuksiin (ohjelma nro 731) ja Valtion ja valtion julkisten laitosten velkojen maksu (ohjelma nro 732). Tämän ohjelman puitteissa toimella nro 01 tarkkaillaan pääomankorotuksia, omaan pääomaan tehtyjä sijoituksia, osakkeenomistajan ennakoita ja niihin rinnastettavia lainoja. |
| --- | --- |

—

Valtion osallistuminen rahoitukseen -tehtävään kuuluu kaksi ohjelmaa, joiden otsikot ovat Pääomatoimet, jotka liittyvät valtion rahoitusosuuksiin (ohjelma nro 731) ja Valtion ja valtion julkisten laitosten velkojen maksu (ohjelma nro 732). Tämän ohjelman puitteissa toimella nro 01 tarkkaillaan pääomankorotuksia, omaan pääomaan tehtyjä sijoituksia, osakkeenomistajan ennakoita ja niihin rinnastettavia lainoja.

| (175) | Näihin ennakoihin on osoitettu huomattavasti varoja. Esimerkiksi ohjelmaan nro 731 on tehty 85 miljoonan euron varaus. Ohjelman nro 732 toimen nro 01 maksumäärärahat nousevat 660 miljoonaan euroon. Ohjelman nro 823 maksumäärärahat ovat puolestaan 50 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(175)

Näihin ennakoihin on osoitettu huomattavasti varoja. Esimerkiksi ohjelmaan nro 731 on tehty 85 miljoonan euron varaus. Ohjelman nro 732 toimen nro 01 maksumäärärahat nousevat 660 miljoonaan euroon. Ohjelman nro 823 maksumäärärahat ovat puolestaan 50 miljoonaa euroa.

| (176) | La Posten joutuessa taloudellisiin vaikeuksiin valtio voisi ottaa varoja näistä ohjelmista tukeakseen La Postea. Missään säädöksessä ei nimittäin rajoiteta ennakoiden myöntämismahdollisuuksia EPIC-laitoksille, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa ja jotka toimivat kilpailulle avoimilla sektoreilla. |
| --- | --- |

(176)

La Posten joutuessa taloudellisiin vaikeuksiin valtio voisi ottaa varoja näistä ohjelmista tukeakseen La Postea. Missään säädöksessä ei nimittäin rajoiteta ennakoiden myöntämismahdollisuuksia EPIC-laitoksille, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa ja jotka toimivat kilpailulle avoimilla sektoreilla.

| (177) | Ranskan viranomaiset täsmentävät 27 päivänä lokakuuta 2009 toimittamassaan muistiossa, etteivät ne ole missään vaiheessa kiistäneet sitä, että julkisille laitoksille voidaan maksaa valtion ennakoita, jotka ovat selvästi merkittyjä. Tämä ei kuitenkaan anna julkisille laitoksilla minkäänlaista nosto-oikeutta valtion talousarviosta. Kuten komission asiantuntija on todennut, osakkeenomistajien ennakoihin perustuva järjestelmä hyödyntää todennäköisesti kaikkia valtion osittain omistamia yhtiöitä niiden yhtiömuodosta riippumatta, mikä estää pelkästään EPIC-laitoksia koskevat päätelmät. Komission asiantuntijan kannan vastaisesti näissä ennakoissa otetaan toisaalta täysimääräisesti huomioon yhteisön rajoitukset, koska niissä valtio toimii ns. järkevänä sijoittajana. |
| --- | --- |

(177)

Ranskan viranomaiset täsmentävät 27 päivänä lokakuuta 2009 toimittamassaan muistiossa, etteivät ne ole missään vaiheessa kiistäneet sitä, että julkisille laitoksille voidaan maksaa valtion ennakoita, jotka ovat selvästi merkittyjä. Tämä ei kuitenkaan anna julkisille laitoksilla minkäänlaista nosto-oikeutta valtion talousarviosta. Kuten komission asiantuntija on todennut, osakkeenomistajien ennakoihin perustuva järjestelmä hyödyntää todennäköisesti kaikkia valtion osittain omistamia yhtiöitä niiden yhtiömuodosta riippumatta, mikä estää pelkästään EPIC-laitoksia koskevat päätelmät. Komission asiantuntijan kannan vastaisesti näissä ennakoissa otetaan toisaalta täysimääräisesti huomioon yhteisön rajoitukset, koska niissä valtio toimii ns. järkevänä sijoittajana.

| (178) | Komission päätelmät ovat, että






  — | Ranskan lainsäädännössä annetaan valtiolle lupa myöntää ja vieläpä kannustetaan valtiota myöntämään määrärahoja julkisille laitoksille mieluummin kuin turvautumaan perinteiseen pankkilainaan käyttövarojen ehtyessä; näiden rahoituslähteiden käytön ehtona ei millään muotoa ole valtiontukisääntöjen noudattaminen; nämä määrärahat voivat olla 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa tarkoitettuja ”täydentäviä varoja”; |
| --- | --- | --- |

(178)

Komission päätelmät ovat, että

—

Ranskan lainsäädännössä annetaan valtiolle lupa myöntää ja vieläpä kannustetaan valtiota myöntämään määrärahoja julkisille laitoksille mieluummin kuin turvautumaan perinteiseen pankkilainaan käyttövarojen ehtyessä; näiden rahoituslähteiden käytön ehtona ei millään muotoa ole valtiontukisääntöjen noudattaminen; nämä määrärahat voivat olla 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa tarkoitettuja ”täydentäviä varoja”;

| — | nämä säädökset ovat velkojien tiedossa, joten niillä on täysi syy uskoa, että valvontaviranomainen löytää tarpeelliset varat saatavan maksamiseksi; |
| --- | --- |

—

nämä säädökset ovat velkojien tiedossa, joten niillä on täysi syy uskoa, että valvontaviranomainen löytää tarpeelliset varat saatavan maksamiseksi;

| — | La Postella ei kuitenkaan ole näiden varojen nosto-oikeutta. |
| --- | --- |

—

La Postella ei kuitenkaan ole näiden varojen nosto-oikeutta.

| (179) | Koska






  — | 16 päivänä heinäkuuta 1980 annettuun lakiin ja sen soveltamissäädöksiin ei sisälly selvitys- ja kuittausmenettelyä, joka johtaisi oikeuksien ja velvollisuuksien raukeamiseen; |
| --- | --- | --- |

(179)

Koska

—

16 päivänä heinäkuuta 1980 annettuun lakiin ja sen soveltamissäädöksiin ei sisälly selvitys- ja kuittausmenettelyä, joka johtaisi oikeuksien ja velvollisuuksien raukeamiseen;

| — | 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa ja sen soveltamissäädöksissä ei missään vaiheessa varauduta tilanteeseen, jossa varoja ei voitaisi vapauttaa; |
| --- | --- |

—

16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa ja sen soveltamissäädöksissä ei missään vaiheessa varauduta tilanteeseen, jossa varoja ei voitaisi vapauttaa;

| — | talousarvioasiakirjat osoittavat, että EPIC-laitoksille voidaan myöntää poikkeuksellisia ennakoita kiireellisen käteisvarojen tarpeeseen, |
| --- | --- |

—

talousarvioasiakirjat osoittavat, että EPIC-laitoksille voidaan myöntää poikkeuksellisia ennakoita kiireellisen käteisvarojen tarpeeseen,

komissio katsoo, että oletus siitä, että velkoja ei onnistuisi saamaan maksua saatavalleen 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain menettelyjä soveltamalla, on epätodennäköinen.

| (180) | Sitä vastoin komissio ei ole saanut selville, että julkisilla laitoksilla olisi suora pääsy valtionkassan tileihin, jos ”suoralla pääsyllä” tarkoitetaan EPIC-laitoksen mahdollisuutta käyttää omalla päätöksellään suoraan sen käyttöön annettuja valtiolle kuuluvia varoja ilman valtion toimenpidettä. |
| --- | --- |

(180)

Sitä vastoin komissio ei ole saanut selville, että julkisilla laitoksilla olisi suora pääsy valtionkassan tileihin, jos ”suoralla pääsyllä” tarkoitetaan EPIC-laitoksen mahdollisuutta käyttää omalla päätöksellään suoraan sen käyttöön annettuja valtiolle kuuluvia varoja ilman valtion toimenpidettä.

iv)   Ranskan viranomaisten ehdotus 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain soveltamisasetuksen selventämisestä on riittämätön

| (181) | Komissio korostaa, etteivät Ranskan viranomaiset ole ryhtyneet tässä osassa käsiteltävän, 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain muuttamiseen. Näin ollen komission selvityksen La Posten eduksi myönnetyn takauksen olemassa olosta on perustuttava voimassa olevaan lainsäädäntöön, eikä niiden Ranskan viranomaisten tekemien ehdotusten riittävyyteen tai riittämättömyyteen, joita ei ole missään vaiheessa vahvistettu ja joiden tarkoituksena on kieltää kaikenlaiset takaukset. Tästä seuraa, että tähän osaan sisältyvän komission analyysin keskeisenä tarkoituksena on kuvata aukottomasti asian eteneminen komission käsittelyssä. |
| --- | --- |

(181)

Komissio korostaa, etteivät Ranskan viranomaiset ole ryhtyneet tässä osassa käsiteltävän, 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain muuttamiseen. Näin ollen komission selvityksen La Posten eduksi myönnetyn takauksen olemassa olosta on perustuttava voimassa olevaan lainsäädäntöön, eikä niiden Ranskan viranomaisten tekemien ehdotusten riittävyyteen tai riittämättömyyteen, joita ei ole missään vaiheessa vahvistettu ja joiden tarkoituksena on kieltää kaikenlaiset takaukset. Tästä seuraa, että tähän osaan sisältyvän komission analyysin keskeisenä tarkoituksena on kuvata aukottomasti asian eteneminen komission käsittelyssä.

| (182) | Osoittaakseen, että valvontaviranomaisen vapauttamat varat voivat olla peräisin ainoastaan yhteisön tai laitoksen omista varoista, Ranskan viranomaiset ehdottivat, että 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain soveltamisasetusta muutetaan seuraavasti: Jollei maksua ole suoritettu näiden määräaikojen kuluessa, valtion edustaja tai valvontaviranomainen kirjaa menoerän maksuvelvoitteensa laiminlyöneen julkisen laitoksen tai yhtiön talousarvioon. Valtion edustaja tai valvontaviranomainen vapauttaa tarvittavat varat laitoksen tai yhtiön talousarviosta joko pienentämällä vielä käyttämättömiä, muihin menoihin varattuja määrärahoja tai lisäämällä varoja (muutos alleviivattu). |
| --- | --- |

(182)

Osoittaakseen, että valvontaviranomaisen vapauttamat varat voivat olla peräisin ainoastaan yhteisön tai laitoksen omista varoista, Ranskan viranomaiset ehdottivat, että 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain soveltamisasetusta muutetaan seuraavasti: Jollei maksua ole suoritettu näiden määräaikojen kuluessa, valtion edustaja tai valvontaviranomainen kirjaa menoerän maksuvelvoitteensa laiminlyöneen julkisen laitoksen tai yhtiön talousarvioon. Valtion edustaja tai valvontaviranomainen vapauttaa tarvittavat varat laitoksen tai yhtiön talousarviosta joko pienentämällä vielä käyttämättömiä, muihin menoihin varattuja määrärahoja tai lisäämällä varoja (muutos alleviivattu).

| (183) | Tästä huolimatta komissio panee merkille, kuten se teki menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 58 kappaleessa, etteivät säädökset niiden nykyisessä muodossa sen enempää kuin Ranskan viranomaisten ehdotuksen mukaisiksi muutettuinakaan estä sitä, että varoja voidaan vapauttaa käyttämällä tuen tai julkisten varojen siirron avulla ennalta mahdollistettua varojen lisäystä. |
| --- | --- |

(183)

Tästä huolimatta komissio panee merkille, kuten se teki menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 58 kappaleessa, etteivät säädökset niiden nykyisessä muodossa sen enempää kuin Ranskan viranomaisten ehdotuksen mukaisiksi muutettuinakaan estä sitä, että varoja voidaan vapauttaa käyttämällä tuen tai julkisten varojen siirron avulla ennalta mahdollistettua varojen lisäystä.

| (184) | Komissio tutkii seuraavaksi, mitä muutoksenhakukeinoja velkojalla olisi siinä erittäin epätodennäköisessä tapauksessa, ettei velkoja saisi korvausta 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa vahvistetulla menettelyllä. Komissio tarkastelee muun muassa valtion vastuujärjestelyä saadakseen selville, esiintyykö siinä takausmekanismin ominaispiirteitä. |
| --- | --- |

(184)

Komissio tutkii seuraavaksi, mitä muutoksenhakukeinoja velkojalla olisi siinä erittäin epätodennäköisessä tapauksessa, ettei velkoja saisi korvausta 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa vahvistetulla menettelyllä. Komissio tarkastelee muun muassa valtion vastuujärjestelyä saadakseen selville, esiintyykö siinä takausmekanismin ominaispiirteitä.

3.   Valtion vastuujärjestely, jota käytetään julkisten laitosten velkojen perintämenettelyssä, sisältää takausmekanismin piirteet

| (185) | Ranskan viranomaisten mukaan valtion vastuuseen ei periaatteessa voida vedota sen enempää virheestä johtuvan vastuun kuin ankarankaan vastuun (92) yhteydessä. Ranskan viranomaiset myöntävät kuitenkin, että mikäli olemassa olisi julkisen palvelun jatkuvuusvelvoite ja se koskisi valtion edustajaa 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa vahvistetun menettelyn täytäntöönpanon yhteydessä, olisi mahdollista, että tuomioistuin antaisi määräyksen korvauksen maksamisesta velkojalle. Tässä tapauksessa korvauksen maksamisen vaikutuksesta velkoja päätyisi tilanteeseen, jossa hän olisi ollut yleisen lainsäädännön perusteella, eikä siten saisi mitään etua. |
| --- | --- |

(185)

Ranskan viranomaisten mukaan valtion vastuuseen ei periaatteessa voida vedota sen enempää virheestä johtuvan vastuun kuin ankarankaan vastuun (92) yhteydessä. Ranskan viranomaiset myöntävät kuitenkin, että mikäli olemassa olisi julkisen palvelun jatkuvuusvelvoite ja se koskisi valtion edustajaa 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa vahvistetun menettelyn täytäntöönpanon yhteydessä, olisi mahdollista, että tuomioistuin antaisi määräyksen korvauksen maksamisesta velkojalle. Tässä tapauksessa korvauksen maksamisen vaikutuksesta velkoja päätyisi tilanteeseen, jossa hän olisi ollut yleisen lainsäädännön perusteella, eikä siten saisi mitään etua.

| (186) | Komissio huomauttaa silti, että yleisen lainsäädännön perusteella velkojat, ainakaan etuoikeudettomien saatavien velkojat, eivät periaatteessa saa takaisin koko saatavaansa. Selvitystilassa olevan yrityksen velkoja ei myöskään maksa kolmas taho, kuten tässä. |
| --- | --- |

(186)

Komissio huomauttaa silti, että yleisen lainsäädännön perusteella velkojat, ainakaan etuoikeudettomien saatavien velkojat, eivät periaatteessa saa takaisin koko saatavaansa. Selvitystilassa olevan yrityksen velkoja ei myöskään maksa kolmas taho, kuten tässä.

| (187) | Ranskan viranomaiset esittävät niin ikään, että missään tapauksessa velkojille vastuuseen vetoamisen johdosta tarjoutuvia korvauksen maksamismahdollisuuksia ei voida rinnastaan mihinkään takausmuotoon. |
| --- | --- |

(187)

Ranskan viranomaiset esittävät niin ikään, että missään tapauksessa velkojille vastuuseen vetoamisen johdosta tarjoutuvia korvauksen maksamismahdollisuuksia ei voida rinnastaan mihinkään takausmuotoon.

| (188) | Komissio katsoo kuitenkin ja aikoo osoittaa, että valtion vastuuseen saattaminen (virhevastuun tai ankaran vastuun yhteydessä) pantaessa täytäntöön 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa tarkoitettua julkisoikeudellisten oikeushenkilöiden velkojen perintämenettelyä vastaa yhteisön lainsäädännön kannalta takausmekanismia, sillä se varmistaa velkojien saatavien maksun velvoittamalla jäsenvaltion korvaamaan ne La Posten laiminlyödessä maksuvelvollisuutensa. Lisäksi Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö asiassa Campoloro pyrkii perustamaan automaattisen takauksen. Ranskan viranomaiset eivät ole rajoittaneet näitä vastuu- tai takausmekanismeja, vaikka ne olisivat vapaasti voineet niin tehdä. |
| --- | --- |

(188)

Komissio katsoo kuitenkin ja aikoo osoittaa, että valtion vastuuseen saattaminen (virhevastuun tai ankaran vastuun yhteydessä) pantaessa täytäntöön 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa tarkoitettua julkisoikeudellisten oikeushenkilöiden velkojen perintämenettelyä vastaa yhteisön lainsäädännön kannalta takausmekanismia, sillä se varmistaa velkojien saatavien maksun velvoittamalla jäsenvaltion korvaamaan ne La Posten laiminlyödessä maksuvelvollisuutensa. Lisäksi Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö asiassa Campoloro pyrkii perustamaan automaattisen takauksen. Ranskan viranomaiset eivät ole rajoittaneet näitä vastuu- tai takausmekanismeja, vaikka ne olisivat vapaasti voineet niin tehdä.

i)   Aiempi oikeuskäytäntö: asiassa Campoloro perustetun järjestelmän erityisluonteen osoittaminen

| (189) | Kuten komission asiantuntija huomauttaa, kun 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain soveltamisalaan kuuluvan julkisoikeudellisen oikeushenkilön velkoja halusi vedota valtion vastuuseen kyseisessä säädöksessä tarkoitettujen etuoikeuksien käytön perusteella ennen (edellä tarkasteltua) asiaa Campoloro, hallintotuomari erotteli kaksi haittaa. Velkojalle koitui ensinnäkin haittaa siitä, ettei hänen saatavaansa ollut maksettu. Tämä haitta johtui pelkästään velallisen maksukyvyttömyydestä. Toisaalta velkojalle saattoi koitua erilaista haittaa valtion etuoikeuksien hyödyntämisessä esiintyneistä puutteista (myöhästys, vastahakoisuus, kieltäytyminen menettelyjen aloittamisesta, menettelyn osittainen käynnistäminen jne.). Tätä toista haittaa ei voida mitata velan suuruudella vaan pikemminkin arvioimalla laissa säädettyjen etuoikeuksien käytössä ilmenneen myöhästyksen tai kieltäytymisen kustannuksia. Juuri tällä kannalla oli Lyonin hallinnollinen muutoksenhakutuomioistuin asiassa Campoloro (93). |
| --- | --- |

(189)

Kuten komission asiantuntija huomauttaa, kun 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain soveltamisalaan kuuluvan julkisoikeudellisen oikeushenkilön velkoja halusi vedota valtion vastuuseen kyseisessä säädöksessä tarkoitettujen etuoikeuksien käytön perusteella ennen (edellä tarkasteltua) asiaa Campoloro, hallintotuomari erotteli kaksi haittaa. Velkojalle koitui ensinnäkin haittaa siitä, ettei hänen saatavaansa ollut maksettu. Tämä haitta johtui pelkästään velallisen maksukyvyttömyydestä. Toisaalta velkojalle saattoi koitua erilaista haittaa valtion etuoikeuksien hyödyntämisessä esiintyneistä puutteista (myöhästys, vastahakoisuus, kieltäytyminen menettelyjen aloittamisesta, menettelyn osittainen käynnistäminen jne.). Tätä toista haittaa ei voida mitata velan suuruudella vaan pikemminkin arvioimalla laissa säädettyjen etuoikeuksien käytössä ilmenneen myöhästyksen tai kieltäytymisen kustannuksia. Juuri tällä kannalla oli Lyonin hallinnollinen muutoksenhakutuomioistuin asiassa Campoloro (93).

ii)   Korkeimman hallinto-oikeuden vuonna 2005 asiassa Campoloro antama tuomio

| (190) | Komission asiantuntijan mukaan asiassa Campoloro annettu korkeimman hallinto-oikeuden tuomio on ensimmäinen käännekohta siltä osin, että yksi siinä mainituista olettamista ei enää varsinaisesti liity vastuukysymykseen vaan toimii takausmekanismina. |
| --- | --- |

(190)

Komission asiantuntijan mukaan asiassa Campoloro annettu korkeimman hallinto-oikeuden tuomio on ensimmäinen käännekohta siltä osin, että yksi siinä mainituista olettamista ei enää varsinaisesti liity vastuukysymykseen vaan toimii takausmekanismina.

| (191) | On aiheellista palauttaa mieleen korkeimman hallinto-oikeuden asiassa Société fermière de Campoloro, nro 271898, 18 päivänä marraskuuta 2005 antaman tuomion johdanto-osan kappale:
  Näillä säännöksillä lainsäätäjä on halunnut antaa valtion edustajalle valtuudet, joiden avulla tämä voi, mikäli alueellinen yhteisö on laiminlyönyt lainvoimaiseksi tulleen tuomioistuimen päätöksen täytäntöönpanon eikä maksukehotus ole johtanut suoritukseen, tulla yhteisön päättävien elinten sijaan vapauttaakseen tai hankkiakseen varat, joilla kyseinen oikeuden päätös pannaan täysimääräisesti täytäntöön; tätä tarkoitusta varten valtion edustajan kuuluu toteuttaa tuomarin valvonnassa tarpeelliset toimet yhteisön tilanteen ja yleisen edun huomioon ottaen; näihin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa mahdollisuus myydä yhteisölle kuuluvaa omaisuutta niiltä osin kuin se ei ole ehdottoman tarpeellista yhteisön vastuulle kuuluvien julkisten palvelujen asianmukaisen toiminnan kannalta; mikäli prefekti kieltäytyy käyttämästä tai jättää käyttämättä näitä laissa hänelle annettuja etuoikeuksia, alueellisen yhteisön velkojalla on oikeus nostaa kanne valtiota vastaan valvontaviranomaisen tehtävien harjoittamisessa tapahtuneen raskaan virheen perusteella; lisäksi, mikäli prefekti on voinut yhteisön tilanteen, muun muassa varojen riittämättömyyden tai yleisen edun, vuoksi laillisesti kieltäytyä toteuttamasta tiettyjä toimenpiteitä, joilla varmistetaan oikeuden päätöksen täysimääräinen täytäntöönpano, tästä alueellisen yhteisön velkojalle aiheutuva vahinko voi johtaa julkisen vallan vastuuseen saattamiseen, jos vahinko on luonteeltaan tavanomaisesta poikkeava ja erityinen. |
| --- | --- |

(191)

On aiheellista palauttaa mieleen korkeimman hallinto-oikeuden asiassa Société fermière de Campoloro, nro 271898, 18 päivänä marraskuuta 2005 antaman tuomion johdanto-osan kappale:

Näillä säännöksillä lainsäätäjä on halunnut antaa valtion edustajalle valtuudet, joiden avulla tämä voi, mikäli alueellinen yhteisö on laiminlyönyt lainvoimaiseksi tulleen tuomioistuimen päätöksen täytäntöönpanon eikä maksukehotus ole johtanut suoritukseen, tulla yhteisön päättävien elinten sijaan vapauttaakseen tai hankkiakseen varat, joilla kyseinen oikeuden päätös pannaan täysimääräisesti täytäntöön; tätä tarkoitusta varten valtion edustajan kuuluu toteuttaa tuomarin valvonnassa tarpeelliset toimet yhteisön tilanteen ja yleisen edun huomioon ottaen; näihin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa mahdollisuus myydä yhteisölle kuuluvaa omaisuutta niiltä osin kuin se ei ole ehdottoman tarpeellista yhteisön vastuulle kuuluvien julkisten palvelujen asianmukaisen toiminnan kannalta; mikäli prefekti kieltäytyy käyttämästä tai jättää käyttämättä näitä laissa hänelle annettuja etuoikeuksia, alueellisen yhteisön velkojalla on oikeus nostaa kanne valtiota vastaan valvontaviranomaisen tehtävien harjoittamisessa tapahtuneen raskaan virheen perusteella; lisäksi, mikäli prefekti on voinut yhteisön tilanteen, muun muassa varojen riittämättömyyden tai yleisen edun, vuoksi laillisesti kieltäytyä toteuttamasta tiettyjä toimenpiteitä, joilla varmistetaan oikeuden päätöksen täysimääräinen täytäntöönpano, tästä alueellisen yhteisön velkojalle aiheutuva vahinko voi johtaa julkisen vallan vastuuseen saattamiseen, jos vahinko on luonteeltaan tavanomaisesta poikkeava ja erityinen.

| (192) | Tällä tavoin korkein hallinto-oikeus ottaa käyttöön kaksivaiheisen mekanismin. |
| --- | --- |

(192)

Tällä tavoin korkein hallinto-oikeus ottaa käyttöön kaksivaiheisen mekanismin.

| (193) | Ensiksi se järjestää valtion vastuuseen perustuvan järjestelmän, jonka käytön edellytyksenä on yksinomaan puute 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa ja sen soveltamissäädöksissä perustettujen etuoikeuksien käytössä. Kyseessä on raskaaseen virheeseen perustuva vastuujärjestelmä. Raskaaseen virheeseen perustuva järjestelmä on valittu siksi, ettei velallisen yhteisön velkaa haluta automaattisesti siirtää valtiolle. Asiantuntijalausunnon (94) mukaan on todennäköistä, että jos prefekti toteuttaa toimenpiteitä pyrkiessään vapauttamaan lisävaroja ja toimenpiteet osoittautuvat riittämättömiksi kunnan velan suuruuden vuoksi, tuomari katsoo, ettei raskaaseen virheeseen ole syyllistytty. Tässä kohdin vastuu raskaasta virheestä on ”perinteinen” eikä toimi takausjärjestelmänä velallisen organisaation tullessa maksukyvyttömäksi, koska järjestelyä voidaan käyttää ainoastaan maksukyvyttömyystilanteen korjaamiseen. |
| --- | --- |

(193)

Ensiksi se järjestää valtion vastuuseen perustuvan järjestelmän, jonka käytön edellytyksenä on yksinomaan puute 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa ja sen soveltamissäädöksissä perustettujen etuoikeuksien käytössä. Kyseessä on raskaaseen virheeseen perustuva vastuujärjestelmä. Raskaaseen virheeseen perustuva järjestelmä on valittu siksi, ettei velallisen yhteisön velkaa haluta automaattisesti siirtää valtiolle. Asiantuntijalausunnon (94) mukaan on todennäköistä, että jos prefekti toteuttaa toimenpiteitä pyrkiessään vapauttamaan lisävaroja ja toimenpiteet osoittautuvat riittämättömiksi kunnan velan suuruuden vuoksi, tuomari katsoo, ettei raskaaseen virheeseen ole syyllistytty. Tässä kohdin vastuu raskaasta virheestä on ”perinteinen” eikä toimi takausjärjestelmänä velallisen organisaation tullessa maksukyvyttömäksi, koska järjestelyä voidaan käyttää ainoastaan maksukyvyttömyystilanteen korjaamiseen.

| (194) | Toiseksi tuomiossa mainitaan myös ankaraan vastuuseen velvoittaminen kahdessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(194)

Toiseksi tuomiossa mainitaan myös ankaraan vastuuseen velvoittaminen kahdessa tilanteessa.

| (195) | Ensimmäisessä tilanteessa prefekti on voinut yleisen edun nimissä kieltäytyä laillisesti toteuttamasta tiettyjä toimia, joilla oikeuden päätös pannaan täytäntöön täysimääräisesti. Tässä on kysymys perinteisestä tapauksesta, jossa hallintoviranomainen kieltäytyy perustellusti toimimasta yleiseen etuun vedoten ja jossa hän on vastuussa julkisten menojen tasapuolisuutta koskevan periaatteen rikkomisesta. Velallinen ei ole teoriassa maksukyvytön, mutta valtio on päättänyt, ettei sen kaikkia varoja hyödynnetä yleisen edun vuoksi. Tilanne ei liity takausmekanismiin, sillä velkojan vahinko johtuu valtion päätöksestä eikä velallisen vakavaraisuustilanteesta. Seuraukset ovat yhtä kaikki samat kuin takausmekanismilla. |
| --- | --- |

(195)

Ensimmäisessä tilanteessa prefekti on voinut yleisen edun nimissä kieltäytyä laillisesti toteuttamasta tiettyjä toimia, joilla oikeuden päätös pannaan täytäntöön täysimääräisesti. Tässä on kysymys perinteisestä tapauksesta, jossa hallintoviranomainen kieltäytyy perustellusti toimimasta yleiseen etuun vedoten ja jossa hän on vastuussa julkisten menojen tasapuolisuutta koskevan periaatteen rikkomisesta. Velallinen ei ole teoriassa maksukyvytön, mutta valtio on päättänyt, ettei sen kaikkia varoja hyödynnetä yleisen edun vuoksi. Tilanne ei liity takausmekanismiin, sillä velkojan vahinko johtuu valtion päätöksestä eikä velallisen vakavaraisuustilanteesta. Seuraukset ovat yhtä kaikki samat kuin takausmekanismilla.

| (196) | Toinen ankaraan vastuuseen liittyvä tilanne sen sijaan muistuttaa selvemmin takausmekanismia. Korkein hallinto-oikeus katsoo, että mikäli prefekti on voinut yhteisön tilanteen, muun muassa varojen riittämättömyyden [...] vuoksi laillisesti kieltäytyä toteuttamasta tiettyjä toimenpiteitä, joilla oikeuden päätös pannaan täysimääräisesti täytäntöön, tästä alueellisen yhteisön velkojalle aiheutuva vahinko voi johtaa julkisen vallan vastuuseen saattamiseen, jos vahinko on luonteeltaan tavanomaisesta poikkeava ja erityinen. Huomattakoon, että vastuun määräytymisperusteena on yksinomaan velallisen yhteisön taloudellinen tilanne. Ankaraan vastuuseen perustuvan järjestelmän valinta keventää velkojan raskasta todistustaakkaa, koska tämän tarvitsee osoittaa ainoastaan määräytymisperuste, syy-yhteys ja vahinko. |
| --- | --- |

(196)

Toinen ankaraan vastuuseen liittyvä tilanne sen sijaan muistuttaa selvemmin takausmekanismia. Korkein hallinto-oikeus katsoo, että mikäli prefekti on voinut yhteisön tilanteen, muun muassa varojen riittämättömyyden [...] vuoksi laillisesti kieltäytyä toteuttamasta tiettyjä toimenpiteitä, joilla oikeuden päätös pannaan täysimääräisesti täytäntöön, tästä alueellisen yhteisön velkojalle aiheutuva vahinko voi johtaa julkisen vallan vastuuseen saattamiseen, jos vahinko on luonteeltaan tavanomaisesta poikkeava ja erityinen. Huomattakoon, että vastuun määräytymisperusteena on yksinomaan velallisen yhteisön taloudellinen tilanne. Ankaraan vastuuseen perustuvan järjestelmän valinta keventää velkojan raskasta todistustaakkaa, koska tämän tarvitsee osoittaa ainoastaan määräytymisperuste, syy-yhteys ja vahinko.

| (197) | Edelleen komission asiantuntijan mukaan tämän vastuujärjestelmän ja takausjärjestelmän välillä havaitaan kaksi yhtäläisyyttä. Ensinnäkin määräytymisperustetta ei voida objektiivisesti katsoa valtion syyksi, koska kyse on velallisen organisaation tilanteesta: tämä vastuujärjestelmä perustuu samaan seikkaan kuin takausmekanismi eli velallisen maksukyvyttömyyteen. Toiseksi, koska muuta ei ole mainittu, korkeimman hallinto-oikeuden tarkoittama vahinko näyttää olevan velan maksamatta jättäminen, joka aiheuttaa myös takauksen soveltamisen. |
| --- | --- |

(197)

Edelleen komission asiantuntijan mukaan tämän vastuujärjestelmän ja takausjärjestelmän välillä havaitaan kaksi yhtäläisyyttä. Ensinnäkin määräytymisperustetta ei voida objektiivisesti katsoa valtion syyksi, koska kyse on velallisen organisaation tilanteesta: tämä vastuujärjestelmä perustuu samaan seikkaan kuin takausmekanismi eli velallisen maksukyvyttömyyteen. Toiseksi, koska muuta ei ole mainittu, korkeimman hallinto-oikeuden tarkoittama vahinko näyttää olevan velan maksamatta jättäminen, joka aiheuttaa myös takauksen soveltamisen.

| (198) | Korkein hallinto-oikeus rajoittaa valtion vastuuseen saattamisen tosin tavanomaisesta poikkeaviin ja erityisiin vahinkoihin. Komission asiantuntijan mukaan tavanomaisesta poikkeavuutta voidaan tarkastella käyttämällä poissulkemiseen perustuvaa päättelyä. Joko velka on vähämerkityksinen, jolloin voidaan oikeutetusti olettaa, ettei kansallinen julkinen laitos (erityisesti La Poste) joudu maksukyvyttömäksi, tai velka on erittäin merkittävä, jolloin tuloksena on vahingon poikkeavuus tavanomaisesta. Vahingon erityisyyttä tarkasteltaessa voidaan olettaa, että merkittävästi velkaantuneiden julkisten laitosten velkojia ei ole kovin monta. Tämän perusteella korkeimman hallinto-oikeuden tuomiossa asetettu raja ei ole tosiasiallisesti ratkaiseva, koska voidaan olettaa, että ainoastaan merkittävien velkojen tilanne otetaan aidosti huomioon, ja silloin on aina kyseessä tavanomaisesta poikkeavan vakava vahinko. |
| --- | --- |

(198)

Korkein hallinto-oikeus rajoittaa valtion vastuuseen saattamisen tosin tavanomaisesta poikkeaviin ja erityisiin vahinkoihin. Komission asiantuntijan mukaan tavanomaisesta poikkeavuutta voidaan tarkastella käyttämällä poissulkemiseen perustuvaa päättelyä. Joko velka on vähämerkityksinen, jolloin voidaan oikeutetusti olettaa, ettei kansallinen julkinen laitos (erityisesti La Poste) joudu maksukyvyttömäksi, tai velka on erittäin merkittävä, jolloin tuloksena on vahingon poikkeavuus tavanomaisesta. Vahingon erityisyyttä tarkasteltaessa voidaan olettaa, että merkittävästi velkaantuneiden julkisten laitosten velkojia ei ole kovin monta. Tämän perusteella korkeimman hallinto-oikeuden tuomiossa asetettu raja ei ole tosiasiallisesti ratkaiseva, koska voidaan olettaa, että ainoastaan merkittävien velkojen tilanne otetaan aidosti huomioon, ja silloin on aina kyseessä tavanomaisesta poikkeavan vakava vahinko.

| (199) | Tämä kantaa esitetään myös asiantuntijalausunnoissa. Esimerkiksi (edellä mainitun) P. Bonin kommentaarissa todetaan: tässä tapauksessa, joka vastaa todennäköisesti tarkasteltavana olevaa tilannetta tuomarin kunnan maksettavaksi tuomitseman määrän ja kunnan varojen vähäisyyden välinen silmiinpistävän epäsuhdan perusteella, prefekti on tietyllä tavoin umpikujassa, koska hän on epävarma siitä, voiko hän vapauttaa riittävät varat, joilla kunta pystyy maksamaan velkansa kokonaisuudessaan. Kohtuullisuus toki edellyttää, että kummallekin kantajayhtiölle maksetaan korvaus näin monen vuoden jälkeen. [...] Se tekee valtiosta kyseisen [tämän kunnan] kokemattomuuden haitallisten seurausten pakotetun vakuuttajan. Komission asiantuntijan mukaan oikea termi ei ole ”vakuuttaja” vaan ”pakotettu takaaja”. |
| --- | --- |

(199)

Tämä kantaa esitetään myös asiantuntijalausunnoissa. Esimerkiksi (edellä mainitun) P. Bonin kommentaarissa todetaan: tässä tapauksessa, joka vastaa todennäköisesti tarkasteltavana olevaa tilannetta tuomarin kunnan maksettavaksi tuomitseman määrän ja kunnan varojen vähäisyyden välinen silmiinpistävän epäsuhdan perusteella, prefekti on tietyllä tavoin umpikujassa, koska hän on epävarma siitä, voiko hän vapauttaa riittävät varat, joilla kunta pystyy maksamaan velkansa kokonaisuudessaan. Kohtuullisuus toki edellyttää, että kummallekin kantajayhtiölle maksetaan korvaus näin monen vuoden jälkeen. [...] Se tekee valtiosta kyseisen [tämän kunnan] kokemattomuuden haitallisten seurausten pakotetun vakuuttajan. Komission asiantuntijan mukaan oikea termi ei ole ”vakuuttaja” vaan ”pakotettu takaaja”.

| (200) | Asiassa Société fermière de Campoloro (95) annetun tuomion alaviitteissä C. Landais ja F. Lenica, jotka vastasivat korkeimman hallinto-oikeuden dokumentointipalvelusta tuomion käsittelyaikaan, korostavat jälkimmäisen tilanteen omalaatuisuutta ja kieltäytyvät tulkitsemasta tilannetta siten, että alueellisten yhteisöjen velkojen vastuu siirretään siinä valtiolle. Komission asiantuntija kuitenkin tähdentää, että vaikka tästä tulkinnasta kiistellään, sitä on tarkasteltava tuomion käsittelyn pohjalta. Kommentaarin loppuosa on tältä osin paljastava: kommentaattorit tarkastelevat siinä lainaa tai poikkeuksellista valtiontukea. Tämän perusteella huomataan, että henkilöt, jotka kieltäytyvät rinnastamasta käsiteltävää vastuujärjestelmää takausmekanismiin, viittaavat lopuksi muihin takausmekanismin tekijöihin (valtiontukeen). |
| --- | --- |

(200)

Asiassa Société fermière de Campoloro (95) annetun tuomion alaviitteissä C. Landais ja F. Lenica, jotka vastasivat korkeimman hallinto-oikeuden dokumentointipalvelusta tuomion käsittelyaikaan, korostavat jälkimmäisen tilanteen omalaatuisuutta ja kieltäytyvät tulkitsemasta tilannetta siten, että alueellisten yhteisöjen velkojen vastuu siirretään siinä valtiolle. Komission asiantuntija kuitenkin tähdentää, että vaikka tästä tulkinnasta kiistellään, sitä on tarkasteltava tuomion käsittelyn pohjalta. Kommentaarin loppuosa on tältä osin paljastava: kommentaattorit tarkastelevat siinä lainaa tai poikkeuksellista valtiontukea. Tämän perusteella huomataan, että henkilöt, jotka kieltäytyvät rinnastamasta käsiteltävää vastuujärjestelmää takausmekanismiin, viittaavat lopuksi muihin takausmekanismin tekijöihin (valtiontukeen).

| (201) | Komission asiantuntija torjuu niin ikään D. Labetoullen artikkelissaan ankarasta vastuusta hallinto-oikeudessa (96) esittämän arvion, jota Ranskan hallitus lainaa huomautuksissaan. Kirjoittaja huomauttaa korkeimman hallinto-oikeuden katsoneen asiassa Campoloro, että prefektin laillinen päätös ainoastaan saattaa velvoittaa valtion vastuuseen. Tästä hän päättelee, ettei automaattisuutta esiinny. Komission asiantuntijan mukaan tähän tulkintaan ei voida yhtyä. Korkein hallinto-oikeus nimittäin toteaa, että prefektin päätös saattaa velvoittaa valtion vastuuseen, jos vahinko on luonteeltaan tavanomaisesta poikkeava ja erityinen. Epävarmuus ei liity vastuun olemassaolon ja siihen velvoittamisen periaatteeseen, jos tunnusmerkistö täyttyy, vaan sellaisen vahingon olemassaoloon, jossa esiintyy tiettyjä erityispiirteitä. Kuten edellä todettiin, jos vahinko on erityinen ja tavanomaisesta poikkeava, mikään ei estä vastuuseen velvoittamista. Tämän perusteella vastuuseen vetoamisen periaate toimii sellaisenaan automaattisesti eli täyttää takauksen tunnusmerkistön. |
| --- | --- |

(201)

Komission asiantuntija torjuu niin ikään D. Labetoullen artikkelissaan ankarasta vastuusta hallinto-oikeudessa (96) esittämän arvion, jota Ranskan hallitus lainaa huomautuksissaan. Kirjoittaja huomauttaa korkeimman hallinto-oikeuden katsoneen asiassa Campoloro, että prefektin laillinen päätös ainoastaan saattaa velvoittaa valtion vastuuseen. Tästä hän päättelee, ettei automaattisuutta esiinny. Komission asiantuntijan mukaan tähän tulkintaan ei voida yhtyä. Korkein hallinto-oikeus nimittäin toteaa, että prefektin päätös saattaa velvoittaa valtion vastuuseen, jos vahinko on luonteeltaan tavanomaisesta poikkeava ja erityinen. Epävarmuus ei liity vastuun olemassaolon ja siihen velvoittamisen periaatteeseen, jos tunnusmerkistö täyttyy, vaan sellaisen vahingon olemassaoloon, jossa esiintyy tiettyjä erityispiirteitä. Kuten edellä todettiin, jos vahinko on erityinen ja tavanomaisesta poikkeava, mikään ei estä vastuuseen velvoittamista. Tämän perusteella vastuuseen vetoamisen periaate toimii sellaisenaan automaattisesti eli täyttää takauksen tunnusmerkistön.

| (202) | Lopuksi komission asiantuntija huomauttaa, ettei kukaan Campoloro-asian oikeuskäytännön kommentaattoreista oleta, että saatava voi jäädä maksamatta. |
| --- | --- |

(202)

Lopuksi komission asiantuntija huomauttaa, ettei kukaan Campoloro-asian oikeuskäytännön kommentaattoreista oleta, että saatava voi jäädä maksamatta.

| (203) | Komission asiantuntija päättelee, että edellä mainittu korkeimman hallinto-oikeuden tuomio asiassa Campoloro on tarjonnut lähtökohdan vastuujärjestelmälle, jolla on takausmekanismin ominaispiirteet. |
| --- | --- |

(203)

Komission asiantuntija päättelee, että edellä mainittu korkeimman hallinto-oikeuden tuomio asiassa Campoloro on tarjonnut lähtökohdan vastuujärjestelmälle, jolla on takausmekanismin ominaispiirteet.

iii)   Asian Campoloro ratkaisu Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa

| (204) | Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ratkaisi 6 päivänä joulukuuta 2006 antamassaan tuomiossa Société de gestion du port de Campoloro ja Société fermière de Campoloro vastaan Ranska (97) asian Campoloro velvoittamalla valtion vastaamaan kaikista Santa-Maria-Poggion kunnan veloista kantajayhtiöille. Tässä asiassa osoitettiin, että Ranskan valtion vastuuseen vetoaminen nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa toimii julkisviranomaisten velkojen implisiittisenä takauksena, eikä siihen liity minkäänlaista vahinkoehtoa. |
| --- | --- |

(204)

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ratkaisi 6 päivänä joulukuuta 2006 antamassaan tuomiossa Société de gestion du port de Campoloro ja Société fermière de Campoloro vastaan Ranska (97) asian Campoloro velvoittamalla valtion vastaamaan kaikista Santa-Maria-Poggion kunnan veloista kantajayhtiöille. Tässä asiassa osoitettiin, että Ranskan valtion vastuuseen vetoaminen nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa toimii julkisviranomaisten velkojen implisiittisenä takauksena, eikä siihen liity minkäänlaista vahinkoehtoa.

| (205) | Ranskan viranomaiset pyrkivät perustelemaan kantansa ihmisoikeustuomioistuimessa vetoamalla siihen, ettei valtion syyksi luettavaa määräytymisperustetta ollut ja ettei valtio ollut myöntänyt takausta oikeushenkilöiksi määritellyille julkisviranomaisille. Asiakirjoissa todetaan muun muassa: [Ranskan hallitus] katsoo, että ainoastaan objektiiviset syyt, jotka johtuvat kunnan konkreettisesta mahdottomuudesta vapauttaa riittävät varat, ovat lykänneet tuomioiden täysimääräistä täytäntöönpanoa; hallitus katsoo tämän perusteella, että annettujen tuomioiden täytäntöönpanemattomuus ei johdu kansallisten viranomaisten, valtion tai kunnan tarkoituksellisesta kieltäytymisestä. Varojen puute ei ole veruke vaan tosiasia, joka johtuu velallisen oikeushenkilön maksukyvyttömyydestä; Velan laiminlyönti johtuu yksinomaan kunnan taloudellisista vaikeuksista, eivätkä nämä olosuhteet näytä olevan luonteeltaan omiaan vapauttamaan yhteisöä velvollisuuksistaan tai siirtämään sen velkataakkaa valtiolle (CE, Batz sur Merin kunta, 25.9.1970). Kansallisessa lainsäädännössä ei ole laillista perustetta sille, että valtio tulee kunnan sijaan korvauksen maksajaksi. Tällainen sijaantulo ei voi myöskään perustua yleissopimuksen 6 artiklan 1 kappaleeseen, koska tällainen ratkaisu olisi koko oikeushenkilön käsitteen vastainen, oletetaanhan oikeushenkilölle riippumattomuus ja oma varallisuus. Vaikka Ranskan hallitus pyrkikin vetoamaan edellä käsiteltyihin eroihin vastuujärjestelmän ja takausmekanismin välillä, ihmisoikeustuomioistuin ei loppujen lopuksi huomioinut näitä perusteita. |
| --- | --- |

(205)

Ranskan viranomaiset pyrkivät perustelemaan kantansa ihmisoikeustuomioistuimessa vetoamalla siihen, ettei valtion syyksi luettavaa määräytymisperustetta ollut ja ettei valtio ollut myöntänyt takausta oikeushenkilöiksi määritellyille julkisviranomaisille. Asiakirjoissa todetaan muun muassa: [Ranskan hallitus] katsoo, että ainoastaan objektiiviset syyt, jotka johtuvat kunnan konkreettisesta mahdottomuudesta vapauttaa riittävät varat, ovat lykänneet tuomioiden täysimääräistä täytäntöönpanoa; hallitus katsoo tämän perusteella, että annettujen tuomioiden täytäntöönpanemattomuus ei johdu kansallisten viranomaisten, valtion tai kunnan tarkoituksellisesta kieltäytymisestä. Varojen puute ei ole veruke vaan tosiasia, joka johtuu velallisen oikeushenkilön maksukyvyttömyydestä; Velan laiminlyönti johtuu yksinomaan kunnan taloudellisista vaikeuksista, eivätkä nämä olosuhteet näytä olevan luonteeltaan omiaan vapauttamaan yhteisöä velvollisuuksistaan tai siirtämään sen velkataakkaa valtiolle (CE, Batz sur Merin kunta, 25.9.1970). Kansallisessa lainsäädännössä ei ole laillista perustetta sille, että valtio tulee kunnan sijaan korvauksen maksajaksi. Tällainen sijaantulo ei voi myöskään perustua yleissopimuksen 6 artiklan 1 kappaleeseen, koska tällainen ratkaisu olisi koko oikeushenkilön käsitteen vastainen, oletetaanhan oikeushenkilölle riippumattomuus ja oma varallisuus. Vaikka Ranskan hallitus pyrkikin vetoamaan edellä käsiteltyihin eroihin vastuujärjestelmän ja takausmekanismin välillä, ihmisoikeustuomioistuin ei loppujen lopuksi huomioinut näitä perusteita.

| (206) | Todistelun täydentämiseksi on aiheellista toistaa tässä myös kantajien perusteet, jotka ihmisoikeustuomioistuin puolestaan katsoi oikeutetuiksi:
  Tällä tavoin kansallisessa lainsäädännössä ei ole säädetty minkäänlaisesta hätäratkaisusta kunnan maksujen lakkautukseen; valtio ei voi vapautua velvollisuudestaan panna täytäntöön oikeuden päätökset vetoamalla varojen puutteeseen tai paikallisten yhteisöjen itsehallintoon, vaikka se ei olekaan pystynyt toistaiseksi panemaan niitä täytäntöön, koska kunta ei kykene maksamaan velkojaan. Tämän seurauksena kantajat syyttävät valtiota kyvyttömyydestä panna täytäntöön toimenpiteitä, joiden avulla kunta olisi voinut panna täytäntöön sille kuuluvan maksuvelvollisuuden. Kantajat toteavat, että korkein hallinto-oikeus on 18 päivänä marraskuuta 2005 antamassaan tuomiossa katsonut, että lainsäätäjä on halunnut antaa valtion edustajalle valtuudet, joiden avulla tämä voi, mikäli alueellinen yhteisö on laiminlyönyt tuomioistuimen päätöksen täytäntöönpanon, tulla kyseisen yhteisön päättävien elinten sijaan vapauttaakseen tai hankkiakseen varat, joilla kyseinen oikeuden päätös pannaan täysimääräisesti täytäntöön. Kantajat pyytävät Ranskan valtion omien laiminlyöntien perusteella, että tuomioistuin vahvistaa 6 artiklan 1 kappaleen rikkomisen ja siitä seuraavan korvauksen, tämän aiheuttamatta mitään ristiriitaa suhteessa oikeushenkilön, riippumattomuuden tai oman varallisuuden käsitteisiin. |
| --- | --- |

(206)

Todistelun täydentämiseksi on aiheellista toistaa tässä myös kantajien perusteet, jotka ihmisoikeustuomioistuin puolestaan katsoi oikeutetuiksi:

Tällä tavoin kansallisessa lainsäädännössä ei ole säädetty minkäänlaisesta hätäratkaisusta kunnan maksujen lakkautukseen; valtio ei voi vapautua velvollisuudestaan panna täytäntöön oikeuden päätökset vetoamalla varojen puutteeseen tai paikallisten yhteisöjen itsehallintoon, vaikka se ei olekaan pystynyt toistaiseksi panemaan niitä täytäntöön, koska kunta ei kykene maksamaan velkojaan. Tämän seurauksena kantajat syyttävät valtiota kyvyttömyydestä panna täytäntöön toimenpiteitä, joiden avulla kunta olisi voinut panna täytäntöön sille kuuluvan maksuvelvollisuuden. Kantajat toteavat, että korkein hallinto-oikeus on 18 päivänä marraskuuta 2005 antamassaan tuomiossa katsonut, että lainsäätäjä on halunnut antaa valtion edustajalle valtuudet, joiden avulla tämä voi, mikäli alueellinen yhteisö on laiminlyönyt tuomioistuimen päätöksen täytäntöönpanon, tulla kyseisen yhteisön päättävien elinten sijaan vapauttaakseen tai hankkiakseen varat, joilla kyseinen oikeuden päätös pannaan täysimääräisesti täytäntöön. Kantajat pyytävät Ranskan valtion omien laiminlyöntien perusteella, että tuomioistuin vahvistaa 6 artiklan 1 kappaleen rikkomisen ja siitä seuraavan korvauksen, tämän aiheuttamatta mitään ristiriitaa suhteessa oikeushenkilön, riippumattomuuden tai oman varallisuuden käsitteisiin.

| (207) | Ihmisoikeustuomioistuin vahvisti lopuksi Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 1 kappaleen loukkauksen muun muassa seuraavasta syystä: Nämä tuomiot on siis aiheellista panna täytäntöön, ja tuomioistuin muistuttaa, etteivät valtion viranomaiset voi vedota varojen puutteeseen perustellessaan oikeuden päätökseen perustuvan velan maksamatta jättämistä (Bourdov, mt., 30 §). |
| --- | --- |

(207)

Ihmisoikeustuomioistuin vahvisti lopuksi Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 1 kappaleen loukkauksen muun muassa seuraavasta syystä: Nämä tuomiot on siis aiheellista panna täytäntöön, ja tuomioistuin muistuttaa, etteivät valtion viranomaiset voi vedota varojen puutteeseen perustellessaan oikeuden päätökseen perustuvan velan maksamatta jättämistä (Bourdov, mt., 30 §).

| (208) | Ihmisoikeustuomioistuin vahvisti niin ikään Euroopan ihmisoikeussopimuksen ensimmäisen lisäpöytäkirjan 1 artiklan loukkauksen: Asianomaisten eivät ole pystyneet saamaan näitä tuomioita täytäntöön pannuiksi, mikä merkitsee puuttumista asianosaisten omistusoikeuteen, joka kuuluu ensimmäisen lisäpöytäkirjan 1 artiklan ensimmäisen kappaleen ensimmäisen virkkeen soveltamisalaan. Hallitus ei ole esittänyt minkäänlaista perustelua tälle puuttumiselle, ja ihmisoikeustuomioistuin katsoo, ettei varojen puutteella voida perustella tällaista laiminlyöntiä (mp.). Kaiken kaikkiaan ihmisoikeustuomioistuin katsoo, että kantajayhtiöt ovat kärsineet ja kärsivät edelleen erityisestä ja kohtuuttomasta rasitteesta, joka johtuu siitä, ettei niille ole maksettu niille edellä mainittujen 10 päivänä heinäkuuta 1992 annettujen tuomioiden täytäntöönpanon perusteella kuuluvia määriä. Näin ollen ensimmäisen lisäpöytäkirjan 1 artiklaa on rikottu. Ihmisoikeustuomioistuin määräsi lopulta valtion maksamaan velallisten kuntien velan kokonaisuudessaan: Edellä mainitun perusteella tuomioistuin katsoo, että vastaajavaltion on varmistettava, että kantajille tai tapauksesta riippuen niiden oikeudenomistajille maksetaan saatavat, jotka niille kuuluvat Bastian hallinto-oikeuden (tribunal administratif de Bastia) 10 päivänä heinäkuuta 1992 antamien tuomioiden (mp.) perusteella, mukaan lukien korot tämän tuomion julistuspäivään saakka. |
| --- | --- |

(208)

Ihmisoikeustuomioistuin vahvisti niin ikään Euroopan ihmisoikeussopimuksen ensimmäisen lisäpöytäkirjan 1 artiklan loukkauksen: Asianomaisten eivät ole pystyneet saamaan näitä tuomioita täytäntöön pannuiksi, mikä merkitsee puuttumista asianosaisten omistusoikeuteen, joka kuuluu ensimmäisen lisäpöytäkirjan 1 artiklan ensimmäisen kappaleen ensimmäisen virkkeen soveltamisalaan. Hallitus ei ole esittänyt minkäänlaista perustelua tälle puuttumiselle, ja ihmisoikeustuomioistuin katsoo, ettei varojen puutteella voida perustella tällaista laiminlyöntiä (mp.). Kaiken kaikkiaan ihmisoikeustuomioistuin katsoo, että kantajayhtiöt ovat kärsineet ja kärsivät edelleen erityisestä ja kohtuuttomasta rasitteesta, joka johtuu siitä, ettei niille ole maksettu niille edellä mainittujen 10 päivänä heinäkuuta 1992 annettujen tuomioiden täytäntöönpanon perusteella kuuluvia määriä. Näin ollen ensimmäisen lisäpöytäkirjan 1 artiklaa on rikottu. Ihmisoikeustuomioistuin määräsi lopulta valtion maksamaan velallisten kuntien velan kokonaisuudessaan: Edellä mainitun perusteella tuomioistuin katsoo, että vastaajavaltion on varmistettava, että kantajille tai tapauksesta riippuen niiden oikeudenomistajille maksetaan saatavat, jotka niille kuuluvat Bastian hallinto-oikeuden (tribunal administratif de Bastia) 10 päivänä heinäkuuta 1992 antamien tuomioiden (mp.) perusteella, mukaan lukien korot tämän tuomion julistuspäivään saakka.

| (209) | Komission asiantuntija päättelee tästä oikeuskäytännöstä, että valtion on katettava julkisviranomaisten velat. |
| --- | --- |

(209)

Komission asiantuntija päättelee tästä oikeuskäytännöstä, että valtion on katettava julkisviranomaisten velat.

| (210) | Komission mukaan tästä seuraa kolme tärkeää seikkaa:






  — | Vastuu toimii implisiittisen takauksen tavoin. Ranskan valtio on tuomittu maksamaan koko velka, eikä määrää ole millään tavoin jaettu osiin, jotka voisivat perustua velallisen julkisen yhteisön maksukyvyttömyyteen ja toisaalta valtion syyksi luettaviin mahdollisiin laiminlyönteihin. Käytettyä sanavalintaa on aiheellista korostaa, koska ihmisoikeustuomioistuin ei mainitse valtion mahdollista vastuuta vaan katsoo, että valtion on ”varmistettava” maksu. Tällainen sanavalinta on lähempänä takuuta kuin vastuuta. Ihmisoikeustuomioistuin ei myöskään missään vaiheessa etsi valtion syyksi luettavaa määräytymisperustetta vaan pitäytyy pelkästään velallisen maksukyvyttömyydessä. Lisäksi ihmisoikeustuomioistuin siirtää tuomittujen kuntien velan kokonaisuudessaan valtiolle. Näillä eri seikoilla pyritään osoittamaan, että tämä vastuujärjestelmä toimii todellisuudessa takausmekanismina. On pantava kuitenkin merkille, että kantajien on ensin saatava oikeuden päätös, jossa niiden saatava tunnustetaan. Lisäksi tämä takaus on implisiittinen, koska sitä ei mainita missään säädöksessä. Tämä osoittaa, että kansallisen lainsäädännön juridinen mekanismi voidaan tulkita implisiittiseksi takaukseksi; |
| --- | --- | --- |

(210)

Komission mukaan tästä seuraa kolme tärkeää seikkaa:

—

Vastuu toimii implisiittisen takauksen tavoin. Ranskan valtio on tuomittu maksamaan koko velka, eikä määrää ole millään tavoin jaettu osiin, jotka voisivat perustua velallisen julkisen yhteisön maksukyvyttömyyteen ja toisaalta valtion syyksi luettaviin mahdollisiin laiminlyönteihin. Käytettyä sanavalintaa on aiheellista korostaa, koska ihmisoikeustuomioistuin ei mainitse valtion mahdollista vastuuta vaan katsoo, että valtion on ”varmistettava” maksu. Tällainen sanavalinta on lähempänä takuuta kuin vastuuta. Ihmisoikeustuomioistuin ei myöskään missään vaiheessa etsi valtion syyksi luettavaa määräytymisperustetta vaan pitäytyy pelkästään velallisen maksukyvyttömyydessä. Lisäksi ihmisoikeustuomioistuin siirtää tuomittujen kuntien velan kokonaisuudessaan valtiolle. Näillä eri seikoilla pyritään osoittamaan, että tämä vastuujärjestelmä toimii todellisuudessa takausmekanismina. On pantava kuitenkin merkille, että kantajien on ensin saatava oikeuden päätös, jossa niiden saatava tunnustetaan. Lisäksi tämä takaus on implisiittinen, koska sitä ei mainita missään säädöksessä. Tämä osoittaa, että kansallisen lainsäädännön juridinen mekanismi voidaan tulkita implisiittiseksi takaukseksi;

| — | Vastuu kattaa julkisviranomaisten velat, vaikka nämä olisivatkin oikeushenkilöitä. Ranskan hallitus on vedonnut nimenomaan oikeushenkilöasemaan ja omaan varallisuuteen kiistäessään Ranskan valtion vastuuseen saattamisen. Ihmisoikeustuomioistuin hylkäsi tämän perustelun; |
| --- | --- |

—

Vastuu kattaa julkisviranomaisten velat, vaikka nämä olisivatkin oikeushenkilöitä. Ranskan hallitus on vedonnut nimenomaan oikeushenkilöasemaan ja omaan varallisuuteen kiistäessään Ranskan valtion vastuuseen saattamisen. Ihmisoikeustuomioistuin hylkäsi tämän perustelun;

| — | Valtiontakauksen soveltamisala ulottuu niihin julkisviranomaisiin, jotka riippuvat valtiosta. Takaus liittyy siis tiiviisti velallisen julkisoikeudelliseen asemaan. |
| --- | --- |

—

Valtiontakauksen soveltamisala ulottuu niihin julkisviranomaisiin, jotka riippuvat valtiosta. Takaus liittyy siis tiiviisti velallisen julkisoikeudelliseen asemaan.

| (211) | On muistettava, ettei Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Campoloro tekemä ratkaisu ole irrallinen vaan liittyy erittäin selvään oikeuskäytännön suuntaukseen. Ihmisoikeustuomioistuin nimittäin katsoi 13 päivänä toukokuuta 1980 asiassa Artico vastaan Italia (98) antamassaan tuomiossa, että kun maksun laiminlyönti voidaan katsoa muun henkilön kuin valtion syyksi, kyseisen valtion tulee 6 artiklan 1 kappaleessa tarkoitetun takauksen velallisena toimia siten, että se varmistaa kantajan voivan nauttia tosiasiallisesti kyseisessä artiklassa sille tunnustetusta oikeudesta. Asiassa Bourdov vastaan Venäjä, nro 59498/00, ihmisoikeustuomioistuin on 19 päivänä maaliskuuta 1997 katsonut niin ikään, etteivät valtion viranomaiset voi vedota varojen puuttumisen verukkeeseen perustellakseen velan maksamatta jättämistä. |
| --- | --- |

(211)

On muistettava, ettei Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Campoloro tekemä ratkaisu ole irrallinen vaan liittyy erittäin selvään oikeuskäytännön suuntaukseen. Ihmisoikeustuomioistuin nimittäin katsoi 13 päivänä toukokuuta 1980 asiassa Artico vastaan Italia (98) antamassaan tuomiossa, että kun maksun laiminlyönti voidaan katsoa muun henkilön kuin valtion syyksi, kyseisen valtion tulee 6 artiklan 1 kappaleessa tarkoitetun takauksen velallisena toimia siten, että se varmistaa kantajan voivan nauttia tosiasiallisesti kyseisessä artiklassa sille tunnustetusta oikeudesta. Asiassa Bourdov vastaan Venäjä, nro 59498/00, ihmisoikeustuomioistuin on 19 päivänä maaliskuuta 1997 katsonut niin ikään, etteivät valtion viranomaiset voi vedota varojen puuttumisen verukkeeseen perustellakseen velan maksamatta jättämistä.

iv)   Ranskan viranomaisten huomautusten tarkastelu

α)   Alueellisten yhteisöjen ja julkisten laitosten välistä eroa koskeva huomautus

| (212) | Ranskan viranomaisten mukaan (99) komission asiantuntijan todistelu ei ole millään tavoin ratkaiseva, vaan siinä rajoitutaan asettamaan vastakkain asiassa Campoloro annetun tuomion erilaisia tulkintoja. Siinä ei varsinkaan eroteta julkisia laitoksia paikallisista yhteisöistä, vaikka tämä ero on keskeinen selvitettäessä sitä, voiko saatava jäädä maksamatta. Ranskan viranomaiset käyttävät tässä oman asiantuntijansa lausuntoa. Asiantuntija kyseenalaistaa edellytyksen, joka esitetään komission päätelmissä, jotka koskevat oikeuskäytäntöä asiassa Campoloro. Komission päätelmät perustuvat alueellisten yhteisöjen ja julkisten laitosten rinnastamiseen, sillä niille on yhteistä se, että ne ovat valtiosta erillisiä julkisen oikeuden oikeushenkilöitä. Näiden kahden yksikön perustuslaillinen asema on kuitenkin erilainen. Paikallisten yhteisöjen olemassaolo on perustuslakiin perustuva vaatimus, ja valtiolla on velvollisuus varmistaa niiden elinkelpoisuus. EPIC-laitosten asemaa ei vahvisteta tällä tavoin perustuslaissa, vaan ne voivat lakata olemasta. Näin ollen asiaan Campoloro liittyvää oikeuskäytäntöä, joka koskee paikallisten yhteisöjen oletustapausta, ei voitaisi käyttää nyt, kun on kysymys julkisista laitoksista. |
| --- | --- |

(212)

Ranskan viranomaisten mukaan (99) komission asiantuntijan todistelu ei ole millään tavoin ratkaiseva, vaan siinä rajoitutaan asettamaan vastakkain asiassa Campoloro annetun tuomion erilaisia tulkintoja. Siinä ei varsinkaan eroteta julkisia laitoksia paikallisista yhteisöistä, vaikka tämä ero on keskeinen selvitettäessä sitä, voiko saatava jäädä maksamatta. Ranskan viranomaiset käyttävät tässä oman asiantuntijansa lausuntoa. Asiantuntija kyseenalaistaa edellytyksen, joka esitetään komission päätelmissä, jotka koskevat oikeuskäytäntöä asiassa Campoloro. Komission päätelmät perustuvat alueellisten yhteisöjen ja julkisten laitosten rinnastamiseen, sillä niille on yhteistä se, että ne ovat valtiosta erillisiä julkisen oikeuden oikeushenkilöitä. Näiden kahden yksikön perustuslaillinen asema on kuitenkin erilainen. Paikallisten yhteisöjen olemassaolo on perustuslakiin perustuva vaatimus, ja valtiolla on velvollisuus varmistaa niiden elinkelpoisuus. EPIC-laitosten asemaa ei vahvisteta tällä tavoin perustuslaissa, vaan ne voivat lakata olemasta. Näin ollen asiaan Campoloro liittyvää oikeuskäytäntöä, joka koskee paikallisten yhteisöjen oletustapausta, ei voitaisi käyttää nyt, kun on kysymys julkisista laitoksista.

| (213) | Komissio tarkastelee seuraavassa, voiko alueellisten yhteisöjen ja julkisten laitosten välinen perustuslaillinen ero saattaa kyseenalaisiksi komission asiantuntijan päätelmät Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja korkeimman hallinto-oikeuden asiassa Campoloro tekemistä päätöksistä. |
| --- | --- |

(213)

Komissio tarkastelee seuraavassa, voiko alueellisten yhteisöjen ja julkisten laitosten välinen perustuslaillinen ero saattaa kyseenalaisiksi komission asiantuntijan päätelmät Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja korkeimman hallinto-oikeuden asiassa Campoloro tekemistä päätöksistä.

| (214) | Komissio toteaa, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksen perustana ei ole tarve taata kyseisen alueellisen yhteisön olemassaolo vaan taata velkojien oikeudet eli oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin (Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 1 kappale) ja omaisuudensuojaan (ensimmäisen lisäpöytäkirjan 1 artikla): velkojan oikeuksia rikotaan samalla tavoin riippumatta siitä, onko velallinen julkinen laitos vai alueellinen yhteisö. |
| --- | --- |

(214)

Komissio toteaa, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksen perustana ei ole tarve taata kyseisen alueellisen yhteisön olemassaolo vaan taata velkojien oikeudet eli oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin (Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 1 kappale) ja omaisuudensuojaan (ensimmäisen lisäpöytäkirjan 1 artikla): velkojan oikeuksia rikotaan samalla tavoin riippumatta siitä, onko velallinen julkinen laitos vai alueellinen yhteisö.

| (215) | Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksen osalta on aiheellista erottaa erilaiset vastuujärjestelmät:






  — | raskaaseen virheeseen perustuva vastuujärjestelmä perustuu siihen, että valtio on käyttänyt puutteellisesti 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetulla lailla perustettuja etuoikeuksia: se on siis riippumaton velallisen luonteesta eli siitä, onko se alueellinen yhteisö vai julkinen laitos; |
| --- | --- | --- |

(215)

Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksen osalta on aiheellista erottaa erilaiset vastuujärjestelmät:

—

raskaaseen virheeseen perustuva vastuujärjestelmä perustuu siihen, että valtio on käyttänyt puutteellisesti 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetulla lailla perustettuja etuoikeuksia: se on siis riippumaton velallisen luonteesta eli siitä, onko se alueellinen yhteisö vai julkinen laitos;

| — | ankaran vastuun järjestelmä perustuu puolestaan kahteen olettamaan:






  a) | Ensimmäisessä tapauksessa prefekti kieltäytyy toteuttamasta tiettyjä toimenpiteitä yleisen edun nimissä: kyseessä voisi olla alueellisen yhteisön olemassaolon turvaamisen välttämättömyys tai julkisen palvelun tehtävän turvaaminen. Ranskan viranomaisten asiantuntija korostaa, että jatkuvuuden vaatimus kohdistuu ainoastaan palveluun eikä sitä hoitavaan laitokseen. On yhtä kaikki selvää, että lyhyellä aikavälillä, ennen julkisen palvelun tehtävän siirtämistä laitokselle, joka kykenee siitä huolehtimaan, julkisen palvelun jatkuvuuden turvaaminen voi edellyttää, että prefekti toteuttaa tiettyjä toimenpiteitä, esimerkiksi turvaa julkisen palvelun tehtävän kannalta välttämättömät varat tai kasvattaa varoja saatavan maksamiseksi. Ranskan viranomaiset sitä paitsi myöntävät, että julkisen palvelun jatkuvuusvelvoite velvoittaa valtion edustajaa tämän pannessa täytäntöön 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa perustettua menettelyä. |
| --- | --- | --- |

—

ankaran vastuun järjestelmä perustuu puolestaan kahteen olettamaan:

a)

Ensimmäisessä tapauksessa prefekti kieltäytyy toteuttamasta tiettyjä toimenpiteitä yleisen edun nimissä: kyseessä voisi olla alueellisen yhteisön olemassaolon turvaamisen välttämättömyys tai julkisen palvelun tehtävän turvaaminen. Ranskan viranomaisten asiantuntija korostaa, että jatkuvuuden vaatimus kohdistuu ainoastaan palveluun eikä sitä hoitavaan laitokseen. On yhtä kaikki selvää, että lyhyellä aikavälillä, ennen julkisen palvelun tehtävän siirtämistä laitokselle, joka kykenee siitä huolehtimaan, julkisen palvelun jatkuvuuden turvaaminen voi edellyttää, että prefekti toteuttaa tiettyjä toimenpiteitä, esimerkiksi turvaa julkisen palvelun tehtävän kannalta välttämättömät varat tai kasvattaa varoja saatavan maksamiseksi. Ranskan viranomaiset sitä paitsi myöntävät, että julkisen palvelun jatkuvuusvelvoite velvoittaa valtion edustajaa tämän pannessa täytäntöön 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa laissa perustettua menettelyä.

| b) | Toisessa tapauksessa ankaran vastuun järjestelmään voidaan vedota, mikäli prefekti on voinut yhteisön tilanteen, muun muassa varojen riittämättömyyden [...] vuoksi laillisesti kieltäytyä toteuttamasta tiettyjä toimenpiteitä, joilla oikeuden päätös pannaan täysimääräisesti täytäntöön, tästä alueellisen yhteisön velkojalle aiheutuva vahinko voi johtaa julkisen vallan vastuuseen saattamiseen, jos vahinko on luonteeltaan tavanomaisesta poikkeava ja erityinen. Kuten edellä on todettu, vastuun määräytymisperusteena on pelkästään velallisen yhteisön taloudellinen tilanne. Niinpä velallinen yhteisö voi olla niin laitos kuin alueellinen yhteisökin. |
| --- | --- |

b)

Toisessa tapauksessa ankaran vastuun järjestelmään voidaan vedota, mikäli prefekti on voinut yhteisön tilanteen, muun muassa varojen riittämättömyyden [...] vuoksi laillisesti kieltäytyä toteuttamasta tiettyjä toimenpiteitä, joilla oikeuden päätös pannaan täysimääräisesti täytäntöön, tästä alueellisen yhteisön velkojalle aiheutuva vahinko voi johtaa julkisen vallan vastuuseen saattamiseen, jos vahinko on luonteeltaan tavanomaisesta poikkeava ja erityinen. Kuten edellä on todettu, vastuun määräytymisperusteena on pelkästään velallisen yhteisön taloudellinen tilanne. Niinpä velallinen yhteisö voi olla niin laitos kuin alueellinen yhteisökin.

| (216) | Komissio on näin ollen sitä mieltä, että alueellisten yhteisöjen ja julkisten laitosten perustuslaillisen aseman erilaisuus ei merkitse sitä, etteivät komission asiantuntijan päätelmät asiaa Campoloro koskevasta oikeuskäytännöstä olisi päteviä. Lisäksi komissio huomauttaa, että Ranskan viranomaisten perustelujen tarkoituksena on kiistää asian Campoloro soveltuminen tässä käsiteltävänä olevaan asiaan, joka ei koske alueellista yhteisöä, vaikka nimenomaan Ranskan viranomaiset ensimmäisinä viittasivat asiaan Campoloro perustellakseen omaa kantaansa. |
| --- | --- |

(216)

Komissio on näin ollen sitä mieltä, että alueellisten yhteisöjen ja julkisten laitosten perustuslaillisen aseman erilaisuus ei merkitse sitä, etteivät komission asiantuntijan päätelmät asiaa Campoloro koskevasta oikeuskäytännöstä olisi päteviä. Lisäksi komissio huomauttaa, että Ranskan viranomaisten perustelujen tarkoituksena on kiistää asian Campoloro soveltuminen tässä käsiteltävänä olevaan asiaan, joka ei koske alueellista yhteisöä, vaikka nimenomaan Ranskan viranomaiset ensimmäisinä viittasivat asiaan Campoloro perustellakseen omaa kantaansa.

β)   Huomautus valtion vastuuseen velvoittamisen perusteettomuudesta

| (217) | Toisaalta Ranskan viranomaiset eivät määrittele tarkasti, millä perusteella valtion ankaraan vastuuseen voitaisiin vedota julkisen laitoksen laiminlyönnin yhteydessä, koska valtio voidaan velvoittaa tässä yhteydessä vastuuseen vain, jos sen syyksi luettava teko (tai sen tekemättä jättäminen) on ollut vahingon välittömänä syynä, mikä ei pidä tässä tapauksessa paikkaansa. |
| --- | --- |

(217)

Toisaalta Ranskan viranomaiset eivät määrittele tarkasti, millä perusteella valtion ankaraan vastuuseen voitaisiin vedota julkisen laitoksen laiminlyönnin yhteydessä, koska valtio voidaan velvoittaa tässä yhteydessä vastuuseen vain, jos sen syyksi luettava teko (tai sen tekemättä jättäminen) on ollut vahingon välittömänä syynä, mikä ei pidä tässä tapauksessa paikkaansa.

| (218) | Komissio toteaa joka tapauksessa, että korkeimman hallinto-oikeuden päätöksessä ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksessä vahvistetaan selvästi, että valtion ankaraan vastuuseen voidaan vedota. |
| --- | --- |

(218)

Komissio toteaa joka tapauksessa, että korkeimman hallinto-oikeuden päätöksessä ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksessä vahvistetaan selvästi, että valtion ankaraan vastuuseen voidaan vedota.

γ)   Huomautus tavanomaisesta poikkeavan ja erityisen vahingon esiintymättömyydestä

| (219) | Ranskan viranomaiset eivät myöskään määrittele, millä perusteella tuomioistuin katsoisi vahingon ”erityiseksi”, jos se koskee kaikkia laitoksen velkojia, tai millä perusteella hän katsoisi vahingon ”tavanomaisesta poikkeavaksi”, jos velkojat ovat hyväksyneet luoton myöntämisen epävarmassa taloudellisessa tilanteessa olevalle oikeushenkilölle. |
| --- | --- |

(219)

Ranskan viranomaiset eivät myöskään määrittele, millä perusteella tuomioistuin katsoisi vahingon ”erityiseksi”, jos se koskee kaikkia laitoksen velkojia, tai millä perusteella hän katsoisi vahingon ”tavanomaisesta poikkeavaksi”, jos velkojat ovat hyväksyneet luoton myöntämisen epävarmassa taloudellisessa tilanteessa olevalle oikeushenkilölle.

| (220) | Komissio huomauttaa, että tavanomaisesta poikkeavan ja erityisen vahingon olemassaolo on tosiaankin valtion vastuuseen velvoittamisen rajana korkeimman hallinto-oikeuden oikeuskäytännössä. Ranskan viranomaiset epäilevät, ettei kyse ole ollut tavanomaisesta poikkeavasta vahingosta, koska velkojat ovat hyväksyneet lainan myöntämisen epävarmassa taloudellisessa tilanteessa olevalle oikeushenkilölle. Komissio toteaa tältä osin, että tämä perustelu edellyttää, ettei takausta ole (ja että velkojat uskovat, ettei sellaista ole), vaikka edellä käsitellyn perusteella on osoitettu päinvastaista. Jos velkojat nimittäin luottavat takauksen olemassaoloon, laitoksen taloudellinen tilanne ei ole velkojan kannalta yhtä ratkaiseva, kun velkoja päättää luoton myöntämisestä laitokselle tai kun se neuvottelee luoton ehdoista. Lisäksi on otettava huomioon, että velka on voitu ottaa aikana, jolloin julkinen laitos ei ole ollut vaarassa tai jolloin taloudelliset vaikeudet eivät voineet olla velkojan tiedossa kohtuullisesti arvioiden. Joka tapauksessa tavanomaisuudesta poikkeavan vahingon käsitettä on hahmoteltava laajemmin kuin keskittyen pelkästään sen selvittämiseen, oliko laitos taloudellisissa vaikeuksissa vai ei tai olivatko vahingon kärsijöinä kaikki velkojat vai vain yksi niistä. Hallintoviranomaisten ankaraan vastuuseen (100) liittyvän oikeuskäytännön mukaan tavanomaisesta poikkeavaa ja erityistä vahinkoa on arvioitava suhteessa yleiseen etuun. Jotta vahinko voidaan luokitella tavanomaisesta poikkeavaksi ja erityiseksi, vahingolla on oltava sen kärsijälle merkitys, joka ei ole oikeassa suhteessa tavoiteltuun yleiseen etuun. Komissio päättelee tästä, että vahingon poikkeaminen tavanomaisesta ja erityisyys muodostavat epäilemättä suodattimen, jonka avulla vältetään tiettyjen saatavien korvaaminen, mutta tämä suodatin toimii todennäköisesti sitä heikommin, mitä suurempi velka on. Lisäksi komissio muistuttaa, että tavanomaisesta poikkeavan ja erityisen vahingon olemassaolo ei ole Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistettu edellytys. Näin ollen jokainen velkoja voi periaatteessa saada oikeudenkäyntimenettelyn päätteeksi valtiolta korvauksen, joka kattaa sen saatavat. |
| --- | --- |

(220)

Komissio huomauttaa, että tavanomaisesta poikkeavan ja erityisen vahingon olemassaolo on tosiaankin valtion vastuuseen velvoittamisen rajana korkeimman hallinto-oikeuden oikeuskäytännössä. Ranskan viranomaiset epäilevät, ettei kyse ole ollut tavanomaisesta poikkeavasta vahingosta, koska velkojat ovat hyväksyneet lainan myöntämisen epävarmassa taloudellisessa tilanteessa olevalle oikeushenkilölle. Komissio toteaa tältä osin, että tämä perustelu edellyttää, ettei takausta ole (ja että velkojat uskovat, ettei sellaista ole), vaikka edellä käsitellyn perusteella on osoitettu päinvastaista. Jos velkojat nimittäin luottavat takauksen olemassaoloon, laitoksen taloudellinen tilanne ei ole velkojan kannalta yhtä ratkaiseva, kun velkoja päättää luoton myöntämisestä laitokselle tai kun se neuvottelee luoton ehdoista. Lisäksi on otettava huomioon, että velka on voitu ottaa aikana, jolloin julkinen laitos ei ole ollut vaarassa tai jolloin taloudelliset vaikeudet eivät voineet olla velkojan tiedossa kohtuullisesti arvioiden. Joka tapauksessa tavanomaisuudesta poikkeavan vahingon käsitettä on hahmoteltava laajemmin kuin keskittyen pelkästään sen selvittämiseen, oliko laitos taloudellisissa vaikeuksissa vai ei tai olivatko vahingon kärsijöinä kaikki velkojat vai vain yksi niistä. Hallintoviranomaisten ankaraan vastuuseen (100) liittyvän oikeuskäytännön mukaan tavanomaisesta poikkeavaa ja erityistä vahinkoa on arvioitava suhteessa yleiseen etuun. Jotta vahinko voidaan luokitella tavanomaisesta poikkeavaksi ja erityiseksi, vahingolla on oltava sen kärsijälle merkitys, joka ei ole oikeassa suhteessa tavoiteltuun yleiseen etuun. Komissio päättelee tästä, että vahingon poikkeaminen tavanomaisesta ja erityisyys muodostavat epäilemättä suodattimen, jonka avulla vältetään tiettyjen saatavien korvaaminen, mutta tämä suodatin toimii todennäköisesti sitä heikommin, mitä suurempi velka on. Lisäksi komissio muistuttaa, että tavanomaisesta poikkeavan ja erityisen vahingon olemassaolo ei ole Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistettu edellytys. Näin ollen jokainen velkoja voi periaatteessa saada oikeudenkäyntimenettelyn päätteeksi valtiolta korvauksen, joka kattaa sen saatavat.

v)   Vastuun ja/tai valtiontakauksen rajoittamattomuus

| (221) | Komissio korostaa, että kuten edellä on todettu, mikään ei estä lainsäätäjää toimimasta niin, kuten eräiden yhtiömuotojen yhteydessä, että valtio vastaa EPIC-laitosten veloista ainoastaan omaan alkuperäiseen osuuteensa (tai sijoitukseensa) saakka. Mikään ei erityisesti estä lainsäätäjää rajoittamasta vastuuta tai tarkentamasta yksinkertaisesti, että osakkaana valtio voi olla vastuussa EPIC-laitoksen velasta vain virheen sattuessa tai EPIC-laitoksen tavallisesta maksukyvyttömyydestä poikkeavissa tapauksissa, mikä katsottaisiin valtion omaksi syyksi ja olisi erityisen vahingon alkusyy. Näin ollen lainsäätäjä voi vapaasti estää valtiontauksen EPIC-laitoksille ja rajoittaa valtion vastuuseen saattamista velkojien kärsimien vahinkojen yhteydessä. Ranskan viranomaiset eivät tästä huolimatta ole tehneet näitä tarkennuksia. |
| --- | --- |

(221)

Komissio korostaa, että kuten edellä on todettu, mikään ei estä lainsäätäjää toimimasta niin, kuten eräiden yhtiömuotojen yhteydessä, että valtio vastaa EPIC-laitosten veloista ainoastaan omaan alkuperäiseen osuuteensa (tai sijoitukseensa) saakka. Mikään ei erityisesti estä lainsäätäjää rajoittamasta vastuuta tai tarkentamasta yksinkertaisesti, että osakkaana valtio voi olla vastuussa EPIC-laitoksen velasta vain virheen sattuessa tai EPIC-laitoksen tavallisesta maksukyvyttömyydestä poikkeavissa tapauksissa, mikä katsottaisiin valtion omaksi syyksi ja olisi erityisen vahingon alkusyy. Näin ollen lainsäätäjä voi vapaasti estää valtiontauksen EPIC-laitoksille ja rajoittaa valtion vastuuseen saattamista velkojien kärsimien vahinkojen yhteydessä. Ranskan viranomaiset eivät tästä huolimatta ole tehneet näitä tarkennuksia.

vi)   Komission päätelmä

| (222) | Komissio päättelee i–v kohdista, että Ranskan lainsäädännön nykytilassa velkoja, joka ei ole saanut saatavastaan maksua 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain menettelyjen avulla, voi saada koko laiminlyödyn saatavansa suuruisen korvauksen vetoamalla valtion vastuuseen, toisin kuin yleisen lainsäädännön selvitystilamenettelyssä, jossa velkojen saama korvaus rajoittuu käytettävissä olevien varojen määrään. Valtion vastuuta käsitellään kuten takausta. Ranskan lainsäädännössä ei rajoiteta sitä millään lailla. Se liittyy luontaisesti velallisen organisaation julkisoikeudelliseen asemaan. |
| --- | --- |

(222)

Komissio päättelee i–v kohdista, että Ranskan lainsäädännön nykytilassa velkoja, joka ei ole saanut saatavastaan maksua 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain menettelyjen avulla, voi saada koko laiminlyödyn saatavansa suuruisen korvauksen vetoamalla valtion vastuuseen, toisin kuin yleisen lainsäädännön selvitystilamenettelyssä, jossa velkojen saama korvaus rajoittuu käytettävissä olevien varojen määrään. Valtion vastuuta käsitellään kuten takausta. Ranskan lainsäädännössä ei rajoiteta sitä millään lailla. Se liittyy luontaisesti velallisen organisaation julkisoikeudelliseen asemaan.

vii)   Selvitys Ranskan ehdotuksesta sopimuksiin sisällytettäväksi lausekkeeksi

| (223) | Jos komissio tekisi päätöksen, ettei valtiontukea ole myönnetty, Ranskan viranomaiset olisivat valmiita laajentamaan ehdotustaan siitä, että takauksen puuttuminen kirjattaisiin kaikkiin saatavia koskeviin sopimuksiin. Ranskan viranomaisten mukaan tällaisen laajennuksen ansiosta voitaisiin estää riski, että valtion ankaraan vastuuseen vedotaan pelkästään La Posten maksukyvyttömyyden perusteella. |
| --- | --- |

(223)

Jos komissio tekisi päätöksen, ettei valtiontukea ole myönnetty, Ranskan viranomaiset olisivat valmiita laajentamaan ehdotustaan siitä, että takauksen puuttuminen kirjattaisiin kaikkiin saatavia koskeviin sopimuksiin. Ranskan viranomaisten mukaan tällaisen laajennuksen ansiosta voitaisiin estää riski, että valtion ankaraan vastuuseen vedotaan pelkästään La Posten maksukyvyttömyyden perusteella.

| (224) | Aluksi komissio haluaa palauttaa mieleen, että johdanto-osan 181 kappaleessa esitetty huomautus koskee ilman muuta myös tätä päätöksen osaa. Toisaalta, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, komissio myöntää, että toimenpide voi rajoittaa sopimuksen allekirjoittaneen velkojan mahdollisuuksia saada korvaus saatavalleen tuomioistuinmenettelyssä. Komissiolla on kuitenkin epäilyksiä tämän ratkaisun pysyvyydestä, koska hyväksytyn riskin poikkeus on oikeuskäytännössä vahvistettu sääntö, joka voi aina muuttua (oikeuskäytännön äkillistä muutosta on mahdoton estää, varsinkin kun oikeuskäytännössä yleistyy valtion ankaraan vastuuseen perustuva järjestelmä). Vastauksena Ranskan viranomaisten huomautuksiin komissio tähdentää, ettei se kiellä Ranskan viranomaisten ehdotuksen vaikutuksia edellä esitettyjen huomioiden perusteella, vaan se korostaa seurauksena olevan sääntelykehyksen epävakaisuutta. |
| --- | --- |

(224)

Aluksi komissio haluaa palauttaa mieleen, että johdanto-osan 181 kappaleessa esitetty huomautus koskee ilman muuta myös tätä päätöksen osaa. Toisaalta, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, komissio myöntää, että toimenpide voi rajoittaa sopimuksen allekirjoittaneen velkojan mahdollisuuksia saada korvaus saatavalleen tuomioistuinmenettelyssä. Komissiolla on kuitenkin epäilyksiä tämän ratkaisun pysyvyydestä, koska hyväksytyn riskin poikkeus on oikeuskäytännössä vahvistettu sääntö, joka voi aina muuttua (oikeuskäytännön äkillistä muutosta on mahdoton estää, varsinkin kun oikeuskäytännössä yleistyy valtion ankaraan vastuuseen perustuva järjestelmä). Vastauksena Ranskan viranomaisten huomautuksiin komissio tähdentää, ettei se kiellä Ranskan viranomaisten ehdotuksen vaikutuksia edellä esitettyjen huomioiden perusteella, vaan se korostaa seurauksena olevan sääntelykehyksen epävakaisuutta.

| (225) | Toisaalta komissio pitää Ranskan viranomaisten ehdotusta riittämättömänä, sillä valtiontakausta voitaisiin käyttää kaikenlaisessa vastuussa, myös muun muassa sopimuksiin perustumattomassa vastuussa ja rikosoikeudellisessa vastuussa, jotka täyttävät tältä osin samat ominaispiirteet. Sopimusteitse on ennalta mahdotonta ilmoittaa velkojille, ettei valtio ole velvollinen maksamaan La Posten velkoja. La Poste voi yleisesti olla velkaa kolmansille erilaisten juridisten mekanismien välityksellä, mikä aiheuttaisi valtiontakauksen käytön maksuvelvollisuuden laiminlyönnin yhteydessä. Jos La Posten pitäisi esimerkiksi sulauttaa itseensä jokin toinen toimija (toinen julkinen laitos), sille siirrettäisiin samassa yhteydessä kyseisen toimijan oikeudet ja velvollisuudet. Jos sen pitäisi tämän jälkeen suorittaa kyseisen toimijan velat kolmansille, missään sopimuksessa tai juridisessa asiakirjassa ei olisi käsitelty sitä, ettei valtio ole velvollinen korvaamaan La Posten velkoja sulautetun toimijan velkojille, koska kukaan ei ole voinut varautua tällaiseen. Julkisen sektorin tiettyjen toimijoiden muutosmekanismin (sulautuminen, sulauttaminen) vaikutuksesta La Postesta voi tulla velallinen kolmansia kohtaan, eikä tällöin voida määrätä valtiontakauksen rajoittamisesta sopimusteitse. Tällaisen lausekkeen sisällyttäminen ”velkojien” kanssa tehtäviin ”sopimuksiin” on siten riittämätöntä, koska se ei kata kaikkia tapauksia. Tällainen sanamuoto voi päästää läpi kolmansien hallussa olevia saatavia, jotka eivät ole aivan heti tunnistettavissa. Vain sovellusalaltaan yleinen säädös, jossa todetaan, ettei valtio ole La Posten takaaja ja jota sovelletaan kaikissa tilanteissa ja kaikenlaisten kolmansien yhteydessä, on riittävä. |
| --- | --- |

(225)

Toisaalta komissio pitää Ranskan viranomaisten ehdotusta riittämättömänä, sillä valtiontakausta voitaisiin käyttää kaikenlaisessa vastuussa, myös muun muassa sopimuksiin perustumattomassa vastuussa ja rikosoikeudellisessa vastuussa, jotka täyttävät tältä osin samat ominaispiirteet. Sopimusteitse on ennalta mahdotonta ilmoittaa velkojille, ettei valtio ole velvollinen maksamaan La Posten velkoja. La Poste voi yleisesti olla velkaa kolmansille erilaisten juridisten mekanismien välityksellä, mikä aiheuttaisi valtiontakauksen käytön maksuvelvollisuuden laiminlyönnin yhteydessä. Jos La Posten pitäisi esimerkiksi sulauttaa itseensä jokin toinen toimija (toinen julkinen laitos), sille siirrettäisiin samassa yhteydessä kyseisen toimijan oikeudet ja velvollisuudet. Jos sen pitäisi tämän jälkeen suorittaa kyseisen toimijan velat kolmansille, missään sopimuksessa tai juridisessa asiakirjassa ei olisi käsitelty sitä, ettei valtio ole velvollinen korvaamaan La Posten velkoja sulautetun toimijan velkojille, koska kukaan ei ole voinut varautua tällaiseen. Julkisen sektorin tiettyjen toimijoiden muutosmekanismin (sulautuminen, sulauttaminen) vaikutuksesta La Postesta voi tulla velallinen kolmansia kohtaan, eikä tällöin voida määrätä valtiontakauksen rajoittamisesta sopimusteitse. Tällaisen lausekkeen sisällyttäminen ”velkojien” kanssa tehtäviin ”sopimuksiin” on siten riittämätöntä, koska se ei kata kaikkia tapauksia. Tällainen sanamuoto voi päästää läpi kolmansien hallussa olevia saatavia, jotka eivät ole aivan heti tunnistettavissa. Vain sovellusalaltaan yleinen säädös, jossa todetaan, ettei valtio ole La Posten takaaja ja jota sovelletaan kaikissa tilanteissa ja kaikenlaisten kolmansien yhteydessä, on riittävä.

| (226) | Siinäkin tapauksessa, että Ranskan ehdotusten oletettaisiin estävän La Posten velkojaa vetoamasta valtion vastuuseen saadakseen maksun saatavastaan (tätä tapausta ei komission mukaan ole tarkistettu), ehdotuksista ei käy selvästi ilmi, mitä La Posten maksukyvyttömyyden yhteydessä tapahtuisi. La Posten velkoja, joka ei ole saanut maksua saatavastaan pyytämällä henkilökohtaisen saatavansa täytäntöönpanoa, voisi nimittäin edelleen toivoa saavansa saatavansa takaisin La Posten kokonaisvaltaisessa velkasaneerauksessa, jonka valtio rahoittaa, kuten jäljempänä tässä päätöksessä osoitetaan. |
| --- | --- |

(226)

Siinäkin tapauksessa, että Ranskan ehdotusten oletettaisiin estävän La Posten velkojaa vetoamasta valtion vastuuseen saadakseen maksun saatavastaan (tätä tapausta ei komission mukaan ole tarkistettu), ehdotuksista ei käy selvästi ilmi, mitä La Posten maksukyvyttömyyden yhteydessä tapahtuisi. La Posten velkoja, joka ei ole saanut maksua saatavastaan pyytämällä henkilökohtaisen saatavansa täytäntöönpanoa, voisi nimittäin edelleen toivoa saavansa saatavansa takaisin La Posten kokonaisvaltaisessa velkasaneerauksessa, jonka valtio rahoittaa, kuten jäljempänä tässä päätöksessä osoitetaan.

4.   Vaikka velkoja ei saisikaan täyttä korvausta, se voi aikaansaada oikeusvaikutuksia vetoamalla oikeutettuun virheeseen, johon se on syyllistynyt saatavan syntyhetkellä olettaessaan, että saatava korvataan joka tapauksessa

| (227) | Todistelu voidaan vahvistaa vilpittömän mielen suojan teorialla (théorie de l’apparence) (101). Vaikka noudatettaisiinkin Ranskan viranomaisten päätelmää, jonka mukaan La Postelle ei ole myönnetty rajoittamatonta takausta sen aseman perusteella – jonka päätelmän komissio torjuu – velkojat voivat edellä selvitettyjen seikkojen perusteella oikeutetusti uskoa, että tällainen takaus on joka tapauksessa olemassa. Vilpittömän mielen suojan teoria vahvistaa viitteiden sarjan yhdenmukaisuuden aikaansaamaa vaikutusta. |
| --- | --- |

(227)

Todistelu voidaan vahvistaa vilpittömän mielen suojan teorialla (théorie de l’apparence) (101). Vaikka noudatettaisiinkin Ranskan viranomaisten päätelmää, jonka mukaan La Postelle ei ole myönnetty rajoittamatonta takausta sen aseman perusteella – jonka päätelmän komissio torjuu – velkojat voivat edellä selvitettyjen seikkojen perusteella oikeutetusti uskoa, että tällainen takaus on joka tapauksessa olemassa. Vilpittömän mielen suojan teoria vahvistaa viitteiden sarjan yhdenmukaisuuden aikaansaamaa vaikutusta.

| (228) | Vilpittömän mielen suojan teorian kannalta tärkeimmät viitteet esitetään seuraavassa:






  — | EPIC-laitoksille myönnetyn valtiontakauksen osalta useat eri säädökset (16 päivänä heinäkuuta 1980 annettu laki ja sen soveltamissäädökset) tai viralliset asiakirjat (talousarvioasiakirjat) antavat velkojan uskoa, että valtio huolehtisi EPIC-laitoksen veloista käteisvarojen loppuessa tai käyttäisi omaa vastuuvelvollisuuttaan; |
| --- | --- | --- |

(228)

Vilpittömän mielen suojan teorian kannalta tärkeimmät viitteet esitetään seuraavassa:

—

EPIC-laitoksille myönnetyn valtiontakauksen osalta useat eri säädökset (16 päivänä heinäkuuta 1980 annettu laki ja sen soveltamissäädökset) tai viralliset asiakirjat (talousarvioasiakirjat) antavat velkojan uskoa, että valtio huolehtisi EPIC-laitoksen veloista käteisvarojen loppuessa tai käyttäisi omaa vastuuvelvollisuuttaan;

| — | se, ettei oikeudellista tilannetta ole selvennetty asian Campoloro ratkaisun jälkeen eikä komission EPIC-laitosten asemasta käynnistämien ensimmäisten menettelyjen päättymisen jälkeen, lisää niin ikään velkojien luottamusta tällaisen takauksen olemassaoloon; |
| --- | --- |

—

se, ettei oikeudellista tilannetta ole selvennetty asian Campoloro ratkaisun jälkeen eikä komission EPIC-laitosten asemasta käynnistämien ensimmäisten menettelyjen päättymisen jälkeen, lisää niin ikään velkojien luottamusta tällaisen takauksen olemassaoloon;

| — | se, ettei EPIC-laitoksen maksukyvyttömyystilanteen vaikutuksia ole selvästi osoitettu, puhuu myös tämän tulkinnan puolesta; |
| --- | --- |

—

se, ettei EPIC-laitoksen maksukyvyttömyystilanteen vaikutuksia ole selvästi osoitettu, puhuu myös tämän tulkinnan puolesta;

| — | myös luottoluokituslaitosten reaktio kuuluu tähän ryhmään, koska kolmannet virheellisesti tai oikeutetusti myöntävät velallisen aseman tärkeyden ja antavat sille arvostelun, jonka ensisijainen tehtävä liittyy rahoitukseen (tämä osoitetaan tämän päätöksen kohdassa 4.1.2.a)). |
| --- | --- |

—

myös luottoluokituslaitosten reaktio kuuluu tähän ryhmään, koska kolmannet virheellisesti tai oikeutetusti myöntävät velallisen aseman tärkeyden ja antavat sille arvostelun, jonka ensisijainen tehtävä liittyy rahoitukseen (tämä osoitetaan tämän päätöksen kohdassa 4.1.2.a)).

| (229) | Asiantuntijansa päätelmien mukaisesti komission kanta on, että vaikka velkoja – kuten Ranskan viranomaiset esittävät – olettaisi virheellisesti, että valtio on velvollinen takaamaan julkisten laitosten ja erityisesti La Posten velat, tämä virhe olisi oikeutettu edellä mainittujen seikkojen perusteella, ja oikeus voisi liittää siihen vaikutuksia. Jollei velkoja poikkeuksellisesti onnistuisi saamaan maksua saatavalleen, se voisi olla yhtä kaikki varma, ettei saatava missään nimessä lakkaa olemasta. |
| --- | --- |

(229)

Asiantuntijansa päätelmien mukaisesti komission kanta on, että vaikka velkoja – kuten Ranskan viranomaiset esittävät – olettaisi virheellisesti, että valtio on velvollinen takaamaan julkisten laitosten ja erityisesti La Posten velat, tämä virhe olisi oikeutettu edellä mainittujen seikkojen perusteella, ja oikeus voisi liittää siihen vaikutuksia. Jollei velkoja poikkeuksellisesti onnistuisi saamaan maksua saatavalleen, se voisi olla yhtä kaikki varma, ettei saatava missään nimessä lakkaa olemasta.

B.   
  Takaus La Posten ja/tai sen velvollisuuksien olemassaolon jatkumisesta

| (230) | Kuten jäljempänä osoitetaan, vaikka velkoja ei saisi kohtuullisessa ajassa ja edellisessä jaksossa kuvattuja menettelyjä käyttämällä maksua saatavalleen, se voi olla varma, ettei saatava lakkaa olemasta. Kun yksityisoikeudellinen yhtiö lakkaa olemasta, sen oikeudet ja velvollisuudet todennäköisesti lakkaavat sen myötä. Yhtiöiden selvitysmenettely ei tarjoa mitään varmuutta saatavien suorittamisesta. Julkisten laitosten tilanne on erilainen. Kuten edellä on osoitettu, maksujen lakkautukseen joutuneita julkisia laitoksia varten ei ole olemassa selvitys- ja kuittausmenettelyä, jonka yhteydessä niiden velat lakkaisivat olemasta. Mikäli julkinen laitos lakkaa olemasta julkisen viranomaisen päätöksellä ja vaikka asiasta ei nimenomaisesti säädetäkään missään säädöksessä, käytäntö ja tietyt hallinto-oikeuden perustavat periaatteet näyttävät osoittavan, että sellaisinaan lakkaavien julkisten laitosten oikeudet ja velvollisuudet siirtyvät aina toisen yksikön tai sellaisen puuttuessa valtion vastuulle. Ei ole olemassa julkisen viranomaisen aloitteesta tapahtuvaa julkisen laitoksen selvitys- ja kuittausmenettelyä, jonka myötä laitoksen oikeudet ja velvollisuudet lakkaisivat olemasta. Tämän perusteella jokainen velkoja on varma, että sille sen saatavan perusteella tulevaa oikeutta voidaan käyttää suhteessa toiseen ja ettei sen saatava siten lakkaa olemasta. |
| --- | --- |

(230)

Kuten jäljempänä osoitetaan, vaikka velkoja ei saisi kohtuullisessa ajassa ja edellisessä jaksossa kuvattuja menettelyjä käyttämällä maksua saatavalleen, se voi olla varma, ettei saatava lakkaa olemasta. Kun yksityisoikeudellinen yhtiö lakkaa olemasta, sen oikeudet ja velvollisuudet todennäköisesti lakkaavat sen myötä. Yhtiöiden selvitysmenettely ei tarjoa mitään varmuutta saatavien suorittamisesta. Julkisten laitosten tilanne on erilainen. Kuten edellä on osoitettu, maksujen lakkautukseen joutuneita julkisia laitoksia varten ei ole olemassa selvitys- ja kuittausmenettelyä, jonka yhteydessä niiden velat lakkaisivat olemasta. Mikäli julkinen laitos lakkaa olemasta julkisen viranomaisen päätöksellä ja vaikka asiasta ei nimenomaisesti säädetäkään missään säädöksessä, käytäntö ja tietyt hallinto-oikeuden perustavat periaatteet näyttävät osoittavan, että sellaisinaan lakkaavien julkisten laitosten oikeudet ja velvollisuudet siirtyvät aina toisen yksikön tai sellaisen puuttuessa valtion vastuulle. Ei ole olemassa julkisen viranomaisen aloitteesta tapahtuvaa julkisen laitoksen selvitys- ja kuittausmenettelyä, jonka myötä laitoksen oikeudet ja velvollisuudet lakkaisivat olemasta. Tämän perusteella jokainen velkoja on varma, että sille sen saatavan perusteella tulevaa oikeutta voidaan käyttää suhteessa toiseen ja ettei sen saatava siten lakkaa olemasta.

| (231) | Tämä todistelu perustuu julkisissa laitoksissa tapahtuneen rakenteellisen kehityksen käytännön tutkimuksiin. Komission asiantuntijan suorittama tutkimus osoittaa, että julkisten laitosten velat siirretään aina toiselle oikeushenkilölle, joka ei voi kieltäytyä niistä. |
| --- | --- |

(231)

Tämä todistelu perustuu julkisissa laitoksissa tapahtuneen rakenteellisen kehityksen käytännön tutkimuksiin. Komission asiantuntijan suorittama tutkimus osoittaa, että julkisten laitosten velat siirretään aina toiselle oikeushenkilölle, joka ei voi kieltäytyä niistä.

| (232) | Komission asiantuntija on erottanut kolme syytä julkisten laitosten lakkauttamiselle (102): laitoksen toimikauden umpeutuminen (1), tehtävän lakkaaminen (2) ja yleisin tapaus, tehtävän siirto, joka edellyttää välttämättä oikeuksien ja velvollisuuksien siirtoa (3). |
| --- | --- |

(232)

Komission asiantuntija on erottanut kolme syytä julkisten laitosten lakkauttamiselle (102): laitoksen toimikauden umpeutuminen (1), tehtävän lakkaaminen (2) ja yleisin tapaus, tehtävän siirto, joka edellyttää välttämättä oikeuksien ja velvollisuuksien siirtoa (3).

a)   Julkiset laitokset, joiden toimikausi umpeutuu

| (233) | Julkisia laitoksia, joiden toimikausi umpeutuu, tavataan erittäin harvoin. Ainoa komission asiantuntijan löytämä esimerkki (103) osoittaa, että julkisen laitoksen oikeudet ja velvollisuudet, siis muun muassa sen velat (jotka on huomioitu nimenomaisesti), siirretään muille julkisoikeudellisille oikeushenkilöille. |
| --- | --- |

(233)

Julkisia laitoksia, joiden toimikausi umpeutuu, tavataan erittäin harvoin. Ainoa komission asiantuntijan löytämä esimerkki (103) osoittaa, että julkisen laitoksen oikeudet ja velvollisuudet, siis muun muassa sen velat (jotka on huomioitu nimenomaisesti), siirretään muille julkisoikeudellisille oikeushenkilöille.

b)   Julkisten laitosten lakkauttaminen niiden tehtävän lakkaamisen myötä

| (234) | Julkisen laitoksen tehtävän lakkaaminen edellyttää lähes aina julkisen palvelun tehtävän lakkaamista sitä ennen. Tämä tarkoittaa, etteivät julkiset viranomaiset enää halua luokitella tiettyä toimintaa yleishyödylliseksi tehtäväksi, josta niiden on huolehdittava tai joka niiden on varmistettava. Suuntauksena on kuitenkin yhä useampien toimintojen luokittelu julkisiksi palveluiksi. Tämä selittää, miksi ilmiö on erittäin harvinainen. |
| --- | --- |

(234)

Julkisen laitoksen tehtävän lakkaaminen edellyttää lähes aina julkisen palvelun tehtävän lakkaamista sitä ennen. Tämä tarkoittaa, etteivät julkiset viranomaiset enää halua luokitella tiettyä toimintaa yleishyödylliseksi tehtäväksi, josta niiden on huolehdittava tai joka niiden on varmistettava. Suuntauksena on kuitenkin yhä useampien toimintojen luokittelu julkisiksi palveluiksi. Tämä selittää, miksi ilmiö on erittäin harvinainen.

| (235) | On kuitenkin tarkasteltava erikseen sellaisten julkisten laitosten tapauksia, jotka eivät harjoita julkisen palvelun tehtävää ja joiden lakkauttaminen tehtävän lakkaamisen myötä ei edellytä julkisen palvelun tehtävän lakkauttamista ennalta. La Poste ei kuulu viimeksi mainittuun luokkaan. Joka tapauksessa tässäkin perustapauksessa käytäntö on osoittanut, että laitosten oikeudet ja velvollisuudet siirtyvät järjestelmällisesti toisen julkisoikeudellisen oikeushenkilön haltuun, useimmiten valtiolle itselleen, kuten komission asiantuntijan (104) S. Carpi-Petit’n tutkimuksen (105) perusteella löytämät lukuisat säädökset ja esimerkit osoittavat. |
| --- | --- |

(235)

On kuitenkin tarkasteltava erikseen sellaisten julkisten laitosten tapauksia, jotka eivät harjoita julkisen palvelun tehtävää ja joiden lakkauttaminen tehtävän lakkaamisen myötä ei edellytä julkisen palvelun tehtävän lakkauttamista ennalta. La Poste ei kuulu viimeksi mainittuun luokkaan. Joka tapauksessa tässäkin perustapauksessa käytäntö on osoittanut, että laitosten oikeudet ja velvollisuudet siirtyvät järjestelmällisesti toisen julkisoikeudellisen oikeushenkilön haltuun, useimmiten valtiolle itselleen, kuten komission asiantuntijan (104) S. Carpi-Petit’n tutkimuksen (105) perusteella löytämät lukuisat säädökset ja esimerkit osoittavat.

c)   Tehtävän siirto, joka edellyttää oikeuksien ja velvollisuuksien siirtoa

| (236) | Julkisen laitoksen tehtävän siirto, johon liittyy oikeuksien ja velvollisuuksien siirto, toiselle toimijalle on yleisin tapaus. Julkisen palvelun jatkuvuuden periaate edellyttää tehtävään varatun omaisuuden siirtoa ja sen seurauksena oikeuksien ja velvollisuuksien siirtoa. |
| --- | --- |

(236)

Julkisen laitoksen tehtävän siirto, johon liittyy oikeuksien ja velvollisuuksien siirto, toiselle toimijalle on yleisin tapaus. Julkisen palvelun jatkuvuuden periaate edellyttää tehtävään varatun omaisuuden siirtoa ja sen seurauksena oikeuksien ja velvollisuuksien siirtoa.

| (237) | Perusperiaatteena näyttää olevan, että kun tehtävää ei lakkauteta, entisen julkisen laitoksen velat siirretään yhteisölle, joka jatkaa tehtävää. |
| --- | --- |

(237)

Perusperiaatteena näyttää olevan, että kun tehtävää ei lakkauteta, entisen julkisen laitoksen velat siirretään yhteisölle, joka jatkaa tehtävää.

| (238) | Useimmiten (106) tehtävä luovutetaan yhdelle yhteisölle, minkä seurauksena omaisuus siirretään kokonaisuudessaan osittamatta. Sama periaate koskee myös tapauksia, joissa omaisuus luovutetaan yksityisoikeudelliselle henkilölle (107). |
| --- | --- |

(238)

Useimmiten (106) tehtävä luovutetaan yhdelle yhteisölle, minkä seurauksena omaisuus siirretään kokonaisuudessaan osittamatta. Sama periaate koskee myös tapauksia, joissa omaisuus luovutetaan yksityisoikeudelliselle henkilölle (107).

| (239) | On olemassa myös omaisuuden ositustapauksia. Nekin ovat osoitus julkisten laitosten oikeuksien ja velvollisuuksien jatkumisesta. |
| --- | --- |

(239)

On olemassa myös omaisuuden ositustapauksia. Nekin ovat osoitus julkisten laitosten oikeuksien ja velvollisuuksien jatkumisesta.

| (240) | ORTF:n omaisuuden, oikeuksien ja velvollisuuksien siirrosta Institut de l’audiovisuel -laitokselle 14 päivänä marraskuuta 1974 annetussa asetuksessa nro 74–947 konkretisoituu ”oletusarvoisen” seuraajayhteisön nimeämisperiaate: 1 §:n mukaan Office de radiodiffusion-télévision française -viraston omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet, joita ei ole siirretty [...] julkiselle yleisradioyhtiölle tai jollekin tässä laissa perustetulle yhtiölle, voidaan siirtää Institut de l’audiovisuel -laitokselle 1 päivästä tammikuuta 1975 pääministerin määräyksellä. |
| --- | --- |

(240)

ORTF:n omaisuuden, oikeuksien ja velvollisuuksien siirrosta Institut de l’audiovisuel -laitokselle 14 päivänä marraskuuta 1974 annetussa asetuksessa nro 74–947 konkretisoituu ”oletusarvoisen” seuraajayhteisön nimeämisperiaate: 1 §:n mukaan Office de radiodiffusion-télévision française -viraston omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet, joita ei ole siirretty [...] julkiselle yleisradioyhtiölle tai jollekin tässä laissa perustetulle yhtiölle, voidaan siirtää Institut de l’audiovisuel -laitokselle 1 päivästä tammikuuta 1975 pääministerin määräyksellä.

| (241) | Tapaukset, joissa omaisuutta siirretään useissa vaiheissa, vahvistavat aiemmin osoitetun suuntauksen (108). |
| --- | --- |

(241)

Tapaukset, joissa omaisuutta siirretään useissa vaiheissa, vahvistavat aiemmin osoitetun suuntauksen (108).

| (242) | Kun julkinen laitos muutetaan osakeyhtiöksi, käytettävissä on monenlaisia menettelyjä:






  — | lakkauttaminen poistamalla: yksinkertaisin tapaus on lakkauttaa laitos poistamalla se, jolloin julkinen laitos purkautuu; |
| --- | --- | --- |

(242)

Kun julkinen laitos muutetaan osakeyhtiöksi, käytettävissä on monenlaisia menettelyjä:

—

lakkauttaminen poistamalla: yksinkertaisin tapaus on lakkauttaa laitos poistamalla se, jolloin julkinen laitos purkautuu;

| — | lakkauttaminen korvaamalla: B. Plessixin mukaan (109) lakkauttamisessa korvaamalla julkinen laitos poistetaan ja luodaan uusi oikeushenkilö, jolle puretun laitoksen sääntömääräinen tehtävä siirretään. Toisin sanoen uusi oikeushenkilö tulee puretun julkisen laitoksen sijaan oikeuksien ja velvollisuuksien osalta; uusi oikeushenkilö toimii lakkautetun laitoksen seuraajana sen tehtävissä. |
| --- | --- |

—

lakkauttaminen korvaamalla: B. Plessixin mukaan (109) lakkauttamisessa korvaamalla julkinen laitos poistetaan ja luodaan uusi oikeushenkilö, jolle puretun laitoksen sääntömääräinen tehtävä siirretään. Toisin sanoen uusi oikeushenkilö tulee puretun julkisen laitoksen sijaan oikeuksien ja velvollisuuksien osalta; uusi oikeushenkilö toimii lakkautetun laitoksen seuraajana sen tehtävissä.

| — | muutos ilman poistoa: poistaminen ilman poistoa tai ilman lakkauttamista perustuu muutetun oikeushenkilön jatkuvuuteen. |
| --- | --- |

—

muutos ilman poistoa: poistaminen ilman poistoa tai ilman lakkauttamista perustuu muutetun oikeushenkilön jatkuvuuteen.

| (243) | Lainsäätäjä on viime vuosina sitoutunut lakkauttamiseen ilman poistoa. Ensimmäisten muutosten ja erityisesti France Télécomin yhteydessä lainsäätäjä suorittaa ensin EPIC-laitoksen poiston ja siirtää sen jälkeen kaiken sen omaisuuden, oikeudet ja velvollisuudet uudelle oikeushenkilölle, josta tehdään yksityisoikeudellinen yhtiö (110). Tämän jälkeisissä operaatioissa lainsäätäjä muuttaa ainoastaan yhtiömuotoa perustamatta uutta oikeushenkilöä. Tällöin EPIC-laitoksen omaisuutta, oikeuksia ja velvollisuuksia ei siirretä eikä sen toimintaa lopeteta, vaan lainsäätäjä huolehtii oikeudellisesta jatkuvuudesta. Tästä ovat todisteina esimerkiksi julkisesta sähkö- ja kaasuhuollosta sekä sähkö- ja kaasuyrityksistä 9 päivänä elokuuta 2004 annetun lain nro 2004–803 25 §:n käsitteistö: muuntamiseen yhtiöiksi Electricité de France ja Gaz de France ei liity uusien oikeushenkilöiden perustamista eikä toiminnan lakkaamista. Yhtiöiden Electricité de France ja Gaz de France kaikenlainen omaisuus, oikeudet, velvollisuudet, sopimukset ja luvat niin Ranskassa kuin Ranskan ulkopuolellakin ovat samat kuin kummallakin julkisella laitoksella niiden yhtiömuodon muutoshetkellä. Tämä muutos ei millään tavoin mahdollista tämän omaisuuden, oikeuksien, velvollisuuksien, sopimusten ja lupien kyseenalaistamista eikä varsinkaan vaikuta mitenkään Electricité de Francen, Gaz de Francen kolmansien kanssa tekemiin sopimuksiin [...]. Tämän muutoksen aiheuttamista tapahtumista ei kanneta minkäänlaisia maksuja, veroja tai käyttömaksuja (111). |
| --- | --- |

(243)

Lainsäätäjä on viime vuosina sitoutunut lakkauttamiseen ilman poistoa. Ensimmäisten muutosten ja erityisesti France Télécomin yhteydessä lainsäätäjä suorittaa ensin EPIC-laitoksen poiston ja siirtää sen jälkeen kaiken sen omaisuuden, oikeudet ja velvollisuudet uudelle oikeushenkilölle, josta tehdään yksityisoikeudellinen yhtiö (110). Tämän jälkeisissä operaatioissa lainsäätäjä muuttaa ainoastaan yhtiömuotoa perustamatta uutta oikeushenkilöä. Tällöin EPIC-laitoksen omaisuutta, oikeuksia ja velvollisuuksia ei siirretä eikä sen toimintaa lopeteta, vaan lainsäätäjä huolehtii oikeudellisesta jatkuvuudesta. Tästä ovat todisteina esimerkiksi julkisesta sähkö- ja kaasuhuollosta sekä sähkö- ja kaasuyrityksistä 9 päivänä elokuuta 2004 annetun lain nro 2004–803 25 §:n käsitteistö: muuntamiseen yhtiöiksi Electricité de France ja Gaz de France ei liity uusien oikeushenkilöiden perustamista eikä toiminnan lakkaamista. Yhtiöiden Electricité de France ja Gaz de France kaikenlainen omaisuus, oikeudet, velvollisuudet, sopimukset ja luvat niin Ranskassa kuin Ranskan ulkopuolellakin ovat samat kuin kummallakin julkisella laitoksella niiden yhtiömuodon muutoshetkellä. Tämä muutos ei millään tavoin mahdollista tämän omaisuuden, oikeuksien, velvollisuuksien, sopimusten ja lupien kyseenalaistamista eikä varsinkaan vaikuta mitenkään Electricité de Francen, Gaz de Francen kolmansien kanssa tekemiin sopimuksiin [...]. Tämän muutoksen aiheuttamista tapahtumista ei kanneta minkäänlaisia maksuja, veroja tai käyttömaksuja (111).

| (244) | Asiantuntijansa tavoin komissio katsoo, että julkisten laitosten erilaisista lakkautustapauksista voidaan tehdä seuraavat päätelmät:






  — | vaikkei olekaan olemassa yleistä oikeudellista järjestelyä, jolla julkisten laitosten lakkauttaminen olisi järjestetty, käytäntö on osoittanut, että säädöstekstissä järjestetään aina lakkautettavan laitoksen oikeuksien ja velvollisuuksien siirto joko valtiolle tai oikeushenkilölle, joka jatkaa laitoksen tehtävää. Komission tietojen mukaan velkojen lakkaamisen vahvistavista säädöksistä ei ole esimerkkejä; |
| --- | --- | --- |

(244)

Asiantuntijansa tavoin komissio katsoo, että julkisten laitosten erilaisista lakkautustapauksista voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

—

vaikkei olekaan olemassa yleistä oikeudellista järjestelyä, jolla julkisten laitosten lakkauttaminen olisi järjestetty, käytäntö on osoittanut, että säädöstekstissä järjestetään aina lakkautettavan laitoksen oikeuksien ja velvollisuuksien siirto joko valtiolle tai oikeushenkilölle, joka jatkaa laitoksen tehtävää. Komission tietojen mukaan velkojen lakkaamisen vahvistavista säädöksistä ei ole esimerkkejä;

| — | siirron kohteena ovat ”oikeudet ja velvollisuudet”, joista juuri velvollisuuksien käsite viittaa selvästi velkoihin. Eräissä teksteissä käytetään moniselitteisempää käsitettä ”omaisuus” (patrimoine). Cornun juridisen sanakirjan mukaan (112) omaisuudella tarkoitetaan yhden henkilön omaisuuden ja velvollisuuksien kokonaisuutta (eli rahana arvioitavissa olevia oikeuksia ja rasitteita); tähän määritelmään sisältyisivät myös velat. Ainoassa esimerkissä, jossa on kyse julkisen laitoksen lakkaamisesta sellaisenaan, järjestetään joka tapauksessa suoraan ”velkojen” siirto; |
| --- | --- |

—

siirron kohteena ovat ”oikeudet ja velvollisuudet”, joista juuri velvollisuuksien käsite viittaa selvästi velkoihin. Eräissä teksteissä käytetään moniselitteisempää käsitettä ”omaisuus” (patrimoine). Cornun juridisen sanakirjan mukaan (112) omaisuudella tarkoitetaan yhden henkilön omaisuuden ja velvollisuuksien kokonaisuutta (eli rahana arvioitavissa olevia oikeuksia ja rasitteita); tähän määritelmään sisältyisivät myös velat. Ainoassa esimerkissä, jossa on kyse julkisen laitoksen lakkaamisesta sellaisenaan, järjestetään joka tapauksessa suoraan ”velkojen” siirto;

| — | silloinkin kun tehtävä käytännössä lakkaa, toinen yhteisö ottaa haltuunsa laitoksen oikeudet ja velvollisuudet; |
| --- | --- |

—

silloinkin kun tehtävä käytännössä lakkaa, toinen yhteisö ottaa haltuunsa laitoksen oikeudet ja velvollisuudet;

| — | kuvattu käytäntö on 18 päivänä heinäkuuta 2002 annetun kodifioivan ohjeen nro 02–060-M95 sekä kansallisten julkisten laitosten perustamiseen, muuttamiseen ja lakkauttamiseen liittyviä rahoitusjärjestelyjä koskevan ohjeen mukaista. Vaikka nämä säädökset koskevatkin ainoastaan sellaisia laitoksia, joilla on julkinen kirjanpitäjä – jollainen La Poste ei ole – niissä vahvistetaan käytännön havainnot: selvitetyn EPIC-laitoksen oikeudet ja velvollisuudet palautuvat joko valtiolle tai laitoksen tehtävää jatkavalle oikeushenkilölle. |
| --- | --- |

—

kuvattu käytäntö on 18 päivänä heinäkuuta 2002 annetun kodifioivan ohjeen nro 02–060-M95 sekä kansallisten julkisten laitosten perustamiseen, muuttamiseen ja lakkauttamiseen liittyviä rahoitusjärjestelyjä koskevan ohjeen mukaista. Vaikka nämä säädökset koskevatkin ainoastaan sellaisia laitoksia, joilla on julkinen kirjanpitäjä – jollainen La Poste ei ole – niissä vahvistetaan käytännön havainnot: selvitetyn EPIC-laitoksen oikeudet ja velvollisuudet palautuvat joko valtiolle tai laitoksen tehtävää jatkavalle oikeushenkilölle.

| (245) | Komissio katsoo näiden selvitysten osoittavan, että tällaisen julkisen laitoksen velkoja voi luottaa varmasti siihen, ettei sen saatava lakkaa laitoksen lakkaamisen myötä. |
| --- | --- |

(245)

Komissio katsoo näiden selvitysten osoittavan, että tällaisen julkisen laitoksen velkoja voi luottaa varmasti siihen, ettei sen saatava lakkaa laitoksen lakkaamisen myötä.

| (246) | Todistelu ei olisi kattava, ellei samalla tarkasteltaisi, voiko seuraaja samalla tavoin kuin yksityisoikeudellisten pesien yhteydessä kieltäytyä ”perinnöstä” esimerkiksi siksi, että velat ovat liian suuret. Vaikuttaa siltä, että mahdollisuus perinnöstä kieltäytymiseen on hallinto-oikeudessa erittäin suppea. |
| --- | --- |

(246)

Todistelu ei olisi kattava, ellei samalla tarkasteltaisi, voiko seuraaja samalla tavoin kuin yksityisoikeudellisten pesien yhteydessä kieltäytyä ”perinnöstä” esimerkiksi siksi, että velat ovat liian suuret. Vaikuttaa siltä, että mahdollisuus perinnöstä kieltäytymiseen on hallinto-oikeudessa erittäin suppea.

| (247) | S. Carpi-Petit (113) toteaa seuraavaa: toisin kuin siviilioikeudessa, jossa kaikilla perillisillä on mahdollisuus [tähän] vaihtoehtoon, valinnan mahdollisuus ei ole yleinen hallinto-oikeudellinen periaate seuraajia koskevissa asioissa. Mahdollisuus on tarjottu vain eräille seuraajille suoritetun operaation luonteen mukaan. Esimerkiksi sellaisinaan tapahtuvien lakkautusten aiheuttamat periytymiset eivät ole valinnaisia. Korvausten yhteydessä valinnaisuus riippuu siitä, onko perittävä ollut olemassa aiemmin. S. Carpi-Petit päättelee perinpohjaisen tutkimuksensa perusteella, että sellaisinaan tapahtuvien lakkautusten yhteydessä myös hallinto-oikeudellisesti on sovellettava periaatetta, jonka mukaan valtiolla ei ole valinnan mahdollisuutta. Tämä tarkoittaa, että valinnaisuuden olemassaoloa tai puuttumista selvitettäessä yksinkertaisin tapaus on varmasti sellainen, jossa kansallinen julkinen laitos lakkautetaan eikä sen tehtävää enää hoideta. Tässä tapauksessa saajana on aina valtio. Jos se kieltäytyy lakkautetun julkisen laitoksen jälkeensä jättämästä omaisuudesta, omaisuus jää pakostakin vaille haltijaa, mikä on estetty. Perinnöstä huolehtimista ei myöskään voida määrätä johonkin toiseen omaisuuteen liittyväksi tehtäväksi. Valintamahdollisuutta ei siis ole, jos kansallinen julkinen laitos lakkautetaan sellaisenaan. |
| --- | --- |

(247)

S. Carpi-Petit (113) toteaa seuraavaa: toisin kuin siviilioikeudessa, jossa kaikilla perillisillä on mahdollisuus [tähän] vaihtoehtoon, valinnan mahdollisuus ei ole yleinen hallinto-oikeudellinen periaate seuraajia koskevissa asioissa. Mahdollisuus on tarjottu vain eräille seuraajille suoritetun operaation luonteen mukaan. Esimerkiksi sellaisinaan tapahtuvien lakkautusten aiheuttamat periytymiset eivät ole valinnaisia. Korvausten yhteydessä valinnaisuus riippuu siitä, onko perittävä ollut olemassa aiemmin. S. Carpi-Petit päättelee perinpohjaisen tutkimuksensa perusteella, että sellaisinaan tapahtuvien lakkautusten yhteydessä myös hallinto-oikeudellisesti on sovellettava periaatetta, jonka mukaan valtiolla ei ole valinnan mahdollisuutta. Tämä tarkoittaa, että valinnaisuuden olemassaoloa tai puuttumista selvitettäessä yksinkertaisin tapaus on varmasti sellainen, jossa kansallinen julkinen laitos lakkautetaan eikä sen tehtävää enää hoideta. Tässä tapauksessa saajana on aina valtio. Jos se kieltäytyy lakkautetun julkisen laitoksen jälkeensä jättämästä omaisuudesta, omaisuus jää pakostakin vaille haltijaa, mikä on estetty. Perinnöstä huolehtimista ei myöskään voida määrätä johonkin toiseen omaisuuteen liittyväksi tehtäväksi. Valintamahdollisuutta ei siis ole, jos kansallinen julkinen laitos lakkautetaan sellaisenaan.

| (248) | Kun tehtävä korvataan, hallinto-oikeudellisissa seuraajia koskevissa asioissa erotetaan kahdenlaisia korvaamistapauksia. Ensimmäisessä tapauksessa oikeushenkilö, joka korvaa luonnollisen henkilön eli perittävän, perustetaan tätä tehtävää varten. Oikeushenkilö on tällöin perinnön yleisjälkisäädöksen saaja. Tämän perusteella vaikuttaa luonnolliselta, että valinnanmahdollisuus on estetty. |
| --- | --- |

(248)

Kun tehtävä korvataan, hallinto-oikeudellisissa seuraajia koskevissa asioissa erotetaan kahdenlaisia korvaamistapauksia. Ensimmäisessä tapauksessa oikeushenkilö, joka korvaa luonnollisen henkilön eli perittävän, perustetaan tätä tehtävää varten. Oikeushenkilö on tällöin perinnön yleisjälkisäädöksen saaja. Tämän perusteella vaikuttaa luonnolliselta, että valinnanmahdollisuus on estetty.

| (249) | Komission asiantuntija huomauttaa, että tähän päättelyyn voidaan esittää tehtävän lakkauttamisen myötä sellaisenaan lakkautettavien julkisten laitosten yhteydessä vastaväite siitä, että vaikka valtio ei voi kieltäytyä omaisuudesta, se ei välttämättä tarkoita, että se ei voi kieltäytyä veloista. Näyttää kuitenkin siltä, että julkisoikeudellisten henkilöiden yhteydessä perinnöstä kieltäytymisen mahdollisuus perustuu pääasiassa julkisten laitosten julkisoikeudelliseen asemaan eikä siihen, ettei omaisuutta voida jättää vaille haltijaa. |
| --- | --- |

(249)

Komission asiantuntija huomauttaa, että tähän päättelyyn voidaan esittää tehtävän lakkauttamisen myötä sellaisenaan lakkautettavien julkisten laitosten yhteydessä vastaväite siitä, että vaikka valtio ei voi kieltäytyä omaisuudesta, se ei välttämättä tarkoita, että se ei voi kieltäytyä veloista. Näyttää kuitenkin siltä, että julkisoikeudellisten henkilöiden yhteydessä perinnöstä kieltäytymisen mahdollisuus perustuu pääasiassa julkisten laitosten julkisoikeudelliseen asemaan eikä siihen, ettei omaisuutta voida jättää vaille haltijaa.

| (250) | Asiantuntijansa tavoin komissio päättelee, että julkisten laitosten velat siirretään käytännössä aina toiselle julkisoikeudelliselle oikeushenkilölle, jos tehtävää suorittanut julkinen laitos lakkautetaan. Näiden julkisten laitosten, joihin La Poste kuuluu, velkojat ovat tämän seikan vuoksi varmoja siitä, etteivät niiden suorittamat jääneet saamiset lakkaa. |
| --- | --- |

(250)

Asiantuntijansa tavoin komissio päättelee, että julkisten laitosten velat siirretään käytännössä aina toiselle julkisoikeudelliselle oikeushenkilölle, jos tehtävää suorittanut julkinen laitos lakkautetaan. Näiden julkisten laitosten, joihin La Poste kuuluu, velkojat ovat tämän seikan vuoksi varmoja siitä, etteivät niiden suorittamat jääneet saamiset lakkaa.

C.   
  Päätelmä La Posten valtiontakauksen olemassaolosta

| (251) | Niiden seikkojen perusteella, jotka on esitetty La Posten yksittäisten saatavien takaisinmaksua ja velvollisuuksien olemassaolon jatkumista koskevan takauksen olemassaolon osoittamiseksi, komission päätelmä on, että






  — | La Posten velkojat eivät kohtaa niitä tavanomaisia yksityisoikeudessa ja julkisoikeudessa asetettuja esteitä, jotka voivat estää saatavan suorituksen; |
| --- | --- | --- |

(251)

Niiden seikkojen perusteella, jotka on esitetty La Posten yksittäisten saatavien takaisinmaksua ja velvollisuuksien olemassaolon jatkumista koskevan takauksen olemassaolon osoittamiseksi, komission päätelmä on, että

—

La Posten velkojat eivät kohtaa niitä tavanomaisia yksityisoikeudessa ja julkisoikeudessa asetettuja esteitä, jotka voivat estää saatavan suorituksen;

| — | La Posten velkojat voivat käyttää saataviensa perimiseksi erityisiä menettelyjä, jotka antavat valtiolle luvan pakottaa velallisen yhteisön maksamaan saatavan ja tarvittaessa mahdollisuuden kasvattaa La Posten varoja saatavan maksamista varten; |
| --- | --- |

—

La Posten velkojat voivat käyttää saataviensa perimiseksi erityisiä menettelyjä, jotka antavat valtiolle luvan pakottaa velallisen yhteisön maksamaan saatavan ja tarvittaessa mahdollisuuden kasvattaa La Posten varoja saatavan maksamista varten;

| — | Ranskan lainsäädännössä ei missään vaiheessa anneta ymmärtää La Posten velkojille, että La Poste voisi joutua lopullisesti tilanteeseen, jossa sen maksuvalmius ei ole riittävä; |
| --- | --- |

—

Ranskan lainsäädännössä ei missään vaiheessa anneta ymmärtää La Posten velkojille, että La Poste voisi joutua lopullisesti tilanteeseen, jossa sen maksuvalmius ei ole riittävä;

| — | maksuvalmiuden riittämättömyyden varalta talousarvioon liittyvissä asiakirjoissa todetaan, että valtio voisi myöntää poikkeuksellista valtiontukea julkisen sektorin yhteisöille, joihin La Poste kuuluu; |
| --- | --- |

—

maksuvalmiuden riittämättömyyden varalta talousarvioon liittyvissä asiakirjoissa todetaan, että valtio voisi myöntää poikkeuksellista valtiontukea julkisen sektorin yhteisöille, joihin La Poste kuuluu;

| — | jos edellä kuvatut menettelyt eivät anna velkojalle mahdollisuutta saada korvaus saatavalleen, velkoja voi vedota valtion vastuuseen saadakseen täysimääräisen maksun saatavalleen; |
| --- | --- |

—

jos edellä kuvatut menettelyt eivät anna velkojalle mahdollisuutta saada korvaus saatavalleen, velkoja voi vedota valtion vastuuseen saadakseen täysimääräisen maksun saatavalleen;

| — | jos edellä käsitellyt toimet kestävät ajallisesti pitkään, velkoja voi olla varma, ettei velkojan saatava lakkaa, vaikka La Postessa tapahtuisikin organisaatiomuutoksia, kuten käytännössä on todettu. |
| --- | --- |

—

jos edellä käsitellyt toimet kestävät ajallisesti pitkään, velkoja voi olla varma, ettei velkojan saatava lakkaa, vaikka La Postessa tapahtuisikin organisaatiomuutoksia, kuten käytännössä on todettu.

| (252) | Nämä erityispiirteet liittyvät luontaisesti La Posten julkisen laitoksen asemaan. |
| --- | --- |

(252)

Nämä erityispiirteet liittyvät luontaisesti La Posten julkisen laitoksen asemaan.

| (253) | Edellä kuvatut menettelyt merkitsevät, että valtio toimii viime kädessä takaajana. Voidaan siis oikeutetusti päätellä, että La Postella on Ranskan valtion rajoittamaton takaus, joka perustuu La Posten julkisen laitoksen asemaan. |
| --- | --- |

(253)

Edellä kuvatut menettelyt merkitsevät, että valtio toimii viime kädessä takaajana. Voidaan siis oikeutetusti päätellä, että La Postella on Ranskan valtion rajoittamaton takaus, joka perustuu La Posten julkisen laitoksen asemaan.

| (254) | La Postelle myönnetty rajoittamaton valtiontakaus aiheuttaa takauksia koskevan vuoden 2008 tiedonannon 2.1 kohdassa tarkoitetun valtion varojen siirron (114). La Poste ei maksa tästä takauksesta mitään takausmaksua, jolloin valtio luopuu takaukseen normaalisti liitettävästä korvauksesta. Toisaalta takaus muodostaa valtion varoihin kohdistuvan mahdollisen tulevan sitoumuksen riskin, koska valtio voi joutua maksamaan La Posten velat (115). |
| --- | --- |

(254)

La Postelle myönnetty rajoittamaton valtiontakaus aiheuttaa takauksia koskevan vuoden 2008 tiedonannon 2.1 kohdassa tarkoitetun valtion varojen siirron (114). La Poste ei maksa tästä takauksesta mitään takausmaksua, jolloin valtio luopuu takaukseen normaalisti liitettävästä korvauksesta. Toisaalta takaus muodostaa valtion varoihin kohdistuvan mahdollisen tulevan sitoumuksen riskin, koska valtio voi joutua maksamaan La Posten velat (115).

| (255) | La Postelle myönnetty rajoittamaton valtiontakaus on katsottava valtion toimenpiteeksi, koska se johtuu yhdistelmästä, johon liittyvät La Posten julkisoikeudellinen asema, jäsenvaltion lainsäädännön periaatteet ja kaksi lainsäädäntötointa eli 25 päivänä tammikuuta 1985 annettu laki, josta on tullut kauppalaki, ja 16 päivänä heinäkuuta 1980 annettu laki sekä sen soveltamissäädökset. |
| --- | --- |

(255)

La Postelle myönnetty rajoittamaton valtiontakaus on katsottava valtion toimenpiteeksi, koska se johtuu yhdistelmästä, johon liittyvät La Posten julkisoikeudellinen asema, jäsenvaltion lainsäädännön periaatteet ja kaksi lainsäädäntötointa eli 25 päivänä tammikuuta 1985 annettu laki, josta on tullut kauppalaki, ja 16 päivänä heinäkuuta 1980 annettu laki sekä sen soveltamissäädökset.

4.1.2   VALIKOIVAN EDUN OLEMASSAOLO

| (256) | Takaus on valtion tuen olennainen tekijä, ja sen ansiosta La Poste hyötyy edullisemmista rahoitusehdoista kuin sille olisi myönnetty pelkästään sen omien ansioiden perusteella (a). Takauksen rajoittamattomuuden vuoksi ei ole mahdollista laskea markkinahintaista takausmaksua, joka La Posten pitäisi maksaa valtiolle, joten Ranskan viranomaisten ehdottamaa takaisinluovutusjärjestelyä ei voida soveltaa (b). La Posten implisiittisen valtiontakauksen ansiosta saamat edullisemmat rahoitusehdot ovat valikoiva etu (c). |
| --- | --- |

(256)

Takaus on valtion tuen olennainen tekijä, ja sen ansiosta La Poste hyötyy edullisemmista rahoitusehdoista kuin sille olisi myönnetty pelkästään sen omien ansioiden perusteella (a). Takauksen rajoittamattomuuden vuoksi ei ole mahdollista laskea markkinahintaista takausmaksua, joka La Posten pitäisi maksaa valtiolle, joten Ranskan viranomaisten ehdottamaa takaisinluovutusjärjestelyä ei voida soveltaa (b). La Posten implisiittisen valtiontakauksen ansiosta saamat edullisemmat rahoitusehdot ovat valikoiva etu (c).

a)   Takaus on valtion tuen olennainen tekijä, ja sen ansiosta La Poste hyötyy edullisemmista rahoitusehdoista kuin pelkästään sen omien ansioiden perusteella

1.   Rahoitusehdot vahvistetaan muun muassa luottoluokituksen perusteella

| (257) | Rahoitusehdot vahvistetaan muun muassa luottoluokituksen (116) perusteella: Mitä alemmaksi yrityksen luokitus laskee maksukyvyttömyyden riskin kasvaessa, sitä suuremman korvauksen sijoittaja vaatii. Sitä vastoin yritys, jonka maksukyvyttömyysriski on hyvin pieni, saa lainaa erityisen edullisin ehdoin. |
| --- | --- |

(257)

Rahoitusehdot vahvistetaan muun muassa luottoluokituksen (116) perusteella: Mitä alemmaksi yrityksen luokitus laskee maksukyvyttömyyden riskin kasvaessa, sitä suuremman korvauksen sijoittaja vaatii. Sitä vastoin yritys, jonka maksukyvyttömyysriski on hyvin pieni, saa lainaa erityisen edullisin ehdoin.

2.   Ranskan viranomaisten väitteiden vastaisesti luottoluokituslaitokset katsovat, että takaus on La Posten saaman valtiontuen ratkaiseva tekijä, jonka ansiosta La Posten luottoluokitus on parempi kuin pelkästään La Posten omien ansioiden perusteella

i)   Takaus vaikuttaa valtion La Postelle antaman tuen olennaisena osana La Posten luottoluokitukseen

(α)   Luottoluokituslaitosten (117) selvitykset, jotka liittyvät La Postelle myönnetyn valtiontakauksen olemassaoloon

| (258) | Standard and Poor’s selvittää valtiontuen vaikutusta postioperaattoreiden luottoluokituksiin 22 päivänä marraskuuta 2004 päivätyssä tutkimuksessaan. Tutkimuksen mukaan La Posten oikeudellinen asema, joka varmistaa sille viime kädessä valtion takauksen, antaa La Posten velvollisuuksille sääntömääräisen Ranskan tasavallan valtiontakauksen (118). |
| --- | --- |

(258)

Standard and Poor’s selvittää valtiontuen vaikutusta postioperaattoreiden luottoluokituksiin 22 päivänä marraskuuta 2004 päivätyssä tutkimuksessaan. Tutkimuksen mukaan La Posten oikeudellinen asema, joka varmistaa sille viime kädessä valtion takauksen, antaa La Posten velvollisuuksille sääntömääräisen Ranskan tasavallan valtiontakauksen (118).

| (259) | Standard and Poor’s vahvisti 3 päivänä huhtikuuta 2007 päätelmänsä, jonka mukaan julkisen laitoksen asema antaa La Postelle viime kädessä Ranskan valtion takauksen, vaikka takaus ei olekaan välitön ja eksplisiittinen, mikä näkyy La Posten ja Ranskan tasavallan luottoluokituksen eroissa (119). |
| --- | --- |

(259)

Standard and Poor’s vahvisti 3 päivänä huhtikuuta 2007 päätelmänsä, jonka mukaan julkisen laitoksen asema antaa La Postelle viime kädessä Ranskan valtion takauksen, vaikka takaus ei olekaan välitön ja eksplisiittinen, mikä näkyy La Posten ja Ranskan tasavallan luottoluokituksen eroissa (119).

| (260) | Toinen alan merkittävimpiin kuuluva luottoluokituslaitos, Fitch, huomautti 31 päivänä maaliskuuta 2006, kun se vahvisti La Postelle annetun luokituksen AAA, että La Poste on julkisoikeudellinen konserni, jolle on myönnetty Ranskan valtion takaus. |
| --- | --- |

(260)

Toinen alan merkittävimpiin kuuluva luottoluokituslaitos, Fitch, huomautti 31 päivänä maaliskuuta 2006, kun se vahvisti La Postelle annetun luokituksen AAA, että La Poste on julkisoikeudellinen konserni, jolle on myönnetty Ranskan valtion takaus.

| (261) | Fitch kuitenkin alensi La Posten luokitusta 17 päivänä huhtikuuta 2008 tasolle AA perustellen päätöstään sillä, että La Posten julkisen operaattorin asema ei ole enää peruste sille, että sen luottoluokitus on automaattisesti sama kuin valtiolla. Vaikka Fitch huomauttaakin, ettei se edellytä implisiittisen valtiontakauksen olemassaoloa, se toteaa silti, että sääntömääräinen velvollisuus, joka valtiolla on vastata La Posten sitoumuksista, on edelleen olemassa. Tältä osin komissio muistuttaa, että unionin lainsäädännön kannalta sillä ei ole juurikaan merkitystä, perustuuko valtion velvollisuus vastata La Posten sitoumuksista kansallisessa lainsäädännössä säädetyksi takaukseksi kutsuttuun velvollisuuteen vai pelkästään sääntömääräiseen velvollisuuteen. Kummassakin tapauksessa on unionin lainsäädännön kannalta kyse valtiontakauksesta (vrt. takauksia koskeva vuoden 2008 tiedonanto, jossa todetaan, että julkisoikeudelliset takaukset voivat liittyä sellaisenaan yrityksen oikeudelliseen muotoon ja edellyttää, että valtio kattaa tappiot (120). |
| --- | --- |

(261)

Fitch kuitenkin alensi La Posten luokitusta 17 päivänä huhtikuuta 2008 tasolle AA perustellen päätöstään sillä, että La Posten julkisen operaattorin asema ei ole enää peruste sille, että sen luottoluokitus on automaattisesti sama kuin valtiolla. Vaikka Fitch huomauttaakin, ettei se edellytä implisiittisen valtiontakauksen olemassaoloa, se toteaa silti, että sääntömääräinen velvollisuus, joka valtiolla on vastata La Posten sitoumuksista, on edelleen olemassa. Tältä osin komissio muistuttaa, että unionin lainsäädännön kannalta sillä ei ole juurikaan merkitystä, perustuuko valtion velvollisuus vastata La Posten sitoumuksista kansallisessa lainsäädännössä säädetyksi takaukseksi kutsuttuun velvollisuuteen vai pelkästään sääntömääräiseen velvollisuuteen. Kummassakin tapauksessa on unionin lainsäädännön kannalta kyse valtiontakauksesta (vrt. takauksia koskeva vuoden 2008 tiedonanto, jossa todetaan, että julkisoikeudelliset takaukset voivat liittyä sellaisenaan yrityksen oikeudelliseen muotoon ja edellyttää, että valtio kattaa tappiot (120).

| (262) | Fitch totesi 4 päivänä syyskuuta 2009 seuraavaa (121): Kuten luottoluokituslaitos ilmoitti alentaessaan LP:n luokituksen tasolta AAA tasolle AA vuonna 2008, se ei tunnusta LP:lle myönnettyä implisiittistä valtiontukea maksuvalmiuden osalta. Vuodesta 2006 lähtien valtiontuen mekanismeja on nimittäin voitu käyttää ainoastaan siinä tapauksessa, että maksuvalmiustarpeet ovat EU:n kilpailusääntöjen mukaiset; tästä johtuen LP:n julkisen operaattorin asema ei ole enää peruste sille, että sen luottoluokitus on automaattisesti sama kuin valtion. Mahdollisuus käyttää valtionkassan ennakoita maksukyvyttömyyskriisin yhteydessä ei siten ole enää varmaa, mikä voi hidastaa huomattavasti valtion tukea tarpeen tullen. Fitch katsoo siis, ettei maksukyvyttömyystakausta ole enää voitu käyttää vuodesta 2006 lähtien, koska se ei täytä EU:n kilpailusääntöjä. Tämä vahvistaa, että kyseinen luokituslaitos katsoo takauksen olleen olemassa ja käytettävissä ennen kyseistä päivämäärää. Fitch pitää ratkaisevan tärkeänä 26 päivänä helmikuuta 2006 päivättyä komission kirjettä, jossa se ilmoitti Ranskalle rajoittamattoman valtiontakauksen olemassaoloa koskevat alustavat päätelmänsä (122). Fitch ei kuitenkaan ota huomioon sitä, että tässä kirjeessään komissio katsoi takauksen voimassa olevaksi tueksi ja että 26 päivänä helmikuuta 2006 päivätty kirje sisältää ainoastaan alustavan arvion takauksen olemassaolosta eikä siten ole velvoittava, mikä ei kuitenkaan estä sen täytäntöönpanoa tarvittaessa. Jos takaus siis oli olemassa ennen vuotta 2006, sen olemassaolo ja käyttömahdollisuus eivät mitätöityneet 26 päivänä helmikuuta 2006 päivätyn komission kirjeen johdosta. Tämä olisi mahdollista vain, jos Ranska itse kumoaisi takauksen tai jos komissio kumoaisi sen oikeusvaikutuksiltaan velvoittavan säädöksen nojalla. Vaikka Fitch katsookin virheellisesti, että komission kirje on aiheuttanut takauksen mitätöitymisen, se tunnustaa silti edelleen poikkeuksellisen tuen tason, jota LP voi saada toimeksiantajaltaan ja joka sille suurella todennäköisyydellä tarvittaessa annetaan. |
| --- | --- |

(262)

Fitch totesi 4 päivänä syyskuuta 2009 seuraavaa (121): Kuten luottoluokituslaitos ilmoitti alentaessaan LP:n luokituksen tasolta AAA tasolle AA vuonna 2008, se ei tunnusta LP:lle myönnettyä implisiittistä valtiontukea maksuvalmiuden osalta. Vuodesta 2006 lähtien valtiontuen mekanismeja on nimittäin voitu käyttää ainoastaan siinä tapauksessa, että maksuvalmiustarpeet ovat EU:n kilpailusääntöjen mukaiset; tästä johtuen LP:n julkisen operaattorin asema ei ole enää peruste sille, että sen luottoluokitus on automaattisesti sama kuin valtion. Mahdollisuus käyttää valtionkassan ennakoita maksukyvyttömyyskriisin yhteydessä ei siten ole enää varmaa, mikä voi hidastaa huomattavasti valtion tukea tarpeen tullen. Fitch katsoo siis, ettei maksukyvyttömyystakausta ole enää voitu käyttää vuodesta 2006 lähtien, koska se ei täytä EU:n kilpailusääntöjä. Tämä vahvistaa, että kyseinen luokituslaitos katsoo takauksen olleen olemassa ja käytettävissä ennen kyseistä päivämäärää. Fitch pitää ratkaisevan tärkeänä 26 päivänä helmikuuta 2006 päivättyä komission kirjettä, jossa se ilmoitti Ranskalle rajoittamattoman valtiontakauksen olemassaoloa koskevat alustavat päätelmänsä (122). Fitch ei kuitenkaan ota huomioon sitä, että tässä kirjeessään komissio katsoi takauksen voimassa olevaksi tueksi ja että 26 päivänä helmikuuta 2006 päivätty kirje sisältää ainoastaan alustavan arvion takauksen olemassaolosta eikä siten ole velvoittava, mikä ei kuitenkaan estä sen täytäntöönpanoa tarvittaessa. Jos takaus siis oli olemassa ennen vuotta 2006, sen olemassaolo ja käyttömahdollisuus eivät mitätöityneet 26 päivänä helmikuuta 2006 päivätyn komission kirjeen johdosta. Tämä olisi mahdollista vain, jos Ranska itse kumoaisi takauksen tai jos komissio kumoaisi sen oikeusvaikutuksiltaan velvoittavan säädöksen nojalla. Vaikka Fitch katsookin virheellisesti, että komission kirje on aiheuttanut takauksen mitätöitymisen, se tunnustaa silti edelleen poikkeuksellisen tuen tason, jota LP voi saada toimeksiantajaltaan ja joka sille suurella todennäköisyydellä tarvittaessa annetaan.

β)   Takaus vaikuttaa valtion La Postelle myöntämän tuen olennaisena osana La Posten luottoluokitukseen

| (263) | Standard and Poor’sin ja Fitchin selvitysten ja menetelmien tarkastelu osoittaa, että takaus vaikuttaa luottoluokitukseen ratkaisevana osana valtion tukea. |
| --- | --- |

(263)

Standard and Poor’sin ja Fitchin selvitysten ja menetelmien tarkastelu osoittaa, että takaus vaikuttaa luottoluokitukseen ratkaisevana osana valtion tukea.

—   Standard and Poor’s (S & P) Menetelmä

| (264) | Edellä mainitussa tutkimuksessa, jossa selvitettiin valtiontuen vaikutusta postioperaattorien luottoluokituksiin, S & P selittää, että se määrittää postioperaattorin luottoluokituksen vahvistamiseen käytettävän menetelmän sillä perusteella, mikä on kyseiselle operaattorille myönnetyn valtiontuen taso. S & P erottaa toisistaan postioperaattorit, joilla on valtion tuki (esimerkiksi Ranskan ja Italian postit), ja ne, joilla ei ole lainkaan valtion tukea (esimerkiksi Deutsche Post ja TNT). Valtiontuesta hyötyvien postioperaattorien ryhmässä S & P määrittää kolme alaluokkaa:






  — | oikeushenkilöt, joiden luokitus on sama kuin osakkeenomistajavaltion luokitus: tähän luokkaan kuuluvat erittäin pitkälle valtiovallan mekanismeihin integroidut oikeushenkilöt, joita ei todennäköisesti yksityistetä; mitään postioperaattoria ei ole luokiteltu tähän luokkaan; |
| --- | --- | --- |

(264)

Edellä mainitussa tutkimuksessa, jossa selvitettiin valtiontuen vaikutusta postioperaattorien luottoluokituksiin, S & P selittää, että se määrittää postioperaattorin luottoluokituksen vahvistamiseen käytettävän menetelmän sillä perusteella, mikä on kyseiselle operaattorille myönnetyn valtiontuen taso. S & P erottaa toisistaan postioperaattorit, joilla on valtion tuki (esimerkiksi Ranskan ja Italian postit), ja ne, joilla ei ole lainkaan valtion tukea (esimerkiksi Deutsche Post ja TNT). Valtiontuesta hyötyvien postioperaattorien ryhmässä S & P määrittää kolme alaluokkaa:

—

oikeushenkilöt, joiden luokitus on sama kuin osakkeenomistajavaltion luokitus: tähän luokkaan kuuluvat erittäin pitkälle valtiovallan mekanismeihin integroidut oikeushenkilöt, joita ei todennäköisesti yksityistetä; mitään postioperaattoria ei ole luokiteltu tähän luokkaan;

| — | oikeushenkilöt, joiden luokitus perustuu osakkeenomistajavaltion luokitukseen alenevasti (enintään kaksi luokkaa eli 6 porrasta): nämä oikeushenkilöt ovat itsenäisiä toiminnassaan mutta perustuvat julkiseen politiikkaan ja hyötyvät merkittävästä taloudellisesta tuesta suoraan tai välillisesti, vaikka tuen määrästä ja käyttöönsaantinopeudesta vallitseekin suuri epävarmuus (123); La Poste oli luokiteltu tähän luokkaan ainakin tutkimuksen julkaisuhetkeen asti; |
| --- | --- |

—

oikeushenkilöt, joiden luokitus perustuu osakkeenomistajavaltion luokitukseen alenevasti (enintään kaksi luokkaa eli 6 porrasta): nämä oikeushenkilöt ovat itsenäisiä toiminnassaan mutta perustuvat julkiseen politiikkaan ja hyötyvät merkittävästä taloudellisesta tuesta suoraan tai välillisesti, vaikka tuen määrästä ja käyttöönsaantinopeudesta vallitseekin suuri epävarmuus (123); La Poste oli luokiteltu tähän luokkaan ainakin tutkimuksen julkaisuhetkeen asti;

| — | oikeushenkilöt, joiden luokitus perustuu niiden omiin ansioihin mutta joiden luokitus on korkeampi valtiontuen vuoksi. Luokittelu tähän kolmanteen luokkaan edellyttää, että postioperaattori hyötyy valtiontuesta pääasiassa politiikan, sääntelyn tai mahdollisen väliintulon muodossa hätätilanteissa eikä niinkään suoran säännöllisen taloudellisen tuen kautta. |
| --- | --- |

—

oikeushenkilöt, joiden luokitus perustuu niiden omiin ansioihin mutta joiden luokitus on korkeampi valtiontuen vuoksi. Luokittelu tähän kolmanteen luokkaan edellyttää, että postioperaattori hyötyy valtiontuesta pääasiassa politiikan, sääntelyn tai mahdollisen väliintulon muodossa hätätilanteissa eikä niinkään suoran säännöllisen taloudellisen tuen kautta.

| (265) | S & P toteaa samaisessa tutkimuksessa, että se arvioi valtion postioperaattorille myöntämää tukea (ts. mainitun operaattorin luokan ja sen luottoluokituksen määrittämiseen käytettävää menetelmää) neljän, seuraavassa järjestyksessä mainitun tekijän perusteella: operaattorin asema, yksityistämisen todennäköisyys, hallintotapa ja sääntelyjärjestelmä. Aseman osalta S & P mainitsee juuri Ranskan postin ja korostaa valtion ”erittäin vahvaa” tukea. Välittömästi tämän jälkeen se lisää, että La Poste hyötyy viime kädessä Ranskan tasavallan sääntömääräisestä takauksesta (124). |
| --- | --- |

(265)

S & P toteaa samaisessa tutkimuksessa, että se arvioi valtion postioperaattorille myöntämää tukea (ts. mainitun operaattorin luokan ja sen luottoluokituksen määrittämiseen käytettävää menetelmää) neljän, seuraavassa järjestyksessä mainitun tekijän perusteella: operaattorin asema, yksityistämisen todennäköisyys, hallintotapa ja sääntelyjärjestelmä. Aseman osalta S & P mainitsee juuri Ranskan postin ja korostaa valtion ”erittäin vahvaa” tukea. Välittömästi tämän jälkeen se lisää, että La Poste hyötyy viime kädessä Ranskan tasavallan sääntömääräisestä takauksesta (124).

| (266) | S & P kuvaa siis Ranskan valtion La Postelle myöntämän tuen ”erittäin vahvaksi” viime kädessä myönnetyn sääntömääräisen takauksen perusteella. Tästä erittäin vahvasta tuesta S & P päättelee, että La Posten luokka voidaan määrittää Ranskan tasavallan luokasta alentamalla sitä enintään kolme luokkaa eli 6 porrasta. S & P:n La Postelle antama luokitus, jos kohta se on asteittain laskenutkin, ei ole koskaan yli 4 porrasta alempi kuin Ranskan tasavallan luokitus (AAA) (125). |
| --- | --- |

(266)

S & P kuvaa siis Ranskan valtion La Postelle myöntämän tuen ”erittäin vahvaksi” viime kädessä myönnetyn sääntömääräisen takauksen perusteella. Tästä erittäin vahvasta tuesta S & P päättelee, että La Posten luokka voidaan määrittää Ranskan tasavallan luokasta alentamalla sitä enintään kolme luokkaa eli 6 porrasta. S & P:n La Postelle antama luokitus, jos kohta se on asteittain laskenutkin, ei ole koskaan yli 4 porrasta alempi kuin Ranskan tasavallan luokitus (AAA) (125).

| (267) | Edellä mainitun perusteella komissio päättelee, että valtiontakaus, josta La Poste hyötyy, on perustava tekijä S & P:n arvioinnissa, jonka mukaan La Poste hyötyy valtion ”erittäin vahvasta tuesta”. Juuri tämän ”erittäin vahvan” tuen perusteella S & P käyttää La Posten yhteydessä ylhäältä alas -menetelmää. Jos S & P käyttäisi alhaalta ylös -menetelmää tai pahimmassa tapauksessa ei nostaisi La Posten luokitusta millään tavoin valtiontuen perusteella – kuten Deutsche Postin ja TNT:n tapauksessa – La Posten luottoluokitus olisi alempi kuin sen nykyinen luokitus. Valtiontuen vaikutusta postioperaattoreiden luottoluokitukseen selvittäneessä tutkimuksessa S & P nimittäin katsoi, että Deutsche Postin ja TNT:n kaupallinen ja taloudellinen tuloksentekokyky on parempi kuin La Posten vastaava. Silti S & P:n tutkimuksessa mainitut Deutsche Postin ja TNT:n luottoluokitukset ovat La Postea heikommat. Jos La Postea olisi arvioitu sen omien ansioiden perusteella, sen luottoluokitus olisi siis alempi kuin sen nykyinen luokitus, joka on valtion ”erittäin vahvan” tuen ansiota, mitä S & P kuvaa viime kädessä käytettävän sääntömääräisen valtiontakauksen olemassaololla. |
| --- | --- |

(267)

Edellä mainitun perusteella komissio päättelee, että valtiontakaus, josta La Poste hyötyy, on perustava tekijä S & P:n arvioinnissa, jonka mukaan La Poste hyötyy valtion ”erittäin vahvasta tuesta”. Juuri tämän ”erittäin vahvan” tuen perusteella S & P käyttää La Posten yhteydessä ylhäältä alas -menetelmää. Jos S & P käyttäisi alhaalta ylös -menetelmää tai pahimmassa tapauksessa ei nostaisi La Posten luokitusta millään tavoin valtiontuen perusteella – kuten Deutsche Postin ja TNT:n tapauksessa – La Posten luottoluokitus olisi alempi kuin sen nykyinen luokitus. Valtiontuen vaikutusta postioperaattoreiden luottoluokitukseen selvittäneessä tutkimuksessa S & P nimittäin katsoi, että Deutsche Postin ja TNT:n kaupallinen ja taloudellinen tuloksentekokyky on parempi kuin La Posten vastaava. Silti S & P:n tutkimuksessa mainitut Deutsche Postin ja TNT:n luottoluokitukset ovat La Postea heikommat. Jos La Postea olisi arvioitu sen omien ansioiden perusteella, sen luottoluokitus olisi siis alempi kuin sen nykyinen luokitus, joka on valtion ”erittäin vahvan” tuen ansiota, mitä S & P kuvaa viime kädessä käytettävän sääntömääräisen valtiontakauksen olemassaololla.

—   Tuoreimmat luokitukset

| (268) | Arviossaan La Postesta 3 päivänä huhtikuuta 2007 S & P mainitsee pääomarakenteen muutoksen, joka edellyttää aseman muutosta, ja takauksen raukeamisen luottoluokituksessa huomioon otettuina tekijöinä (126). S & P täsmentää, että se on jo ottanut huomioon näiden seikkojen (pääomarakenne, oikeudellinen asema ja takaus) todennäköisen muuttumisen pitkällä aikavälillä. Muutokseen saakka S & P käyttää edelleen ylhäältä alas -menetelmää. Edellä olevassa kappaleessa on kuitenkin osoitettu, että tämän menetelmän ansiosta La Poste voi saada ja saa paremman luottoluokituksen kuin pelkästään omien ansioidensa perusteella. |
| --- | --- |

(268)

Arviossaan La Postesta 3 päivänä huhtikuuta 2007 S & P mainitsee pääomarakenteen muutoksen, joka edellyttää aseman muutosta, ja takauksen raukeamisen luottoluokituksessa huomioon otettuina tekijöinä (126). S & P täsmentää, että se on jo ottanut huomioon näiden seikkojen (pääomarakenne, oikeudellinen asema ja takaus) todennäköisen muuttumisen pitkällä aikavälillä. Muutokseen saakka S & P käyttää edelleen ylhäältä alas -menetelmää. Edellä olevassa kappaleessa on kuitenkin osoitettu, että tämän menetelmän ansiosta La Poste voi saada ja saa paremman luottoluokituksen kuin pelkästään omien ansioidensa perusteella.

| (269) | Komissio myöntää silti, että samaisessa 3 päivänä huhtikuuta 2007 päivätyssä selvityksessä S & P korostaa, ettei komission suositus ole vaikuttanut La Posten luokitukseen, sillä S & P katsoo, että muutos La Posten asemassa ei välttämättä merkitsisi La Posten luokituksen perustana olevan valtiontuen heikkenemistä ja että tämä on osoitettu hallituksen viimeaikaisten päätösten avulla (127). Komissio panee merkille, että S & P ottaa huomioon takauksen ohella muitakin tekijöitä päätellessään, että La Postella on valtion vahva tuki, jolla perustellaan ylhäältä alas -menetelmän käyttö. Nämä tekijät voivat tasapainottaa paineita, joita La Posten asemaan kohdistuu ja jotka saavat S & P:n ennakoimaan aseman muuttumista ja takauksen lakkaamista pitkällä aikavälillä. S & P pitää takausta kuitenkin valtiontuen olennaisena osana, mikä vaikuttaa luottoluokitukseen. |
| --- | --- |

(269)

Komissio myöntää silti, että samaisessa 3 päivänä huhtikuuta 2007 päivätyssä selvityksessä S & P korostaa, ettei komission suositus ole vaikuttanut La Posten luokitukseen, sillä S & P katsoo, että muutos La Posten asemassa ei välttämättä merkitsisi La Posten luokituksen perustana olevan valtiontuen heikkenemistä ja että tämä on osoitettu hallituksen viimeaikaisten päätösten avulla (127). Komissio panee merkille, että S & P ottaa huomioon takauksen ohella muitakin tekijöitä päätellessään, että La Postella on valtion vahva tuki, jolla perustellaan ylhäältä alas -menetelmän käyttö. Nämä tekijät voivat tasapainottaa paineita, joita La Posten asemaan kohdistuu ja jotka saavat S & P:n ennakoimaan aseman muuttumista ja takauksen lakkaamista pitkällä aikavälillä. S & P pitää takausta kuitenkin valtiontuen olennaisena osana, mikä vaikuttaa luottoluokitukseen.

| (270) | S & P alensi La Posten luokitusta luokkaan A + ja tulevaisuudennäkymät negatiivisiksi 21 päivänä tammikuuta 2009 päivätyssä arviossaan, joka seurasi Ranskan tasavallan presidentin 18 päivänä joulukuuta 2008 tekemää ilmoitusta lakiehdotuksesta, jolla La Poste muutetaan osakeyhtiöksi. Negatiivisia tulevaisuudennäkymiä perusteltiin yrityksen oikeudellisessa asemassa ja omistusrakenteessa lähimmän kahden vuoden aikana todennäköisesti tapahtuvilla muutoksilla (128). S & P:n mukaan nämä aloitteet voisivat rajoittaa valtion mahdollisuuksia antaa operaattorille poikkeuksellista tukea tarvittaessa. Jälleen kerran asema, johon takaus liittyy, mainitaan osoituksena valtion vahvasta tuesta La Postelle. |
| --- | --- |

(270)

S & P alensi La Posten luokitusta luokkaan A + ja tulevaisuudennäkymät negatiivisiksi 21 päivänä tammikuuta 2009 päivätyssä arviossaan, joka seurasi Ranskan tasavallan presidentin 18 päivänä joulukuuta 2008 tekemää ilmoitusta lakiehdotuksesta, jolla La Poste muutetaan osakeyhtiöksi. Negatiivisia tulevaisuudennäkymiä perusteltiin yrityksen oikeudellisessa asemassa ja omistusrakenteessa lähimmän kahden vuoden aikana todennäköisesti tapahtuvilla muutoksilla (128). S & P:n mukaan nämä aloitteet voisivat rajoittaa valtion mahdollisuuksia antaa operaattorille poikkeuksellista tukea tarvittaessa. Jälleen kerran asema, johon takaus liittyy, mainitaan osoituksena valtion vahvasta tuesta La Postelle.

—   Fitchin luokitukset

| (271) | Fitch perusteli La Postelle 17 päivään huhtikuuta 2008 asti määriteltyä luokkaa AAA sillä, että La Poste on julkisoikeudellinen konserni, joka hyötyy Ranskan valtion takauksesta. |
| --- | --- |

(271)

Fitch perusteli La Postelle 17 päivään huhtikuuta 2008 asti määriteltyä luokkaa AAA sillä, että La Poste on julkisoikeudellinen konserni, joka hyötyy Ranskan valtion takauksesta.

| (272) | Kun komissio 4 päivänä lokakuuta 2006 suositteli Ranskalle, että julkisoikeudelliselle oikeushenkilölle La Postelle myönnettävä rajoittamaton valtiontakaus olisi lakkautettava, luokituslaitos Fitch tarkisti luokitustaan alaspäin (luokasta AAA vakaa luokkaan AAA negatiivinen) sillä perusteella, että Euroopan komission suositus on tulkittava ensimmäiseksi merkiksi La Posten oikeudelliseen asemaan ja sitä kautta sen luokitukseen kohdistuvasta konkreettisesta paineesta. Luokituksen alentaminen ja Fitchin perustelut osoittavat yhteyden La Posten aseman ja sen takauksen ja toisaalta Fitchin luokituksen välillä. |
| --- | --- |

(272)

Kun komissio 4 päivänä lokakuuta 2006 suositteli Ranskalle, että julkisoikeudelliselle oikeushenkilölle La Postelle myönnettävä rajoittamaton valtiontakaus olisi lakkautettava, luokituslaitos Fitch tarkisti luokitustaan alaspäin (luokasta AAA vakaa luokkaan AAA negatiivinen) sillä perusteella, että Euroopan komission suositus on tulkittava ensimmäiseksi merkiksi La Posten oikeudelliseen asemaan ja sitä kautta sen luokitukseen kohdistuvasta konkreettisesta paineesta. Luokituksen alentaminen ja Fitchin perustelut osoittavat yhteyden La Posten aseman ja sen takauksen ja toisaalta Fitchin luokituksen välillä.

| (273) | Fitch alensi luokitusta 17 päivänä huhtikuuta 2008 luokkaan AA. Fitch käyttää silti edelleen ylhäältä alas -menetelmää, jota se perustelee sillä, että La Poste kuuluu julkiseen sektoriin. Kuten edellä on todettu, Fitch perusteli päätöstään sillä, että La Posten julkisen operaattorin asema ei ole enää peruste sille, että sen luottoluokitus on automaattisesti saman kuin valtion. Fitch selvittää, että La Posten luokitukset perustuvat vastedes emoyhtiön, tässä tapauksessa valtion, ja sen tytäryhtiön La Posten väliseen tukisuhteeseen. Fitch käyttää nykyään myös ylhäältä alas -menetelmää: La Posten luokitus ei ole enää sama kuin valtion, mutta kun otetaan huomioon valtion vahva tuki La Postelle ja sen olennaisena osana valtion sääntömääräinen velvollisuus vastata La Posten sitoumuksista, La Posten luokitus voidaan johtaa valtion luokituksesta, eikä se perustu pelkästään yrityksen taloudelliseen tilanteeseen. Tämä lähestymistapa sekä luokitus on vahvistettu 4 päivänä syyskuuta 2009 päivätyssä arviossa. |
| --- | --- |

(273)

Fitch alensi luokitusta 17 päivänä huhtikuuta 2008 luokkaan AA. Fitch käyttää silti edelleen ylhäältä alas -menetelmää, jota se perustelee sillä, että La Poste kuuluu julkiseen sektoriin. Kuten edellä on todettu, Fitch perusteli päätöstään sillä, että La Posten julkisen operaattorin asema ei ole enää peruste sille, että sen luottoluokitus on automaattisesti saman kuin valtion. Fitch selvittää, että La Posten luokitukset perustuvat vastedes emoyhtiön, tässä tapauksessa valtion, ja sen tytäryhtiön La Posten väliseen tukisuhteeseen. Fitch käyttää nykyään myös ylhäältä alas -menetelmää: La Posten luokitus ei ole enää sama kuin valtion, mutta kun otetaan huomioon valtion vahva tuki La Postelle ja sen olennaisena osana valtion sääntömääräinen velvollisuus vastata La Posten sitoumuksista, La Posten luokitus voidaan johtaa valtion luokituksesta, eikä se perustu pelkästään yrityksen taloudelliseen tilanteeseen. Tämä lähestymistapa sekä luokitus on vahvistettu 4 päivänä syyskuuta 2009 päivätyssä arviossa.

—   Päätelmä

| (274) | Komissio päättelee edellä olevista selvityksistä, että Fitch ja S & P pitävät viime kädessä käytettävää sääntömääräistä valtiontakausta La Postelle olennaisena osana valtion La Postelle myöntämää tukea (Fitchin osalta ainakin vuoteen 2008 asti). Juuri tämän tuen perusteella luottoluokituslaitokset ovat omaksuneet ylhäältä alas -menetelmän, jonka perusteella La Poste on saanut paremman luokituksen kuin se olisi saanut yksinomaan omien ansioidensa perusteella. Näistä syistä komissio katsoo, että takaus on tai on ollut La Posten luottoluokituksen olennainen peruste, joskaan ei ainoa siihen vaikuttava tekijä. Koska Fitch ja S & P ovat merkittäviä luottoluokituslaitoksia ja on osoitettu, että markkinat ottavat huomioon niiden luokitukset arvioidessaan yksittäiselle yritykselle myönnettäviä luottoja, näiden laitosten (toisen tai molempien) antama luokitus, joka on parempi kuin ilman takausta, todennäköisesti antaa La Postelle etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(274)

Komissio päättelee edellä olevista selvityksistä, että Fitch ja S & P pitävät viime kädessä käytettävää sääntömääräistä valtiontakausta La Postelle olennaisena osana valtion La Postelle myöntämää tukea (Fitchin osalta ainakin vuoteen 2008 asti). Juuri tämän tuen perusteella luottoluokituslaitokset ovat omaksuneet ylhäältä alas -menetelmän, jonka perusteella La Poste on saanut paremman luokituksen kuin se olisi saanut yksinomaan omien ansioidensa perusteella. Näistä syistä komissio katsoo, että takaus on tai on ollut La Posten luottoluokituksen olennainen peruste, joskaan ei ainoa siihen vaikuttava tekijä. Koska Fitch ja S & P ovat merkittäviä luottoluokituslaitoksia ja on osoitettu, että markkinat ottavat huomioon niiden luokitukset arvioidessaan yksittäiselle yritykselle myönnettäviä luottoja, näiden laitosten (toisen tai molempien) antama luokitus, joka on parempi kuin ilman takausta, todennäköisesti antaa La Postelle etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

ii)   Ranskan viranomaisten esittämien väitteiden kumoaminen

(α)   Implisiittisen takauksen olemassaolon olennaisuus vuoden 1980 lain säännösten soveltamisalaan kuuluvien oikeushenkilöiden luottoluokituksessa ei ole ristiriidassa sen kanssa, että näiden luokitus voi olla valtion luokitusta alempi

| (275) | Ranskan tasavallan viranomaiset kiistävät 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain säännösten taloudellisen vaikutuksen väittämällä, että jos luottoluokituslaitokset olisivat tulkinneet 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain säännöksiä siten, että niissä perustetaan tässä tarkoitettujen oikeushenkilöiden velkojien eduksi valtiontakaukseen rinnastettava mekanismi, olisi vaikea selittää, miksi alueelliset yhteisöt voitaisiin luokitella luokkiin BBB + tai AA-. Toisaalta Ranskan viranomaisten on vaikea ymmärtää, miten La Posten luokitus voisi olla valtion luokitusta heikompi, jos sillä olisi valtiontakaus (129). |
| --- | --- |

(275)

Ranskan tasavallan viranomaiset kiistävät 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain säännösten taloudellisen vaikutuksen väittämällä, että jos luottoluokituslaitokset olisivat tulkinneet 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain säännöksiä siten, että niissä perustetaan tässä tarkoitettujen oikeushenkilöiden velkojien eduksi valtiontakaukseen rinnastettava mekanismi, olisi vaikea selittää, miksi alueelliset yhteisöt voitaisiin luokitella luokkiin BBB + tai AA-. Toisaalta Ranskan viranomaisten on vaikea ymmärtää, miten La Posten luokitus voisi olla valtion luokitusta heikompi, jos sillä olisi valtiontakaus (129).

| (276) | Tältä osin komissio viittaa S & P:n 22 pivänä marraskuuta 2004 päivättyyn selvitykseen valtiontuen vaikutuksesta postiyhtiöiden luottoluokitukseen, 14 päivän kesäkuuta 2006 päivättyyn selvitykseen valtioon liittyvien oikeushenkilöiden luottoluokituksesta (130) sekä vuoden 2007 tutkimukseen La Postesta. Näiden selvitysten perusteella valtion vahvasta tuesta hyötyvän yrityksen luottoluokitus perustuu valtiolle annettuun luokitukseen; sitä voidaan kuitenkin alentaa kaksi luokkaa (eli 6 porrasta), mikäli mainitun yrityksen ja valtion väliset taloudelliset sidokset voivat muuttua keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä (131). La Posten valtiota alempi luokitus voi siis selittyä sillä, että S & P ennakoi valtion myöntämän tuen heikkenevän tulevina vuosina. Tämä osoittaa hyvin, että valtiontuki, jonka olennainen osa takaus on, on tuottanut La Postelle paremman luokan kuin se olisi saanut muussa tapauksessa. |
| --- | --- |

(276)

Tältä osin komissio viittaa S & P:n 22 pivänä marraskuuta 2004 päivättyyn selvitykseen valtiontuen vaikutuksesta postiyhtiöiden luottoluokitukseen, 14 päivän kesäkuuta 2006 päivättyyn selvitykseen valtioon liittyvien oikeushenkilöiden luottoluokituksesta (130) sekä vuoden 2007 tutkimukseen La Postesta. Näiden selvitysten perusteella valtion vahvasta tuesta hyötyvän yrityksen luottoluokitus perustuu valtiolle annettuun luokitukseen; sitä voidaan kuitenkin alentaa kaksi luokkaa (eli 6 porrasta), mikäli mainitun yrityksen ja valtion väliset taloudelliset sidokset voivat muuttua keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä (131). La Posten valtiota alempi luokitus voi siis selittyä sillä, että S & P ennakoi valtion myöntämän tuen heikkenevän tulevina vuosina. Tämä osoittaa hyvin, että valtiontuki, jonka olennainen osa takaus on, on tuottanut La Postelle paremman luokan kuin se olisi saanut muussa tapauksessa.

| (277) | S & P lisää, että vuonna 1991 La Postesta tuli julkisoikeudellinen itsenäinen oikeushenkilö, jolla on julkisen laitoksen asema. Tämä antaa La Posten velvollisuuksille viime kädessä valtion takauksen, mutta takaus ei ole välitön ja eksplisiittinen. Tämä näkyy La Posten ja Ranskan tasavallan luottoluokituksen välisessä erossa (132). Vaikka S & P alensikin La Posten luokitusta suhteessa valtion luokitukseen, se katsoo joka tapauksessa, että La Postella on valtion implisiittinen takaus La Posten julkisen laitoksen aseman perusteella. Tämä vaikuttaa suoraan luottoluokituksen määrittämiseen käytettävään menetelmään. |
| --- | --- |

(277)

S & P lisää, että vuonna 1991 La Postesta tuli julkisoikeudellinen itsenäinen oikeushenkilö, jolla on julkisen laitoksen asema. Tämä antaa La Posten velvollisuuksille viime kädessä valtion takauksen, mutta takaus ei ole välitön ja eksplisiittinen. Tämä näkyy La Posten ja Ranskan tasavallan luottoluokituksen välisessä erossa (132). Vaikka S & P alensikin La Posten luokitusta suhteessa valtion luokitukseen, se katsoo joka tapauksessa, että La Postella on valtion implisiittinen takaus La Posten julkisen laitoksen aseman perusteella. Tämä vaikuttaa suoraan luottoluokituksen määrittämiseen käytettävään menetelmään.

| (278) | Edellä mainitut seikat selittävät, miksi S & P on päättänyt eriyttää La Posten luokan valtion luokasta. Komissio ei ole kuitenkaan velvollinen ottamaan kantaa valtion ja alueellisten yhteisöjen välistä luokituseroa selittävien syiden analysointiin, koska kysymys ei kuulu tämän tutkimuksen aiheisiin. |
| --- | --- |

(278)

Edellä mainitut seikat selittävät, miksi S & P on päättänyt eriyttää La Posten luokan valtion luokasta. Komissio ei ole kuitenkaan velvollinen ottamaan kantaa valtion ja alueellisten yhteisöjen välistä luokituseroa selittävien syiden analysointiin, koska kysymys ei kuulu tämän tutkimuksen aiheisiin.

(β)   Ranskan viranomaiset tekevät virheellisiä päätelmiä, sillä niiden päättelyssä ei noudateta periaatetta ”muiden seikkojen pysymisestä muuttumattomina”

| (279) | Ranskan viranomaisten mukaan luottoluokituslaitosten selvitykset eivät perustu juridiseen analyysiin vaan subjektiiviseen arviointiin siitä, mikä on valtion tuki La Posten joutuessa vaikeuksiin. Tämän väitteen tueksi Ranska viittaa S & P:n 3 päivänä huhtikuuta 2007 päivättyyn selvitykseen. Kuten edellä on todettu, S & P mainitsee siinä, että kun komissio oli ilmoittanut kirjeestään, jossa se suosittaa takauksen lakkauttamista, La Posten luottoluokitus säilyi muuttumattomana, koska S & P katsoi, ettei La Posten aseman muuttuminen merkitsisi välttämättä La Posten luottoluokituksen perustana olleen valtion vahvan tuen heikkenemistä, joka on vahvistettu hallituksen viimeaikaisissa päätöksissä (133). |
| --- | --- |

(279)

Ranskan viranomaisten mukaan luottoluokituslaitosten selvitykset eivät perustu juridiseen analyysiin vaan subjektiiviseen arviointiin siitä, mikä on valtion tuki La Posten joutuessa vaikeuksiin. Tämän väitteen tueksi Ranska viittaa S & P:n 3 päivänä huhtikuuta 2007 päivättyyn selvitykseen. Kuten edellä on todettu, S & P mainitsee siinä, että kun komissio oli ilmoittanut kirjeestään, jossa se suosittaa takauksen lakkauttamista, La Posten luottoluokitus säilyi muuttumattomana, koska S & P katsoi, ettei La Posten aseman muuttuminen merkitsisi välttämättä La Posten luottoluokituksen perustana olleen valtion vahvan tuen heikkenemistä, joka on vahvistettu hallituksen viimeaikaisissa päätöksissä (133).

| (280) | Komissio myöntää, että S & P ottaa huomioon takauksen ohella muitakin tekijöitä päätellessään, että La Postella on valtion vahva tuki, jolla perustellaan ylhäältä alas -menetelmän käyttö. Nyt käsiteltävässä tapauksessa hallituksen viimeaikaiset päätökset, erityisesti virkamiesten eläkkeiden rahoittamista koskevan kysymyksen ratkaisu, La Postelle varattujen palvelujen jatkuminen, ”livret A” -säästökirjan jakelun tukeminen ja postimaksujen korotus (jotka nekin ovat julkisen viranomaisen toimia tai peräti mahdollisesti varsinaista valtiontukea), ovat voineet tasoittaa komission suosituskirjeen vaikutusta. Tämä ei tarkoita, etteivätkö luottoluokituslaitokset ottaisi huomioon komission suosituskirjettä ja yleisesti La Posten aseman muuttamiseen ja La Postelle myönnettyyn takaukseen kohdistuvia paineita. Nämä paineet otetaan luonnollisesti huomioon, ja niitä käsitellään mahdollisena heikennyksensä valtion La Postelle antamaan tukeen: ne siis vaikuttavat luottoluokitukseen. Juuri tästä syystä luottoluokituslaitos Fitch tarkisti luokitustaan alaspäin (luokasta AAA vakaa luokkaan AAA negatiivinen) 4 päivänä lokakuuta 2006, jolloin komissio vaati Ranskaa lopettamaan julkisoikeudelliselle oikeushenkilölle La Postelle myönnettävän rajoittamattoman valtiontakauksen, ja esitti perusteeksi, että Euroopan komission suositus on tulkittava ensimmäiseksi merkiksi La Posten oikeudelliseen asemaan ja sitä kautta sen luokitukseen kohdistuvasta konkreettisesta paineesta. Tämä vahvistaa, että oikeudellinen asema on keskeinen tekijä. |
| --- | --- |

(280)

Komissio myöntää, että S & P ottaa huomioon takauksen ohella muitakin tekijöitä päätellessään, että La Postella on valtion vahva tuki, jolla perustellaan ylhäältä alas -menetelmän käyttö. Nyt käsiteltävässä tapauksessa hallituksen viimeaikaiset päätökset, erityisesti virkamiesten eläkkeiden rahoittamista koskevan kysymyksen ratkaisu, La Postelle varattujen palvelujen jatkuminen, ”livret A” -säästökirjan jakelun tukeminen ja postimaksujen korotus (jotka nekin ovat julkisen viranomaisen toimia tai peräti mahdollisesti varsinaista valtiontukea), ovat voineet tasoittaa komission suosituskirjeen vaikutusta. Tämä ei tarkoita, etteivätkö luottoluokituslaitokset ottaisi huomioon komission suosituskirjettä ja yleisesti La Posten aseman muuttamiseen ja La Postelle myönnettyyn takaukseen kohdistuvia paineita. Nämä paineet otetaan luonnollisesti huomioon, ja niitä käsitellään mahdollisena heikennyksensä valtion La Postelle antamaan tukeen: ne siis vaikuttavat luottoluokitukseen. Juuri tästä syystä luottoluokituslaitos Fitch tarkisti luokitustaan alaspäin (luokasta AAA vakaa luokkaan AAA negatiivinen) 4 päivänä lokakuuta 2006, jolloin komissio vaati Ranskaa lopettamaan julkisoikeudelliselle oikeushenkilölle La Postelle myönnettävän rajoittamattoman valtiontakauksen, ja esitti perusteeksi, että Euroopan komission suositus on tulkittava ensimmäiseksi merkiksi La Posten oikeudelliseen asemaan ja sitä kautta sen luokitukseen kohdistuvasta konkreettisesta paineesta. Tämä vahvistaa, että oikeudellinen asema on keskeinen tekijä.

| (281) | Osoittaakseen, että asiaa tarkasteltaessa on pidettävä kaikki muut seikat ennallaan, komissio muistuttaa, että S & P totesi samaisessa vuoden 2007 muistiossa, että muutos La Posten omistusrakenteessa (ja sitä kautta takauksen menetys) johtaisi muutokseen luottoluokituksen määrittämiseen käytettävässä menetelmässä ja ettei muutos välttämättä johtaisi La Posten luokan muuttumiseen, koska La Posten sisäisen tilanteen odotetaan kohentuvan tulevina vuosina (134). Tämä näyttää vahvistavan, että ilman tätä asemaa La Posten olisi saman luokituksen säilyttääkseen kohennettava sisäistä tilannettaan. Sen sijaan silloin, jos La Posten sisäinen tilanne säilyy ennallaan, valtion La Postelle myöntämän tuen heikentymisen pitäisi johtaa viimeksi mainitun luokituksen alentumiseen (135). |
| --- | --- |

(281)

Osoittaakseen, että asiaa tarkasteltaessa on pidettävä kaikki muut seikat ennallaan, komissio muistuttaa, että S & P totesi samaisessa vuoden 2007 muistiossa, että muutos La Posten omistusrakenteessa (ja sitä kautta takauksen menetys) johtaisi muutokseen luottoluokituksen määrittämiseen käytettävässä menetelmässä ja ettei muutos välttämättä johtaisi La Posten luokan muuttumiseen, koska La Posten sisäisen tilanteen odotetaan kohentuvan tulevina vuosina (134). Tämä näyttää vahvistavan, että ilman tätä asemaa La Posten olisi saman luokituksen säilyttääkseen kohennettava sisäistä tilannettaan. Sen sijaan silloin, jos La Posten sisäinen tilanne säilyy ennallaan, valtion La Postelle myöntämän tuen heikentymisen pitäisi johtaa viimeksi mainitun luokituksen alentumiseen (135).

(γ)   Ranskan viranomaisten väitteet, joiden tarkoituksena on osoittaa, että La Posten asema ja siitä johtuva takaus eivät ole ainoita luottoluokituslaitosten huomioon ottamia tekijöitä, eivät millään tavoin mitätöi komission todistelua

| (282) | Valtaosalla Ranskan viranomaisten huomautuksista, joiden tarkoituksena on osoittaa, että ”takaus ei vaikuta La Posten luottoluokitukseen” (136), osoitetaan ainoastaan, ettei takaus ole ainoa luottoluokituslaitosten huomioon ottama tekijä. Tämän komissio vahvistaa: tämä ei millään tavoin mitätöi toteamusta, jonka mukaan luottoluokituslaitokset ottavat takauksen huomioon määrittäessään postioperaattorien luottoluokitusta. Ranskan viranomaiset eivät kuitenkaan pidä päätelmissään kaikkia muita seikkoja ennallaan. |
| --- | --- |

(282)

Valtaosalla Ranskan viranomaisten huomautuksista, joiden tarkoituksena on osoittaa, että ”takaus ei vaikuta La Posten luottoluokitukseen” (136), osoitetaan ainoastaan, ettei takaus ole ainoa luottoluokituslaitosten huomioon ottama tekijä. Tämän komissio vahvistaa: tämä ei millään tavoin mitätöi toteamusta, jonka mukaan luottoluokituslaitokset ottavat takauksen huomioon määrittäessään postioperaattorien luottoluokitusta. Ranskan viranomaiset eivät kuitenkaan pidä päätelmissään kaikkia muita seikkoja ennallaan.

—   Ranskan viranomaisten väitteet, jotka perustuvat luottoluokituslaitosten kommentteihin postiyhtiöiden luokituksesta

| (283) | Ranskan viranomaiset tutkivat luottoluokituslaitosten käyttämää menetelmää S & P:n muistion perusteella, joka koskee valtiontuen vaikutusta postioperaattorien luottoluokitukseen (137). Viranomaiset korostavat, että S & P:n kuvaamassa luokittelussa kuuluminen luokkaan 1 vastaa erittäin väljiä kriteerejä mutta ei liity luokitellun operaattorin asemaan. Ranskan viranomaiset päättelevät tästä, ettei asema ole luottoluokituslaitoksille tärkeä analyysin osa. |
| --- | --- |

(283)

Ranskan viranomaiset tutkivat luottoluokituslaitosten käyttämää menetelmää S & P:n muistion perusteella, joka koskee valtiontuen vaikutusta postioperaattorien luottoluokitukseen (137). Viranomaiset korostavat, että S & P:n kuvaamassa luokittelussa kuuluminen luokkaan 1 vastaa erittäin väljiä kriteerejä mutta ei liity luokitellun operaattorin asemaan. Ranskan viranomaiset päättelevät tästä, ettei asema ole luottoluokituslaitoksille tärkeä analyysin osa.

| (284) | Komissio kiistää tämän tulkinnan ja huomauttaa, että S & P määrittelee operaattorien aseman selvästi yhdeksi ratkaisevista tekijöistä, joiden avulla arvioidaan valtiontuen intensiteettiä (ks. S & P:n menetelmää käsittelevä johdanto-osan 264–267 kappale). |
| --- | --- |

(284)

Komissio kiistää tämän tulkinnan ja huomauttaa, että S & P määrittelee operaattorien aseman selvästi yhdeksi ratkaisevista tekijöistä, joiden avulla arvioidaan valtiontuen intensiteettiä (ks. S & P:n menetelmää käsittelevä johdanto-osan 264–267 kappale).

| (285) | Toisaalta Ranskan viranomaiset korostavat, että S & P on luokitellut Italian postin samaan luokkaan La Posten kanssa, vaikka sen yksityisoikeudellinen asema ja taloudellinen tulos eivät riittäisi perusteeksi luokittelulle tähän luokkaan (138). |
| --- | --- |

(285)

Toisaalta Ranskan viranomaiset korostavat, että S & P on luokitellut Italian postin samaan luokkaan La Posten kanssa, vaikka sen yksityisoikeudellinen asema ja taloudellinen tulos eivät riittäisi perusteeksi luokittelulle tähän luokkaan (138).

| (286) | Väite, jonka mukaan luottoluokituslaitos voi katsoa asemaltaan yksityisoikeudellisen postioperaattorin, tässä tapauksessa Poste Italianen, hyötyvän valtion vahvasta tuesta ja luokitella sen samaan luokkaan La Posten kanssa, ei millään tavoin kumoa komission todistelua siitä, että luottoluokituslaitokset ottavat huomioon La Posten asemasta johtuvan takauksen olemassaolon. Komissio nimittäin myöntää, että postiyhtiöt, kuten Poste Italiane, voivat hyötyä luokituksesta samaan luokkaan La Posten kanssa, vaikka ne eivät hyödykään takauksesta, jos muut seikat osoittavat, että myös ne hyötyvät valtion vahvasta tuesta. Sen osoittamiseksi, ettei takaus vaikuta mitenkään luottoluokitukseen, olisi pitänyt osoittaa, että Poste Italiane ja La Poste olivat täysin vertailukelpoisessa tilanteessa niiden seikkojen suhteen, jotka luottoluokituslaitokset ottavat huomioon arvioidessaan valtiontukea, ja että ainoa ero näiden kahden oikeushenkilön välillä on La Postelle myönnetty takaus. Toisin sanoen vertailu on merkityksellinen vain silloin, kun on osoitettu, että ”kaikki muut seikat on pidetty ennallaan”, mitä Ranskan viranomaiset eivät ole tehneet. |
| --- | --- |

(286)

Väite, jonka mukaan luottoluokituslaitos voi katsoa asemaltaan yksityisoikeudellisen postioperaattorin, tässä tapauksessa Poste Italianen, hyötyvän valtion vahvasta tuesta ja luokitella sen samaan luokkaan La Posten kanssa, ei millään tavoin kumoa komission todistelua siitä, että luottoluokituslaitokset ottavat huomioon La Posten asemasta johtuvan takauksen olemassaolon. Komissio nimittäin myöntää, että postiyhtiöt, kuten Poste Italiane, voivat hyötyä luokituksesta samaan luokkaan La Posten kanssa, vaikka ne eivät hyödykään takauksesta, jos muut seikat osoittavat, että myös ne hyötyvät valtion vahvasta tuesta. Sen osoittamiseksi, ettei takaus vaikuta mitenkään luottoluokitukseen, olisi pitänyt osoittaa, että Poste Italiane ja La Poste olivat täysin vertailukelpoisessa tilanteessa niiden seikkojen suhteen, jotka luottoluokituslaitokset ottavat huomioon arvioidessaan valtiontukea, ja että ainoa ero näiden kahden oikeushenkilön välillä on La Postelle myönnetty takaus. Toisin sanoen vertailu on merkityksellinen vain silloin, kun on osoitettu, että ”kaikki muut seikat on pidetty ennallaan”, mitä Ranskan viranomaiset eivät ole tehneet.

| (287) | Vaikka Ranskan viranomaiset olisivat osoittaneet, että Poste Italianen ja La Posten tilanteet ovat – Ranskan postille myönnetyn takauksen olemassaoloa lukuun ottamatta – täysin vertailukelpoisia (mitä ne eivät ole osoittaneet), on huomattava, että S & P arvioi joka tapauksessa eri tavoin Italian valtion ja Ranskan valtion omille posteilleen antaman tuen astetta. S & P nimittäin katsoo, että Italian valtion mahdollinen tuki Poste Italianelle on ”vahva” ja Ranskan valtion tuki La Postelle on ”äärimmäisen vahva” (139). Komissio pitää kuitenkin mahdollisena, että tämä arviointiero on tulkittava takauksen vaikutukseksi, onhan S & P muistuttanut takauksen olemassaolosta samassa muistiossa heti todettuaan, että La Posten saama tuki on äärimmäisen vahvaa (140). Joka tapauksessa ei ole aiheellista esittää päätelmiä niistä syistä, joiden perusteella Poste Italiane on jollakin hetkenä ollut luokiteltuna samaan luokkaan La Posten kanssa. Tämä menettely ei ensinnäkään koske näitä syitä. Toisaalta myöskään luottoluokituslaitosten arvioinnissaan huomioon ottamien seikkojen monilukuisuus ei anna mahdollisuutta päätellä valtion sääntömääräisen takauksen erityistä vaikutusta luottoluokitukseen. |
| --- | --- |

(287)

Vaikka Ranskan viranomaiset olisivat osoittaneet, että Poste Italianen ja La Posten tilanteet ovat – Ranskan postille myönnetyn takauksen olemassaoloa lukuun ottamatta – täysin vertailukelpoisia (mitä ne eivät ole osoittaneet), on huomattava, että S & P arvioi joka tapauksessa eri tavoin Italian valtion ja Ranskan valtion omille posteilleen antaman tuen astetta. S & P nimittäin katsoo, että Italian valtion mahdollinen tuki Poste Italianelle on ”vahva” ja Ranskan valtion tuki La Postelle on ”äärimmäisen vahva” (139). Komissio pitää kuitenkin mahdollisena, että tämä arviointiero on tulkittava takauksen vaikutukseksi, onhan S & P muistuttanut takauksen olemassaolosta samassa muistiossa heti todettuaan, että La Posten saama tuki on äärimmäisen vahvaa (140). Joka tapauksessa ei ole aiheellista esittää päätelmiä niistä syistä, joiden perusteella Poste Italiane on jollakin hetkenä ollut luokiteltuna samaan luokkaan La Posten kanssa. Tämä menettely ei ensinnäkään koske näitä syitä. Toisaalta myöskään luottoluokituslaitosten arvioinnissaan huomioon ottamien seikkojen monilukuisuus ei anna mahdollisuutta päätellä valtion sääntömääräisen takauksen erityistä vaikutusta luottoluokitukseen.

—   Ranskan viranomaisten yksityisoikeudellisiin luottoluokituksiin perustuvat väitteet

| (288) | Ranskan viranomaiset huomauttavat, että yksityissektorilla esiintyy runsaasti tapauksia, joissa tytäryhtiön luottoluokitus riippuu emoyhtiön luokituksesta. Ne päättelevät, että tällainen lähestymistapa ei olisi julkioikeudellisen aseman erityispiirre. |
| --- | --- |

(288)

Ranskan viranomaiset huomauttavat, että yksityissektorilla esiintyy runsaasti tapauksia, joissa tytäryhtiön luottoluokitus riippuu emoyhtiön luokituksesta. Ne päättelevät, että tällainen lähestymistapa ei olisi julkioikeudellisen aseman erityispiirre.

| (289) | Komissio ei kiistä, etteikö tytäryhtiön luottoluokitus voisi riippua emoyhtiön luokituksesta, yksityinen sektori mukaan luettuna, ja erityisesti siitä arvioidun tuen määrästä, jonka emoyhtiö on valmis tarjoamaan tytäryhtiölleen ja joka voi mahdollisesti näkyä emoyhtiön takaussitoumuksina. Tämä väite ainoastaan vahvistaa komission näkemyksen. Se osoittaa, että julkisen laitoksen asema sekä siitä johtuva takaus ovat seikkoja, jotka todistavat valtiontuesta, jonka luottoluokituslaitokset ovat ottaneet huomioon La Posten luokituksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(289)

Komissio ei kiistä, etteikö tytäryhtiön luottoluokitus voisi riippua emoyhtiön luokituksesta, yksityinen sektori mukaan luettuna, ja erityisesti siitä arvioidun tuen määrästä, jonka emoyhtiö on valmis tarjoamaan tytäryhtiölleen ja joka voi mahdollisesti näkyä emoyhtiön takaussitoumuksina. Tämä väite ainoastaan vahvistaa komission näkemyksen. Se osoittaa, että julkisen laitoksen asema sekä siitä johtuva takaus ovat seikkoja, jotka todistavat valtiontuesta, jonka luottoluokituslaitokset ovat ottaneet huomioon La Posten luokituksen yhteydessä.

—   La Posten luottoluokitukseen perustuvat Ranskan viranomaisten väitteet

| (290) | Ranskan viranomaiset korostavat niin ikään, että S & P alensi La Posten luottoluokitusta vuonna 2005 luokkaan AA- ja liitti tähän maininnan vakaista tulevaisuudennäkymistä, vaikka La Posten asema ei ollut millään tavoin muuttunut. Ranskan viranomaiset esittävät päätelmänään, että La Posten luottoluokitus ei ole pelkästään seurausta sen asemasta (141). Ranskan viranomaiset huomauttavat niin ikään, että S & P:n 3 päivänä huhtikuuta 2007 La Poste -yhtiöstä laatiman muistion mukaan S & P:n luottoluokituksen tueksi esittämät kaksi tekijää ovat julkisen palvelun tehtävien taloudellinen merkitys ja osakkeenomistajien vahva tuki. Asema ei kuulu näihin. (142) |
| --- | --- |

(290)

Ranskan viranomaiset korostavat niin ikään, että S & P alensi La Posten luottoluokitusta vuonna 2005 luokkaan AA- ja liitti tähän maininnan vakaista tulevaisuudennäkymistä, vaikka La Posten asema ei ollut millään tavoin muuttunut. Ranskan viranomaiset esittävät päätelmänään, että La Posten luottoluokitus ei ole pelkästään seurausta sen asemasta (141). Ranskan viranomaiset huomauttavat niin ikään, että S & P:n 3 päivänä huhtikuuta 2007 La Poste -yhtiöstä laatiman muistion mukaan S & P:n luottoluokituksen tueksi esittämät kaksi tekijää ovat julkisen palvelun tehtävien taloudellinen merkitys ja osakkeenomistajien vahva tuki. Asema ei kuulu näihin. (142)

| (291) | Kuten edellä on todettu, komissio myöntää, ettei takauksen olemassaolo ole ainoa tekijä, jonka luottoluokituslaitokset huomioivat arvioidessaan, kuinka suurta tukea julkiset viranomaiset ovat valmiit antamaan mahdollisesti vaikeuksiin joutuneella yritykselle. Tukeutuessaan S & P:n tutkimukseen hallituksen tuen vaikutuksesta postioperaattorien luottoluokituksiin (143) komissio on kuitenkin osoittanut, että luottoluokituslaitokset ottavat takauksen olemassaolon huomioon valtion La Postelle myöntämän tuen keskeisenä tekijänä. |
| --- | --- |

(291)

Kuten edellä on todettu, komissio myöntää, ettei takauksen olemassaolo ole ainoa tekijä, jonka luottoluokituslaitokset huomioivat arvioidessaan, kuinka suurta tukea julkiset viranomaiset ovat valmiit antamaan mahdollisesti vaikeuksiin joutuneella yritykselle. Tukeutuessaan S & P:n tutkimukseen hallituksen tuen vaikutuksesta postioperaattorien luottoluokituksiin (143) komissio on kuitenkin osoittanut, että luottoluokituslaitokset ottavat takauksen olemassaolon huomioon valtion La Postelle myöntämän tuen keskeisenä tekijänä.

| (292) | Tältä osin komissio kiistää Ranskan viranomaisten analyysin, jonka mukaan S & P:n 3 päivänä huhtikuuta 2007 päivätyssä muistiossaan mainitsema osakkeenomistajien vahva tuki olisi julkisoikeudellisesta asemasta ja takauksesta erillinen kysymys. Valtiontuen vaikutusta postioperaattorien luottoluokituksiin selvittäneestä tutkimuksesta voidaan todeta, että asema ja takaus ovat nimenomaan olennaisia tekijöitä arvioitaessa valtion myöntämää tukea La Postelle. |
| --- | --- |

(292)

Tältä osin komissio kiistää Ranskan viranomaisten analyysin, jonka mukaan S & P:n 3 päivänä huhtikuuta 2007 päivätyssä muistiossaan mainitsema osakkeenomistajien vahva tuki olisi julkisoikeudellisesta asemasta ja takauksesta erillinen kysymys. Valtiontuen vaikutusta postioperaattorien luottoluokituksiin selvittäneestä tutkimuksesta voidaan todeta, että asema ja takaus ovat nimenomaan olennaisia tekijöitä arvioitaessa valtion myöntämää tukea La Postelle.

| (293) | Komissio kiistää niin ikään Ranskan viranomaisten tulkinnan huhtikuun 2007 muistiosta, jonka mukaan S & P on valinnut ylhäältä alas -menetelmän yksinomaan sen perusteella, että valtion on tarkoitus pysyä keskipitkällä aikavälillä 100 prosenttia La Posten osakekannasta hallussaan pitävänä omistajana, eikä lainkaan La Posten julkisoikeudellisen aseman ja tähän liittyvän takauksen perusteella. Komissio muistuttaa, että pääomarakenteessa todennäköisesti myöhemmin tapahtuva muutos, joka S & P:n mukaan johtaisi julkisen laitoksen aseman menettämiseen ja tähän asemaan liittyvän takauksen raukeamiseen, on nimenomaisesti otettu huomioon S & P:n luottoluokituksessa (144). On siis selvää, että S & P:lle ovat tärkeitä pääomarakenteen muutoksen ohella myös sen seuraukset (julkisen laitoksen aseman ja takauksen menetys), ja pääomarakenteen muutos on edistynein vaihe La Posten vähittäisessä itsenäistymiskehityksessä. |
| --- | --- |

(293)

Komissio kiistää niin ikään Ranskan viranomaisten tulkinnan huhtikuun 2007 muistiosta, jonka mukaan S & P on valinnut ylhäältä alas -menetelmän yksinomaan sen perusteella, että valtion on tarkoitus pysyä keskipitkällä aikavälillä 100 prosenttia La Posten osakekannasta hallussaan pitävänä omistajana, eikä lainkaan La Posten julkisoikeudellisen aseman ja tähän liittyvän takauksen perusteella. Komissio muistuttaa, että pääomarakenteessa todennäköisesti myöhemmin tapahtuva muutos, joka S & P:n mukaan johtaisi julkisen laitoksen aseman menettämiseen ja tähän asemaan liittyvän takauksen raukeamiseen, on nimenomaisesti otettu huomioon S & P:n luottoluokituksessa (144). On siis selvää, että S & P:lle ovat tärkeitä pääomarakenteen muutoksen ohella myös sen seuraukset (julkisen laitoksen aseman ja takauksen menetys), ja pääomarakenteen muutos on edistynein vaihe La Posten vähittäisessä itsenäistymiskehityksessä.

3)   La Posten tosiasialliset rahoitusehdot

| (294) | Ranskan viranomaiset todistelevat, ettei komission ilmoitus takauksen olemassaolosta ja sen piakkoisesta lakkauttamisesta seurannaisvaikutuksena vaikuttanut mitenkään La Posten rahoitusolosuhteisiin. Yhtiön lokakuussa 2006, juuri kun komissio oli ilmoittanut suosituksistaan aiheellisiksi toimenpiteiksi, liikkeeseenlaskeman obligaatiolainan yhteydessä mid swap spread -luvuksi (145) tuli 12 peruspistettä 15 vuoden emission ja 4 peruspistettä 7 vuoden emission osalta. Vuonna 2004 järjestetyn edellisen obligaatiolainan yhteydessä mid swap spread oli ollut 8 peruspistettä. Ranskan viranomaisten mukaan La Posten rahoitusehdot eivät näin ollen perustuneet minkäänlaisen oikeudellisen tai tosiasiallisen takauksen olemassaoloon. |
| --- | --- |

(294)

Ranskan viranomaiset todistelevat, ettei komission ilmoitus takauksen olemassaolosta ja sen piakkoisesta lakkauttamisesta seurannaisvaikutuksena vaikuttanut mitenkään La Posten rahoitusolosuhteisiin. Yhtiön lokakuussa 2006, juuri kun komissio oli ilmoittanut suosituksistaan aiheellisiksi toimenpiteiksi, liikkeeseenlaskeman obligaatiolainan yhteydessä mid swap spread -luvuksi (145) tuli 12 peruspistettä 15 vuoden emission ja 4 peruspistettä 7 vuoden emission osalta. Vuonna 2004 järjestetyn edellisen obligaatiolainan yhteydessä mid swap spread oli ollut 8 peruspistettä. Ranskan viranomaisten mukaan La Posten rahoitusehdot eivät näin ollen perustuneet minkäänlaisen oikeudellisen tai tosiasiallisen takauksen olemassaoloon.

| (295) | Komissio katsoo, että Ranskan viranomaisten päätelmä, jonka mukaan komission ilmoitus ei ole vaikuttanut millään tavoin rahoitusehtoihin, ei ole perusteltu, koska on todettu kurssieron muuttuminen 8 pisteestä 12 pisteeseen. |
| --- | --- |

(295)

Komissio katsoo, että Ranskan viranomaisten päätelmä, jonka mukaan komission ilmoitus ei ole vaikuttanut millään tavoin rahoitusehtoihin, ei ole perusteltu, koska on todettu kurssieron muuttuminen 8 pisteestä 12 pisteeseen.

| (296) | Vaikka kurssiero jäisikin pieneksi – mistä ei siis ole kyse – komissiolla on epäilyksiä päätelmistä, joita tämän perusteella voitaisiin tehdä komission ilmoituksen vaikutuksesta La Posten rahoituskustannuksiin, koska investoijat ottavat huomioon paljon muitakin seikkoja, kuten esimerkiksi La Posten rahoitusrakenteen, joka on saattanut muuttua välillä 2004 ja 2006. |
| --- | --- |

(296)

Vaikka kurssiero jäisikin pieneksi – mistä ei siis ole kyse – komissiolla on epäilyksiä päätelmistä, joita tämän perusteella voitaisiin tehdä komission ilmoituksen vaikutuksesta La Posten rahoituskustannuksiin, koska investoijat ottavat huomioon paljon muitakin seikkoja, kuten esimerkiksi La Posten rahoitusrakenteen, joka on saattanut muuttua välillä 2004 ja 2006.

| (297) | Vaikka rahoitusehdot olisivat olleet samat ennen komission ilmoitusta ja sen jälkeen tai vaikka ero ei olisi ollut merkittävä, se ei toisaalta osoittaisi, että takaus vaikuttaisi rahoitusehtoihin. Ranskan viranomaisten mainitsemalla liikkeeseenlaskuhetkellä La Posten takaus oli nimittäin luokiteltu olemassa olevaksi tueksi. Takaus oli siis pätevä ja kattoi liikkeeseenlaskut. Takaus muuttuu sääntöjenvastaiseksi tueksi vasta siitä päivästä lukien, joka on määrätty sen lakkauttamispäiväksi tässä päätöksessä. |
| --- | --- |

(297)

Vaikka rahoitusehdot olisivat olleet samat ennen komission ilmoitusta ja sen jälkeen tai vaikka ero ei olisi ollut merkittävä, se ei toisaalta osoittaisi, että takaus vaikuttaisi rahoitusehtoihin. Ranskan viranomaisten mainitsemalla liikkeeseenlaskuhetkellä La Posten takaus oli nimittäin luokiteltu olemassa olevaksi tueksi. Takaus oli siis pätevä ja kattoi liikkeeseenlaskut. Takaus muuttuu sääntöjenvastaiseksi tueksi vasta siitä päivästä lukien, joka on määrätty sen lakkauttamispäiväksi tässä päätöksessä.

| (298) | Koska komissio on osoittanut, että La Posten asemasta johtuva takaus voi antaa La Postelle etua, koska se vaikuttaa myönteisesti sen luottoluokitukseen, komissio arvioi, ettei sen tarvitse osoittaa takauksen aiempia konkreettisia vaikutuksia. Valtiontukijärjestelmien vakiintunut periaate on, ettei komission tarvitse osoittaa tukien tosiasiallisia vaikutuksia, koska muussa tapauksessa tuet ilmoittamatta jättävät jäsenvaltiot joutuisivat tuet ilmoittavia jäsenvaltioita edullisempaan asemaan (146). Jäsenvaltiolta, joka ilmoittaa rajoittamattomasta takauksesta, kiellettäisiin toimenpide yksinomaan sen mahdollisten vaikutusten vuoksi, mutta jäsenvaltio, joka ei ole ilmoittanut vastaavaa asiaa, voisi puolustautua osoittamalla, että takaus ei ole antanut konkreettisesti edunsaajilleen etuja. Samoin kuin uusienkin tukitoimien yhteydessä, komission on arvioitava voimassa olevien tukitoimien yhteensopivuutta perussopimuksen kanssa vastaisuudessa, eikä sen tarvitse välttämättä osoittaa, että toimenpide on aiemmin aiheuttanut perussopimuksen vastaisia vaikutuksia (147). Toisaalta komissio ei voi määrätä perimään takaisin voimassa olevan tuen avulla mahdollisesti jo myönnettyjä etuja. Tämän seurauksena takauksen konkreettisia vaikutuksia rahoitusehtoihin ei myöskään tarvitse osoittaa. |
| --- | --- |

(298)

Koska komissio on osoittanut, että La Posten asemasta johtuva takaus voi antaa La Postelle etua, koska se vaikuttaa myönteisesti sen luottoluokitukseen, komissio arvioi, ettei sen tarvitse osoittaa takauksen aiempia konkreettisia vaikutuksia. Valtiontukijärjestelmien vakiintunut periaate on, ettei komission tarvitse osoittaa tukien tosiasiallisia vaikutuksia, koska muussa tapauksessa tuet ilmoittamatta jättävät jäsenvaltiot joutuisivat tuet ilmoittavia jäsenvaltioita edullisempaan asemaan (146). Jäsenvaltiolta, joka ilmoittaa rajoittamattomasta takauksesta, kiellettäisiin toimenpide yksinomaan sen mahdollisten vaikutusten vuoksi, mutta jäsenvaltio, joka ei ole ilmoittanut vastaavaa asiaa, voisi puolustautua osoittamalla, että takaus ei ole antanut konkreettisesti edunsaajilleen etuja. Samoin kuin uusienkin tukitoimien yhteydessä, komission on arvioitava voimassa olevien tukitoimien yhteensopivuutta perussopimuksen kanssa vastaisuudessa, eikä sen tarvitse välttämättä osoittaa, että toimenpide on aiemmin aiheuttanut perussopimuksen vastaisia vaikutuksia (147). Toisaalta komissio ei voi määrätä perimään takaisin voimassa olevan tuen avulla mahdollisesti jo myönnettyjä etuja. Tämän seurauksena takauksen konkreettisia vaikutuksia rahoitusehtoihin ei myöskään tarvitse osoittaa.

b)   Rajoittamattoman takauksen vuoksi ei ole mahdollista laskea markkinahintaista takausmaksua, joka La Posten pitäisi maksaa valtiolle, joten Ranskan viranomaisten ehdottamaa takaisinluovutusjärjestelyä ei voida soveltaa

| (299) | Edellä mainitun perusteella komissio päättelee, että La Postelle myönnetty takaus on kestoltaan, suuruudeltaan ja laajuudeltaan rajoittamaton ja vastikkeeton. Lisäksi se kattaa samalla kertaa yleisen postipalvelun toiminnot ja kilpailun alaiset toiminnot. Komissio katsoo, että valtion La Postelle myöntämän takauksen rajoittamattomuuden vuoksi ja komission päätöskäytännön mukaisesti (148) ei ole mahdollista laskea markkinahintaista takausmaksua, joka La Posten pitäisi maksaa valtiolle rajoittamattoman takauksen myöntämisestä. Kaikkien takausten yhteydessä tuki katsotaan myönnetyksi sillä hetkellä, jolloin takaus annetaan. Kun kyse on rajoittamattomasta takauksesta, joka voi mahdollisesti kattaa kaikki yrityksen velat määräämättömän ajan, ei voida ennalta määrittää myöntämishetkellä annetun tuen määrää eikä laskea asianmukaista markkinahintaista korvausta (149). Tämän vuoksi Ranskan viranomaisten ehdottamaa takaisinluovutusjärjestelyä ei voida soveltaa. |
| --- | --- |

(299)

Edellä mainitun perusteella komissio päättelee, että La Postelle myönnetty takaus on kestoltaan, suuruudeltaan ja laajuudeltaan rajoittamaton ja vastikkeeton. Lisäksi se kattaa samalla kertaa yleisen postipalvelun toiminnot ja kilpailun alaiset toiminnot. Komissio katsoo, että valtion La Postelle myöntämän takauksen rajoittamattomuuden vuoksi ja komission päätöskäytännön mukaisesti (148) ei ole mahdollista laskea markkinahintaista takausmaksua, joka La Posten pitäisi maksaa valtiolle rajoittamattoman takauksen myöntämisestä. Kaikkien takausten yhteydessä tuki katsotaan myönnetyksi sillä hetkellä, jolloin takaus annetaan. Kun kyse on rajoittamattomasta takauksesta, joka voi mahdollisesti kattaa kaikki yrityksen velat määräämättömän ajan, ei voida ennalta määrittää myöntämishetkellä annetun tuen määrää eikä laskea asianmukaista markkinahintaista korvausta (149). Tämän vuoksi Ranskan viranomaisten ehdottamaa takaisinluovutusjärjestelyä ei voida soveltaa.

c)   La Posten implisiittisen valtiontakauksen ansiosta saamat edullisemmat rahoitusehdot ovat valikoiva etu

| (300) | Etu on valikoiva, koska La Posten kilpailijat eivät voi siitä hyötyä. La Posten kilpailijoihin sovelletaan saneeraus- ja selvitystilamenettelyjä, eikä niillä ole julkisen laitoksen asemaan sidottua rajoittamatonta valtiontakausta. |
| --- | --- |

(300)

Etu on valikoiva, koska La Posten kilpailijat eivät voi siitä hyötyä. La Posten kilpailijoihin sovelletaan saneeraus- ja selvitystilamenettelyjä, eikä niillä ole julkisen laitoksen asemaan sidottua rajoittamatonta valtiontakausta.

4.1.3   KILPAILUN VÄÄRISTYMINEN JA VAIKUTUS KAUPPAAN

| (301) | Tarkasteltava toimenpide voi alentaa La Posten liiketoiminnan kustannuksia. Tästä seuraisi, että se suosisi La Postea ja vääristäisi kilpailua SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Koska La Posten toimialat, muun muassa lähetysten jakelu, osoitteettomat lähetykset ja kirjeet, joiden jakelu ei ole La Postelle varattu palvelu, on laajalti avattu unionin sisäiselle kaupalle, nämä toimenpiteet voisivat saattaa muita heikompaan asemaan yritykset, joilla on tai jotka aikovat kehittää vastaavaa liiketoimintaa Ranskassa. Tältä osin on huomautettava, että yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/67/EY nojalla, sellaisena kuin se on muutettuna direktiiveillä 2002/39/EY ja 2008/6/EY (150), jäljempänä ’postidirektiivi’, kaikki postipalvelut on vapautettava Ranskassa kilpailulle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2011. Näissä olosuhteissa La Postelle myönnetty rajoittamaton valtiontakaus on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan kauppaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(301)

Tarkasteltava toimenpide voi alentaa La Posten liiketoiminnan kustannuksia. Tästä seuraisi, että se suosisi La Postea ja vääristäisi kilpailua SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Koska La Posten toimialat, muun muassa lähetysten jakelu, osoitteettomat lähetykset ja kirjeet, joiden jakelu ei ole La Postelle varattu palvelu, on laajalti avattu unionin sisäiselle kaupalle, nämä toimenpiteet voisivat saattaa muita heikompaan asemaan yritykset, joilla on tai jotka aikovat kehittää vastaavaa liiketoimintaa Ranskassa. Tältä osin on huomautettava, että yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/67/EY nojalla, sellaisena kuin se on muutettuna direktiiveillä 2002/39/EY ja 2008/6/EY (150), jäljempänä ’postidirektiivi’, kaikki postipalvelut on vapautettava Ranskassa kilpailulle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2011. Näissä olosuhteissa La Postelle myönnetty rajoittamaton valtiontakaus on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan kauppaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

4.1.4   PÄÄTELMÄ TOIMENPITEEN TUKILUONTEESTA

| (302) | La Postelle myönnetty valtiontakaus, joka perustuu La Posten julkisen laitoksen asemaan, aiheuttaa valtion varojen siirron, josta valtio vastaa, ja vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja jäsenvaltioiden välistä kauppaa suosimalla La Postea. Komissio päättelee, että takaus on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(302)

La Postelle myönnetty valtiontakaus, joka perustuu La Posten julkisen laitoksen asemaan, aiheuttaa valtion varojen siirron, josta valtio vastaa, ja vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja jäsenvaltioiden välistä kauppaa suosimalla La Postea. Komissio päättelee, että takaus on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

4.2   SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (303) | Koska tarkasteltava toimenpide kuuluu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, on tarkasteltava, voiko komissio julistaa toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa ja 106 artiklan 2 kohdassa määrättyjen poikkeusten nojalla. |
| --- | --- |

(303)

Koska tarkasteltava toimenpide kuuluu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, on tarkasteltava, voiko komissio julistaa toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa ja 106 artiklan 2 kohdassa määrättyjen poikkeusten nojalla.

| (304) | Vaikuttaa siltä, ettei La Postelle myönnetty rajoittamaton valtiontakaus täytä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa määrättyjen poikkeuksien soveltamisedellytyksiä, koska tarkasteltavan toimenpiteen tarkoituksena ei ole mikään poikkeuksissa mainittu tavoite. |
| --- | --- |

(304)

Vaikuttaa siltä, ettei La Postelle myönnetty rajoittamaton valtiontakaus täytä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa määrättyjen poikkeuksien soveltamisedellytyksiä, koska tarkasteltavan toimenpiteen tarkoituksena ei ole mikään poikkeuksissa mainittu tavoite.

| (305) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tukitoimenpide voidaan julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos sen tarkoituksena on edistää taloudellista kehitystä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Koska La Postelle myönnetty rajoittamaton valtiontakaus on yksittäinen toimenpide, joka myönnetään harkintavaltaa käyttäen eikä sillä ole alueellisia tavoitteita, koska sitä ei ole ajallisesti rajoitettu eikä se liity mihinkään investointiin ja koska se ei ole asteittain aleneva, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohtaa ei sovelleta. |
| --- | --- |

(305)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tukitoimenpide voidaan julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos sen tarkoituksena on edistää taloudellista kehitystä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Koska La Postelle myönnetty rajoittamaton valtiontakaus on yksittäinen toimenpide, joka myönnetään harkintavaltaa käyttäen eikä sillä ole alueellisia tavoitteita, koska sitä ei ole ajallisesti rajoitettu eikä se liity mihinkään investointiin ja koska se ei ole asteittain aleneva, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohtaa ei sovelleta.

| (306) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdassa määrättyjen poikkeusten osalta kyseinen tuki ei ole tarkoitettu Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai Ranskan taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. La Postelle myönnetty rajoittamaton valtiontakaus ei myöskään ole tarkoitettu kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen. |
| --- | --- |

(306)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdassa määrättyjen poikkeusten osalta kyseinen tuki ei ole tarkoitettu Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai Ranskan taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. La Postelle myönnetty rajoittamaton valtiontakaus ei myöskään ole tarkoitettu kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen.

| (307) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksessa määrätään, että tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos se on tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. La Postelle myönnetty rajoittamaton valtiontakaus ei liity investointiin eikä työllisyyteen, joten se on toimintatukea ilman ehtoja. Päätöskäytäntönsä mukaisesti komissio voi katsoa, että tällainen tuki on tarkoitettu edistämään tiettyjen toimintojen tai tiettyjen talousalueiden kehitystä. |
| --- | --- |

(307)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksessa määrätään, että tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos se on tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. La Postelle myönnetty rajoittamaton valtiontakaus ei liity investointiin eikä työllisyyteen, joten se on toimintatukea ilman ehtoja. Päätöskäytäntönsä mukaisesti komissio voi katsoa, että tällainen tuki on tarkoitettu edistämään tiettyjen toimintojen tai tiettyjen talousalueiden kehitystä.

| (308) | La Postelle myönnettyä rajoittamatonta valtiontakausta ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi myöskään SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla. Kyseisen poikkeuksen mukaan yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, sekä fiskaalisiin monopoleihin sovelletaan perussopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa unionin etujen kanssa. |
| --- | --- |

(308)

La Postelle myönnettyä rajoittamatonta valtiontakausta ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi myöskään SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla. Kyseisen poikkeuksen mukaan yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, sekä fiskaalisiin monopoleihin sovelletaan perussopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa unionin etujen kanssa.

| (309) | Ranskan lainsäädännössä annetaan La Postelle julkisen palvelun velvoitteita. Tällä perusteella postioperaattori voisi periä rahallista korvausta tai nauttia tietyistä etuoikeuksista, jotka ovat yleisesti sovellettavien oikeussääntöjen vastaisia. Tällaiset toimenpiteet tai etuoikeudet on kuitenkin rajoitettava ehdottoman välttämättömään, jotta La Postelle julkisen palvelun velvoitteista aiheutuvat lisäkustannukset voidaan korvata. |
| --- | --- |

(309)

Ranskan lainsäädännössä annetaan La Postelle julkisen palvelun velvoitteita. Tällä perusteella postioperaattori voisi periä rahallista korvausta tai nauttia tietyistä etuoikeuksista, jotka ovat yleisesti sovellettavien oikeussääntöjen vastaisia. Tällaiset toimenpiteet tai etuoikeudet on kuitenkin rajoitettava ehdottoman välttämättömään, jotta La Postelle julkisen palvelun velvoitteista aiheutuvat lisäkustannukset voidaan korvata.

| (310) | Julkisen palvelun korvauksena maksettavaa valtiontukea koskevissa yhteisön säädöksissä määritellään edellytykset, joiden perusteella komissio katsoo korvauksen SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvaksi. Maksettu korvaus ei voi ylittää julkisen palvelun suorittamisesta aiheutuvia kustannuksia, jollaisiksi luetaan toiminnasta saadut tulot ja kohtuullinen voitto näiden velvoitteiden hoitamisesta. |
| --- | --- |

(310)

Julkisen palvelun korvauksena maksettavaa valtiontukea koskevissa yhteisön säädöksissä määritellään edellytykset, joiden perusteella komissio katsoo korvauksen SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvaksi. Maksettu korvaus ei voi ylittää julkisen palvelun suorittamisesta aiheutuvia kustannuksia, jollaisiksi luetaan toiminnasta saadut tulot ja kohtuullinen voitto näiden velvoitteiden hoitamisesta.

| (311) | Tässä nimenomaisessa tapauksessa analyysin olisi osoitettava, että La Postelle myönnetyn rajoittamattoman valtiontakauksen suuruus olisi määriteltävä, jotta voitaisiin varmistaa, ettei sen arvo ylitä postin yleispalvelun tarjoamisen nettokustannuksia. Koska takaus on rajoittamaton, analyysia on mahdoton tehdä. Tämä estää SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa määrätyn poikkeuksen soveltamisen. |
| --- | --- |

(311)

Tässä nimenomaisessa tapauksessa analyysin olisi osoitettava, että La Postelle myönnetyn rajoittamattoman valtiontakauksen suuruus olisi määriteltävä, jotta voitaisiin varmistaa, ettei sen arvo ylitä postin yleispalvelun tarjoamisen nettokustannuksia. Koska takaus on rajoittamaton, analyysia on mahdoton tehdä. Tämä estää SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa määrätyn poikkeuksen soveltamisen.

| (312) | Vaikka arvon määritys olisikin mahdollista, takausta ei kuitenkaan saisi hyödyntää ainoastaan ”postin yleispalvelun” tehtävään kuuluvissa toiminnoissa. Nykyisessä muodossaan rajoittamaton valtiontakaus kattaa kuitenkin kaikki La Posten toiminnot, myös muut kuin ”postin yleispalvelun” tehtävän piiriin kuuluvat toiminnot. |
| --- | --- |

(312)

Vaikka arvon määritys olisikin mahdollista, takausta ei kuitenkaan saisi hyödyntää ainoastaan ”postin yleispalvelun” tehtävään kuuluvissa toiminnoissa. Nykyisessä muodossaan rajoittamaton valtiontakaus kattaa kuitenkin kaikki La Posten toiminnot, myös muut kuin ”postin yleispalvelun” tehtävän piiriin kuuluvat toiminnot.

| (313) | Komission kanta on, että tämä vaikuttaa kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa. |
| --- | --- |

(313)

Komission kanta on, että tämä vaikuttaa kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa.

| (314) | Ranska ei myöskään ole vedonnut seikkoihin, jotka osoittaisivat toimenpiteen yhteensopivaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 tai 3 kohdan tai 106 artiklan 2 kohdan määräysten kanssa. Ranska on sen sijaan tyytynyt kiistämään takauksen olemassaolon. Se ei siis ole osoittanut tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille, vaikka todistustaakka kuuluu oikeuskäytännön mukaan sille. |
| --- | --- |

(314)

Ranska ei myöskään ole vedonnut seikkoihin, jotka osoittaisivat toimenpiteen yhteensopivaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 tai 3 kohdan tai 106 artiklan 2 kohdan määräysten kanssa. Ranska on sen sijaan tyytynyt kiistämään takauksen olemassaolon. Se ei siis ole osoittanut tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille, vaikka todistustaakka kuuluu oikeuskäytännön mukaan sille.

| (315) | Näistä syistä kyseinen toimenpide, vaikka sitä muutettaisiin Ranskan ehdotusten mukaisesti, jotka koskevat vuoden 1980 lain soveltamisasetuksen selvennystä ja rajoittavan lausekkeen sisällyttämistä saataviin liittyviin La Posten sopimuksiin, on asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdassa tarkoitettua voimassa olevaa valtiontukea, ja taloudellista toimintaa harjoittaville yrityksille myönnettäviä rajoittamattomia valtiontakauksia koskevan komission päätöskäytännön mukaisesti (151) tuki ei täytä edellytyksiä SEUT-sopimuksessa määrättyjen poikkeusten soveltamiselle. Tämän vuoksi edellä mainittu rajoittamaton valtiontakaus ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(315)

Näistä syistä kyseinen toimenpide, vaikka sitä muutettaisiin Ranskan ehdotusten mukaisesti, jotka koskevat vuoden 1980 lain soveltamisasetuksen selvennystä ja rajoittavan lausekkeen sisällyttämistä saataviin liittyviin La Posten sopimuksiin, on asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdassa tarkoitettua voimassa olevaa valtiontukea, ja taloudellista toimintaa harjoittaville yrityksille myönnettäviä rajoittamattomia valtiontakauksia koskevan komission päätöskäytännön mukaisesti (151) tuki ei täytä edellytyksiä SEUT-sopimuksessa määrättyjen poikkeusten soveltamiselle. Tämän vuoksi edellä mainittu rajoittamaton valtiontakaus ei sovellu sisämarkkinoille.

4.3   PUOLUEETTOMUUS OMISTUSOIKEUSJÄRJESTELYJEN SUHTEEN

| (316) | Tässä päätelmässään komissio ei millään tavoin kyseenalaista La Posten kuulumista valtiolle eikä kiistä julkisoikeudellisen oikeushenkilön asemaa sellaisenaan. Komissio pitää yksinkertaisesti ongelmallisena tästä asemasta Ranskan lainsäädännön nykytilassa La Postelle aiheutuvaa takausta. |
| --- | --- |

(316)

Tässä päätelmässään komissio ei millään tavoin kyseenalaista La Posten kuulumista valtiolle eikä kiistä julkisoikeudellisen oikeushenkilön asemaa sellaisenaan. Komissio pitää yksinkertaisesti ongelmallisena tästä asemasta Ranskan lainsäädännön nykytilassa La Postelle aiheutuvaa takausta.

| (317) | SEUT-sopimuksen 345 artiklan mukaan unioni ei puutu jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin eivätkä perussopimusten määräykset estä valtiota omistamasta yrityksiä (kokonaan tai osittain). Kilpailusääntöjä on kuitenkin sovellettava samalla tavoin yksityisiin yrityksiin ja julkisiin yrityksiin. Kumpaakaan näistä yritystyypeistä ei saa asettaa edullisempaan tai epäedullisempaan asemaan kyseisiä sääntöjä soveltamalla. Käsiteltävässä asiassa takaus ei ole johdu omistuksesta vaan yrityksen oikeudellisesta asemasta. Jäsenvaltiot voivat vapaasti valita yritysten oikeudellisen muodon, mutta niiden on valinnoissaan noudatettava perussopimuksen kilpailusääntöjä. Erityisesti pelkästään se seikka, että valtiontakaus liittyy automaattisesti tiettyyn oikeudelliseen asemaan, ei estä kyseistä takausta olemasta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos sovellettavat edellytykset täyttyvät (152). SEUT-sopimuksen 345 artikla ei vaikuta tähän päätelmään. Kilpailulle avoimilla markkinoilla puolueettomuusperiaate sitä vastoin edellyttäisi, että on poistettava kaikki julkisille yrityksille perusteettomasti myönnetyt edut, joista niiden yksityiset kilpailijat eivät voi nauttia. Komissio on noudattanut samanlaista lähestymistapaa esimerkiksi Saksan julkisia luottolaitoksia koskevassa asiassa (153) ja EDF:ää koskevassa asiassa (154). |
| --- | --- |

(317)

SEUT-sopimuksen 345 artiklan mukaan unioni ei puutu jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin eivätkä perussopimusten määräykset estä valtiota omistamasta yrityksiä (kokonaan tai osittain). Kilpailusääntöjä on kuitenkin sovellettava samalla tavoin yksityisiin yrityksiin ja julkisiin yrityksiin. Kumpaakaan näistä yritystyypeistä ei saa asettaa edullisempaan tai epäedullisempaan asemaan kyseisiä sääntöjä soveltamalla. Käsiteltävässä asiassa takaus ei ole johdu omistuksesta vaan yrityksen oikeudellisesta asemasta. Jäsenvaltiot voivat vapaasti valita yritysten oikeudellisen muodon, mutta niiden on valinnoissaan noudatettava perussopimuksen kilpailusääntöjä. Erityisesti pelkästään se seikka, että valtiontakaus liittyy automaattisesti tiettyyn oikeudelliseen asemaan, ei estä kyseistä takausta olemasta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos sovellettavat edellytykset täyttyvät (152). SEUT-sopimuksen 345 artikla ei vaikuta tähän päätelmään. Kilpailulle avoimilla markkinoilla puolueettomuusperiaate sitä vastoin edellyttäisi, että on poistettava kaikki julkisille yrityksille perusteettomasti myönnetyt edut, joista niiden yksityiset kilpailijat eivät voi nauttia. Komissio on noudattanut samanlaista lähestymistapaa esimerkiksi Saksan julkisia luottolaitoksia koskevassa asiassa (153) ja EDF:ää koskevassa asiassa (154).

4.4   LA POSTEA JA POSTITOIMINTAA KOSKEVA LAKIESITYS

| (318) | Ranskan viranomaiset ilmoittivat 31 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyssä kirjeessään komissiolle La Postea ja postitoimintaa koskevasta lakiesityksestä, joka oli hyväksytty 29 päivänä heinäkuuta 2009 pidetyssä valtioneuvoston istunnossa ja jossa vahvistettiin La Posten muuttaminen osakeyhtiöksi 1 päivänä tammikuuta 2010. |
| --- | --- |

(318)

Ranskan viranomaiset ilmoittivat 31 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyssä kirjeessään komissiolle La Postea ja postitoimintaa koskevasta lakiesityksestä, joka oli hyväksytty 29 päivänä heinäkuuta 2009 pidetyssä valtioneuvoston istunnossa ja jossa vahvistettiin La Posten muuttaminen osakeyhtiöksi 1 päivänä tammikuuta 2010.

| (319) | Lakiesitykseen hyväksyttiin tämän jälkeen muutos, jolla La Posten muuttamista osakeyhtiöksi lykättiin maaliskuulle 2010. |
| --- | --- |

(319)

Lakiesitykseen hyväksyttiin tämän jälkeen muutos, jolla La Posten muuttamista osakeyhtiöksi lykättiin maaliskuulle 2010.

| (320) | La Posten ja France Telecomin julkisen palvelun järjestämisestä 2 päivänä heinäkuuta 1990 annettua lakia nro 90–568 muuttavan lakiesityksen 1 §:n 2 kohdassa säädetään seuraavaa: Julkisoikeudellinen oikeushenkilö La Poste muutetaan 1 päivästä maaliskuuta 2010 lukien La Poste -nimiseksi osakeyhtiöksi [...]. |
| --- | --- |

(320)

La Posten ja France Telecomin julkisen palvelun järjestämisestä 2 päivänä heinäkuuta 1990 annettua lakia nro 90–568 muuttavan lakiesityksen 1 §:n 2 kohdassa säädetään seuraavaa: Julkisoikeudellinen oikeushenkilö La Poste muutetaan 1 päivästä maaliskuuta 2010 lukien La Poste -nimiseksi osakeyhtiöksi [...].

| (321) | Ranskan viranomaiset ovat täsmentäneet, että La Posten osakeyhtiöksi muuttamisen tarkoituksena on saattaa se yritysten saneeraus- ja selvitysmenettelyjä koskevan yleisen lainsäädännön piiriin. |
| --- | --- |

(321)

Ranskan viranomaiset ovat täsmentäneet, että La Posten osakeyhtiöksi muuttamisen tarkoituksena on saattaa se yritysten saneeraus- ja selvitysmenettelyjä koskevan yleisen lainsäädännön piiriin.

| (322) | Komissio myöntää, että La Posten tosiasiallinen muuttaminen osakeyhtiöksi, josta Ranskan viranomaisten toimittamassa lakiesityksessä säädetään, lakkauttaa sellaisenaan La Postelle myönnetyn rajoittamattoman takauksen. Komissio katsoo, että tämä muutos on asianmukainen toimenpide, jolla poistetaan unionin lainsäädännön mukaisesti valtiontuki, josta La Poste on voinut nykyisellään hyötyä. |
| --- | --- |

(322)

Komissio myöntää, että La Posten tosiasiallinen muuttaminen osakeyhtiöksi, josta Ranskan viranomaisten toimittamassa lakiesityksessä säädetään, lakkauttaa sellaisenaan La Postelle myönnetyn rajoittamattoman takauksen. Komissio katsoo, että tämä muutos on asianmukainen toimenpide, jolla poistetaan unionin lainsäädännön mukaisesti valtiontuki, josta La Poste on voinut nykyisellään hyötyä.

| (323) | Ranskan parlamentin on tarkoitus hyväksyä lakiesitys tammikuun 2010 aikana. Komissio pyysi 4 päivänä lokakuuta 2006 menettelyasetuksen 18 artiklan mukaisesti lakkauttamaan rajoittamattoman takauksen 31 päivään joulukuuta 2008 mennessä. Asiaan liittyvien olosuhteiden vuoksi ja kun otetaan huomioon, että Ranskan viranomaisten kanssa käydyt keskustelut ovat pitkittyneet aina lokakuuhun 2009 saakka ja että takauksen lopettavien säädösten hyväksymiseen tarvitaan aikaa, komissio katsoo olevan kohtuullista pyytää, että Ranskan viranomaiset lakkauttavat rajoittamattoman takauksen 31 päivään maaliskuuta 2010 mennessä, |
| --- | --- |

(323)

Ranskan parlamentin on tarkoitus hyväksyä lakiesitys tammikuun 2010 aikana. Komissio pyysi 4 päivänä lokakuuta 2006 menettelyasetuksen 18 artiklan mukaisesti lakkauttamaan rajoittamattoman takauksen 31 päivään joulukuuta 2008 mennessä. Asiaan liittyvien olosuhteiden vuoksi ja kun otetaan huomioon, että Ranskan viranomaisten kanssa käydyt keskustelut ovat pitkittyneet aina lokakuuhun 2009 saakka ja että takauksen lopettavien säädösten hyväksymiseen tarvitaan aikaa, komissio katsoo olevan kohtuullista pyytää, että Ranskan viranomaiset lakkauttavat rajoittamattoman takauksen 31 päivään maaliskuuta 2010 mennessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Rajoittamaton valtiontakaus, jonka Ranska on myöntänyt La Poste -yhtiölle, on sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, joka Ranskan on lopetettava 31 päivään maaliskuuta 2010 mennessä.

2 artikla

Komissio katsoo, että La Posten muuttaminen osakeyhtiöksi lopettaa sellaisenaan La Postelle myönnetyn rajoittamattoman takauksen. Tämän rajoittamattoman takauksen lopettaminen 31 päivään maaliskuuta 2010 mennessä on asianmukainen toimenpide 1 artiklassa todetun valtiontuen poistamiseksi unionin lainsäädännön mukaisesti.

3 artikla

Ranskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta toimenpiteet, jotka se on jo toteuttanut tai suunnittelee toteuttavansa päätöksen noudattamiseksi.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2010.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artikla ovat olleet 1 päivästä joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 107 ja 108 artikla. Asiasisällöltään nämä kaksi määräyskokonaisuutta ovat samanlaiset. Tässä päätöksessä viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on pidettävä tarvittaessa viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan.

1

(2)  EUVL C 135, 3.6.2008, s. 7.

2

(3)  Valtiontuki N531/2005, Banque Postalen perustamiseen liittyvät toimenpiteet (EUVL C 21, 28.1.2006, s. 2).

3

(4)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1–9.

4

(5)  Koska määrittely voimassa olevaksi tueksi perusteltiin jo tukea koskevan virallisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 93–97 kappaleessa (ks. alaviite 2) eikä komissio ole saanut tätä seikkaa koskevia huomautuksia, komissio ei enää palaa tähän kysymykseen vaan ainoastaan vahvistaa kyseiseen päätökseen sisältyvän alustavan arvion.

5

(6)  Ranskan tasavallan virallinen lehti JORF, 17.7.1980, s. 1799.

6

(7)  JORF, 14.5.1981.

7

(8)  Ks. alaviite 2.

8

(9)  JORF, 8.7.1990.

9

(10)  Ranskassa on julkisten viranomaisten kuten valtion ja kuntien lisäksi kaksi julkisoikeudellisten oikeushenkilöiden pääluokkaa: julkiset laitokset ja julkiset etuyhtymät, jotka on perustettu 15.7.1982 annetulla lailla nro 82–610. ”Julkisista laitoksista” voidaan erottaa periaatteessa luonteeltaan hallinnolliset julkiset laitokset (établissements publics à caractère administratif, EPA), jotka hoitavat perinteisiä hallintotehtäviä, ja julkiset teollisuus- ja liikelaitokset (établissements publics à caractère industriel et commercial, EPIC), jotka harjoittavat luonteeltaan taloudellista toimintaa.

10

(11)  Korkein oikeus vahvisti Douain muutoksenhakutuomioistuimen 22.10.1998 antamassa tuomiossa vahvistetun periaatteen, jossa La Poste rinnastetaan julkisiin teollisuus- ja liikelaitoksiin.

11

(12)  Vuonna 2003 julkaistussa Ranskan senaatille osoitetussa kertomuksessa talousasioiden valiokunta toteaa: Kaikki tietävät, että emoyhtiö La Postella on vuoden 1990 uudistuksesta lähtien ollut julkiseen teollisuus- ja liikelaitokseen rinnastettava asema.

12

(13)  Ks. mm. 21.12.1987 annettu korkeimman oikeuden (riita-asioita käsittelevän ensimmäisen jaoston) tuomio.

13

(14)  JORF, 26.1.1985, s. 1097.

14

(15)  Cour administrative d’appel, Pariisi 15. helmikuuta 1991, JCP E 1991, pan. 742; Cour de Cassation, Soc. 6.11.1991, JCP E 1992, pan. 85, Bull. V no 476.

15

o

(16)  Määräajat mainitaan asetuksen 3–1 §:n 3 momentissa.

16

(17)  Asetuksen nro 2008–479 10 §:ssä säädetään seuraavaa: Jollei maksua ole suoritettu näiden määräaikojen kuluessa, valtion edustaja tai valvontaviranomainen kirjaa menoerän maksuvelvoitteensa laiminlyöneen yhteisön tai julkisen laitoksen talousarvioon. Valtion edustaja tai valvontaviranomainen vapauttaa tilanteen mukaan tarvittavat varat joko pienentämällä vielä käyttämättömiä, muihin menoihin varattuja määrärahoja tai lisäämällä varoja. Jollei yhteisö tai julkinen laitos ole viikon kuluttua määrärahojen kirjaamisen tiedoksiannosta antanut maksumääräystä erääntyneestä määrästä, valtion edustaja tai valvontaviranomainen antaa sen viran puolesta kuukauden kuluessa.

17

(18)  JORF, 20.2.1990.

18

(19)  Bulletin Officiel de la Comptabilité publique. NOR: BUD R 02 00060 J.

19

(20)  Ks. julkisten teollisuus- ja liikelaitosten rahoituksen ja kirjanpidon sääntelystä 18. heinäkuuta 2002 annetun kodifioidun ohjeen nro 02–060-M95 (Instruction codificatrice sur la réglementation financière et comptable des établissements publics nationaux à caractère industriel et commercial) 3 luku, Bulletin Officiel de la Comptabilité publique.

20

(21)  Ks. osa IV, B: ”Quelles dispositions juridiques prévoir?”, s. 21.

21

(22)  Vuonna 1965 perustettu ERAP on EPIC-yhtiö, jonka toimialana on hankkia valtion pyynnöstä omistusosuuksia energia-, lääke- ja televiestintäalan yrityksistä.

22

(23)  Ks. artikkeli ”Fitch attribue la note préliminaire AAA au programme EMTN garanti de EUR 10 MD de ERAP”, ERAP-yhtiön internetsivuilla osoitteessa www.erap.fr/pdf/CP_Fitch_Ratings_fr.pdf

23

(24)  Ks. artikkeli ”Moody’s attribue la notation Aaa au programme d’EMTN de l’ERAP portant sur 10 milliards d’euros”, ERAP-yhtiön internetsivuilla osoitteessa http://www.erap.fr/pdf/CP_Moodys_fr.pdf

24

(25)  La Poste -yhtiön kirjanpidossa noudatetaan liikelaitoksiin sovellettavia sääntöjä 2.7.1990 annetun lain nro 90–568 15 §:n nojalla.

25

(26)  Ks. artikkeli ”Fitch attribue la note préliminaire AAA au programme EMTN garanti de EUR 10 MD de ERAP”.

26

”Fitch attribue la note préliminaire AAA au programme EMTN garanti de EUR 10 MD de ERAP”.

(27)  Vrt. mm. Ranskan viranomaisten kirjeet 24.4.2006, 6.12.2006, 16.1.2007, 1.2.2007 ja 19.3.20072007.

27

(28)  Vrt. Ranskan viranomaisten 23. tammikuuta 2008 päivätyn kirjeen III osa.

28

(29)  Conseil d’Etat, 1.4.1938, société de l’hôtel d’Albe, recueil du Conseil d’Etat, s. 341. Ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdantolauseen 33 kappale.

29

(30)  Conseil d’Etat, 10.11.1999, société de gestion du port de Campoloro, recueil du Conseil d’Etat, s. 348; Conseil d’Etat, 18.11.2005, société de gestion du port de Campoloro, recueil du Conseil d’Etat, s. 515. Ks. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdantolauseen 34 kappale.

30

(31)  JORF 177, 2.8.2001, s. 12480.

31

(32)  Vrt. Ranskan viranomaisten 23. tammikuuta 2008 toimittaman muistion IIIB osa ja Ranskan viranomaisten 27. lokakuuta 2009 toimittamat huomautukset.

32

(33)  Vrt. Ranskan viranomaisten 27. lokakuuta 2009 toimittama muistio.

33

(34)  D. Labetoulle, La responsabilité des AAI dotées de la personnalité juridique: coup d’arrêt à l’idée de ”garantie de l’Etat”, RJEP/CJEG no635, lokakuu 2006.

34

o

(35)  Vrt. Ranskan viranomaisten 23. tammikuuta 2008 päivätyn kirjeen IV osa.

35

(36)  Vrt. Ranskan viranomaisten 23. tammikuuta 2008 päivätyn kirjeen 78 kappale.

36

(37)  P. Bon, Le Préfet face à l’inexécution par une collectivité territoriale d’un jugement la condamnant pécuniairement, RFDA, maalis–huhtikuu 2006, s. 341. C. Landais ja F. Lenica, Le pouvoir de substitution du préfet en cas d’inexécution de la chose jugée par les collectivités territoriales, AJDA, 23.1.2006, s. 137.

37

(38)  Conseil d’Etat, 10.11.1999, société de gestion du port de Campoloro, cited above.

38

(39)  Conseil d’Etat, 18.11.2005, société de gestion du port de Campoloro, cited above.

39

(40)  Conseil d’Etat, 30.11.1923, recueil, s. 789.

40

(41)  Tätä tekstiä on muokattu, jotta varmistetaan, ettei luottamuksellista tietoa paljasteta. Nämä kohdat on kirjoitettu hakasulkuihin ja merkitty tähdellä.

41

(42)  Komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina, EYVL C 71, 11.3.2000, s. 14.

42

(43)  Ranskan viranomaisten mukaan näiden kriteerien noudattaminen riittää osoittamaan, ettei minkäänlaista etua ole, mutta ne eivät ole välttämättömiä. Viranomaisten mukaan ei ole esimerkiksi loogista olettaa, että sovellettavaan maksukyvyttömyysmenettelyyn liittyvä mahdollinen epävarmuus voisi johtaa edullisempiin rahoitusehtoihin.

43

(44)  Kauppalain L. 643–11 §.

44

(45)  ”- Category 1: equalization of ratings with those of the state owner. This first category includes those entities [...], generally loss making or with poor financial profiles, and extremely unlikely to be privatized [...] given the nature of their activity, as well as their home country’s economic, social and political environment. None of the postal companies currently rated by Standard & Poor’s falls into this category [...].”

45

(46)  ”- Category 2: notching down with respect to the state owner’s rating. [...] La Poste and Poste Italiane currently fall within this category.”

46

(47)  ”- Category 3: notching up from the postal entity’s stand-alone rating. [...] The entity’s postal activities are still a key public service, but the clear aim of the entity is to achieve a high level of operational and financial independence, either through privatization or commercial autonomy (state ownership, but independent management) [...].”

47

(48)  ”Standard & Poor’s Ratings Services lowered its counterparty credit [– –] ratings on French issuer AGF [...] to ”A” from ”A+” [...], following a review of AGF’s parent, the Munich-based Allianz group (AA-/Negative/A-1+). [...] The downgrade of AGF, the holding company, is not specific to any issues within the French franchise and generally reflects the Allianz group’s financial leverage and fixed-charge coverage, which are increasingly aggressive relative to the group’s ratings and are a result of the group’s weakened consolidated capital base and reduced earnings.”

48

(49)  ”The ratings also take into account the unchallenged status of both it and its parent, Germany-based Volkswagen Financial Services AG (VWFS), as core and captive finance entities to VW” ja ”the ratings on VW Bank could moderately diverge (generally not more than one notch) from the ratings on VW or VWFS; currently only its outlook differs.”

49

(50)  ”The ratings on Germany-based Volkswagen Financial Services AG (VWFS) are based on its unchallenged status as a core subsidiary of German automaker Volkswagen AG (VW; A-/Negative/A-2) and reflect its strategic importance for and close operational integration into its parent.”

50

(51)  ”Valtion voimakkaasta tuesta nauttivan yrityksen luokitusta [...] voidaan alentaa kaksi luokkaa niiltä osin kuin kyseisen yhtiön ja valtion väliset taloudelliset siteet voivat kehittyä keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä.”

51

(52)  Vastaavasti menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen johdanto-osan 84 kappaleessa mainittu valtion vahva tuki ei Ranskan viranomaisten mukaan liity yrityksen asemaan eikä mihinkään takausjärjestelmään, vaan viittaa päätöksiin, esimerkiksi päätöksiin La Banque Postalen perustamisesta tai eläkkeiden rahoituksen uudistamisesta, joiden tarkoituksena on antaa La Poste -yhtiölle keinot kehittyä kilpailijoidensa kanssa tasavertaisena toimijana ja markkinaehdoin. Osa näistä toimenpiteistä on silti sellaisinaan suuruudeltaan varsin merkittävää valtiontukea (ks. mm. komission päätös, tehty 10. joulukuuta 2007, valtiontuista, jotka Ranska on myöntänyt La Posten palveluksessa olevien valtion virkamiesten eläkkeiden rahoitusjärjestelyjen uudistamiseen). Näin ollen ne eivät ole osoitus valtion kiinnostuksesta La Posten kehittämiseen tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

52

(53)  ”A change in the group’s ownership structure would lead Standard & Poor’s to shift to a bottom-up rating approach, focusing more on LP’s stand-alone business and financial profiles. This rating approach may not necessarily translate into rating changes given the expected improvement in LP’s stand-alone situation in the coming years.”

53

(54)  ”The ratings could come under pressure if the group significantly underperforms its operational and financial trajectory at the dawn of full postal deregulation, or if an ownership changes occur sooner than we expect.”

54

(55)  ”The EC recently recommended that the French government end this guarantee by year-end 2008, which they believe provides LP with more favorable financing conditions than its competitors in a market in the process of being liberalized.”

55

(56)  ”The ratings on La Poste were unaffected by this recommendation since we consider that a change in La Poste’s status would not necessarily reflect a decrease in the strong state support that underpins LP’s ratings and that has been reaffirmed by recent government decisions.”

56

(57)  Ranskan viranomaisten mukaan ”mid swap spread” oli 12 peruspistettä 15 vuoden liikkeeseenlaskussa (eli 33 peruspistettä OAT-obligaatiosta) ja 4 peruspistettä 7 vuoden liikkeeseenlaskussa. Vertailun vuoksi Ranskan viranomaiset ilmoittavat, että vuonna 2004 järjestetyn edellisen joukkolainaemission yhteydessä kyseessä oli 580 miljoonan euron ja 15 vuoden obligaatiolaina, jonka ”mid swap spread ” oli 8 peruspistettä. ”Mid swap” on pankkien tarjoaman ja pyytämän kurssin mediaani tietyllä hetkellä pankkien välisillä markkinoilla maturiteettityypeittäin eli kiinteä kurssi, jonka pankki on valmis maksamaan yleensä 6 kuukauden euriboria vastaan. Tämä kurssi on markkinoiden viitekurssi mm. joukkolainaemissioissa.

57

(58)  Asetus nro 81–501. Kun Ranskan viranomaiset esittivät ehdotuksensa, soveltamisasetuksena oli 12 päivänä toukokuuta 1981 annettu asetus nro 81–501, joka koski hallinnollisissa menettelyissä määrätyistä uhkasakoista ja julkisoikeudellisten oikeushenkilöiden täytäntöönpanemista tuomioista 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain soveltamista, ja se liittyi korkeimman hallinto-oikeuden ”raportointi- ja tutkimusjaostoon”.

58

(59)  Korkein hallinto-oikeus totesi asiassa Sille 16.11.1998: Vaikka (alemman oikeusasteen tuomioistuimen tavoin katsottaisiin, että) julkisen viranomaisen vastuuseen voidaan vedota ilman virhettä kansalaisten tasavertaisuutta julkisten menojen osalta koskevan periaatteen rikkomisen vuoksi, kun laillisesti toteutetun toimenpiteen seurauksena on luonnollisen tai oikeushenkilön joutuminen kärsimään erityisestä ja tietyn vakavuusasteen vahingosta, tästä ei ole kyse tässä nimenomaisessa tapauksessa, koska Sille ei voinut kiinteistöalan ammattilaisen ominaisuudessa olla tietämättä tässä tapauksessa nimenomaisesti suunnitellun kiinteistöohjelman toteuttamiseen liittyvistä epävarmuustekijöistä varsinkin, kun toteuttamista varten oli muutettava maankäyttösuunnitelman määräyksiä ja hankittava kunnanhallituksen lupa. Sillen oli siis varauduttava mahdollisuuteen, että julkisen tutkimuksen kielteisten tulosten ja hankkeen saaman kielteisen vastaanoton vuoksi kunta voisi hylätä hankkeen. Otettuaan tämän riskin tietoisesti hän ei voi väittää kärsineenä tavanomaisesta poikkeavaa vahinkoa ja väittää, että kunnan on maksettava hankkeesta luopumisesta hänelle aiheutuneet rahalliset kulut.

59

(60)  Korkein hallinto-oikeus totesi asiassa Meunier 10.7.1996: Arvioidessaan, että liikkeen sijoittamisesta tällaiseen paikkaan ja maanliikkeiden mahdollisuutta koskevasta kunnanjohtajan kirjeestä johtuu, että asianosainen oli hyväksynyt tietoisesti epävakauteen liittyvät vaarat, joille hänen laitoksensa altistui, hallinnollinen muutoksenhakutuomioistuin arvioi asiaa täysivaltaisesti. Katsoessaan, että vahinko, joka johtuu asianomaisen tietoisesti hyväksymästä altistustilanteesta, ei anna oikeutta korvaukseen, tuomioistuin ei ole ymmärtänyt väärin sääntöjä, joilla säännellään julkisoikeudellisten oikeushenkilöiden vastuuta.

60

(61)  Ks. yksityiskohtaiset tiedot menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 11–13 kappaleesta.

61

(62)  EUVL C 155, 20.6.2008, s. 10.

62

(63)  Vrt. tämän päätöksen johdanto-osan 3.1.1.A kappale.

63

(64)  Ks. alaviite 29.

64

(65)  Ks. alaviite 30.

65

(66)  Vrt. perustuslakineuvosto (Conseil constitutionnel) 25.7.2001 tekemän päätöksen nro 2001–448 johdanto-osan 110 kohta: Jos 61 §:ssä on voitu perustuslain 34 §:ään perustuen huolehtia siitä, että finanssilaissa sallitaan kolmen vuoden määräajan kuluessa kaikki valtiontakaukset, jotta valtion taloudelliset sitoumukset pysyvät selvillä, mahdollisen luvan puuttumisen seuraamuksena ei voisi olla kyseisten takausten raukeaminen; tällainen seuraamus nimittäin olisi omiaan heikentämään tasa-arvoisuutta suhteessa valtion menoihin ja erityisen vakavan loukkauksen yhteydessä myös omistusoikeutta; parlamentin käsittelystä käy lisäksi ilmi, että 61 §:n tarkoituksena on varmistaa, että parlamentille ilmoitetaan valtion myöntämät takaukset, eikä antaa sellaisten takausten raueta, joita ei olisi aikoinaan sallittu asetetussa määräajassa; näissä olosuhteissa 61 § ei ole perustuslain vastainen.

66

(67)  Edellä olevassa viitteessä mainittu johdanto-osan kappale.

67

(68)  Asia T-442/03, SIC v. komissio, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 26.6.2008 antama tuomio, Kok. 2008, s. II-1161, 124–127 kohta. Ks. myös takauksia koskeva tiedonanto.

68

(69)  Vrt. Ranskan viranomaisten 23. tammikuuta 2008 päivätyn muistion 62–68 kohta.

69

(70)  Ks. alaviite 34.

70

(71)  Tämän päätöksen 4.1.1.A.b) 3) kappale.

71

(72)  Vrt. menettelyn aloittamista koskevan päätöksen alaviite 39. Muistio ei ole julkinen, mutta se mainittiin vuoden 1995 raportissa.

72

(73)  Tämä muistion osa on julkistettu vuoden 1995 kertomuksen laatijoiden toimesta (s. 219).

73

(74)  Ranskan viranomaisten komissiolle 9. syyskuuta 2008 toimittama muistio.

74

(75)  Ks. kyseisen muistion liitteessä oleva 5 kohta, jossa mainitaan eri asiakirjoja, esimerkiksi ministerin kirje tai muu oikeusperusta.

75

(76)  On syytä huomata, että varojen puuttumisen takia annettu tuomio konkurssimenettelyn päättämisestä estää velkojaa nostamasta uutta syytettä: saatava on siis lopullisesti menetetty.

76

(77)  Vrt. tämän päätöksen johdanto-osan 147 kappale.

77

(78)  Sovellettavien säädösten eli 16 päivänä heinäkuuta 1980 annetun lain, 12 päivänä toukokuuta 1981 annetun asetuksen korvaamisesta 20 päivänä toukokuuta 2008 annetun asetuksen ja 16 päivänä lokakuuta 1989 päivätyn yleiskirjeen käsitteet on toistettu tämän päätöksen osassa, jossa käsitellään toimenpiteen kuvausta.

78

(79)  Vrt. tämän päätöksen 3.1.1. B) a) 1) kappale, jossa viitataan Ranskan viranomaisten 23. tammikuuta 2008 päivätyn kirjeen IV, A, 1 kohtaan, s. 19–20.

79

(80)  Kuten komission asiantuntija korostaa, valvontaviranomaisen mahdollisuudet puuttua tilanteeseen ovat rajalliset, mikäli julkisen laitoksen varat osoittautuvat riittämättömiksi. Tarvittavat varat voivat ensinnäkin olla peräisin muihin menoihin varatuista varoista, jotka jätetään käyttämättä, jotta velkojen maksu on mahdollista. Toiseksi ne voivat olla peräisin omaisuuden luovutuksesta tai maksujen korotuksesta, jos nämä menettelyt tulevat kyseeseen. Julkinen laitos voi niin ikään ottaa lainan. Mikäli mikään näistä vaihtoehdosta ei tule kyseeseen, ainoa ratkaisu ovat osakkeenomistajan eli valtion osoittamat määrärahat.

80

(81)  Olettaen, ettei julkisen palvelun jatkumisen velvoitetta ole.

81

(82)  Asiantuntijan raportti, kohta I.2.A.2, s. 18.

82

(83)  Kauppalain L. 620–1 §.

83

(84)  Kauppalain L. 640–1 §:ssä perustetaan selvitystilamenettely, joka on mahdollinen jokaiselle L. 640–2 §:ssä mainitulle maksujen lakkautukseen joutuneelle velkojalle, jonka velkasaneeraus on ilmeisen mahdotonta.

84

(85)  La Posten omaisuuden arvoa on alennettu 11. joulukuuta 2001 annetulla ns. MURCEF-lailla. Laissa kuitenkin säädetään, että kun omaisuuden luovutuksen tai siirron olosuhteet vaarantavat La Posten asianmukaisen selviytymisen laissa ja asetuksissa sille säädetyistä velvollisuuksista tai sen sopimuksessa tekemistä sitoumuksista [...], valtio estää luovutuksen tai siirron tai asettaa niiden ehdoksi sen, etteivät ne haittaa mainittujen velvollisuuksien asianmukaista täyttämistä.

85

(86)  Postialan sääntelyviranomainen ARCEP hyväksyy varatun sektorin palvelujen hinnat. Yleisen sektorin palvelujen hintoja ARCEP rajoittaa.

86

(87)  Vrt. tämän päätöksen 4.1.1.A.b)3) kappale.

87

(88)  Vrt. Ranskan viranomaisten 23. tammikuuta 2008 toimittaman muistion 112 ja 113 §.

88

(89)  Vrt. tämän päätöksen 4.1.1.A.b)3) kappale.

89

(90)  Ranskan sääntelyviranomaisen (ARCEP) mukaan sääntely kattaa postipalvelujen toiminnot, jotka kattavat lähetysten noudon, lajittelun, kuljetuksen ja jakelun säännöllisten postinjakelukiertojen puitteissa. Sääntelyn ulkopuolelle jäävät osoitteeton mainosjakelu, kaupunkilähetit ja pikalähetykset.

90

(91)  Vrt. vuotuisen suoriutumishankkeen strateginen esittely.

91

(92)  Tarkempia tietoja Ranskan viranomaisten kannasta on mm. tämän päätöksen 3.1.1.B.a) 2) kappaleessa.

92

(93)  Cour administrative d’appel, Lyon, 6.6.1996, Société fermière de Campoloro, nro 95LY00935.

93

(94)  P. Bon, siteerattu alaviitteessä 37.

94

(95)  Ks. alaviite 37.

95

(96)  Ks. alaviite 34.

96

(97)  Nro 57516/00.

97

(98)  Serie A no37.

98

o

(99)  Ks. 27. lokakuuta 2009 toimitettu muistio.

99

(100)  Conseil d’Etat, 29.12.2004, Sté d’aménagement des coteaux de Saint-Blaine, nro 257804: yleishyödyllisten rasitteiden korvaaminen on mahdollista, kun omistajalle aiheutuu erityinen ja kohtuuton rasitus, joka ei ole oikeasuhteinen tavoiteltuun yleishyödylliseen tavoitteeseen nähden.

100

Cour administrative d’appel, Bordeaux, 14.10.2003, M. ja Mme Claude X., nro 99BX01530: Autoliikenteen keskeytyminen maanvyörymän vuoksi vahingoittuneilla kunnallisilla teillä voi aiheuttaa tavanomaisesta poikkeavan ja erityisen vahingon eristykseen jääneelle omistajalle. Hallintotuomari katsoo muun muassa, että vahingon kestoajan (liikenne keskeytyi tietöiden tekoajaksi eli seitsemäksi kuukaudeksi) vuoksi vahinko on luonteeltaan tavanomaisesta poikkeava ja erityinen, jolloin se ylittää näiden kahden yleisen tien käyttäjän tavanomaiset rasitteet, ja siitä on maksettava korvausta.

Tribunal administratif, Montpellier, 23.6.1999, M. Van der Velden, nro 97–03716: leirintäalueen lopullinen sulkeminen merkittävän tulvavaaran vuoksi aiheutti omistajalle tavanomaisesta poikkeavan ja erityisen haitan, joka on omiaan antamaan hänelle oikeuden korvaukseen, koska sulkeminen aiheutti asianomaisen ainoan ammatillisen toiminnan keskeytymisen ja liiketilan täydellisen menetyksen.

(101)  Luonteeltaan oikeusvaikutuksia tuottavan oikeutetun virheen käsite liittyy vilpittömän mielen suojan teoriaan. Cornun juridisen sanakirjan mukaan vilpittömän mielen suoja on sellainen ulkoisten merkkien, jotka yleensä osoittavat tiettyä tilaa, tehtävää (toimeksiantajan, perillisen, omistajan [...] ominaisuutta) ja jotka saavat uskomaan, että näillä tunnusmerkeillä varustettu henkilö on tosiasiallisesti kyseisessä tilassa tai tehtävässä, yhdistelmästä tahallisesti tai tahattomasti seuraava vaikutelma. Vipittömän mielen suoja on oikeuskäytännön teoria, jonka perusteella pelkkä näennäisyys riittää tuottamaan vaikutuksia kolmansiin nähden, jotka oikeutetun virheen johdosta ovat jättäneet todellisuuden huomioimatta. Vilpittömän mielen suojan teoriaa käytetään oikeuskäytännössä, ja siihen on perustettu erittäin kuuluisiakin ratkaisuja (Euroopan ihmisoikeustuomioistuin, 7.6.2001, Kress). Sitä käytetään yksityisoikeudellisesti, kun on saatava aikaan oikeusvaikutuksia sopimukselle, jonka yksi sopimuspuoli on luottanut perustellusti pelkkään ilmeisyyteen. Esimerkkinä voidaan niin ikään mainita näennäinen kotipaikka tai julkisoikeudellisena käsitteenä toimihenkilöiden tosiasiallinen toimipaikka, jotta näiden päätökset säilyvät laillisina. Teoria helpottaa juridisen tunnusmerkin tai oikeusvaikutuksen olemassaolon todistamista silloin, kun missään säädöksessä ei nimenomaisesti ja eksplisiittisesti myönnetä sen olemassaoloa.

101

(102)  Erottelu on kehitelty S. Carpi-Petit’n käsitysten perusteella, jotka on esitetty teoksessa Les successions en droit administratif, PUR, 2006.

102

(103)  Tämä ilmenee 15. heinäkuuta 2002 annetusta määräyksestä (JORF 23.7.2002), jossa vahvistetaan Agenin teemayliopiston selvittämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Määräyksen 1 §:n mukaan selvitysmiehen tehtävänä on ehdottaa korkea-asteen opetuksesta vastuulliselle ministerille omaisuuden, saatavien, velkojen ja selvitysajan päätteeksi selvitystilille jääneen saldon jakamista yliopistojen Bordeaux I ja Bordeaux IV kesken.

103

(104)

104

| — | Asetus nro 53–404, annettu 11. toukokuuta 1953, ilmailuteollisuuden hajauttamista varten perustetun tasoituskassan selvittämisestä, JORF 12.5.1953, 3 §: Edellä mainitun 24. toukokuuta 1938 annetun asetuksen 7 §:n mukaisesti kassalle kuuluvat laitokset ja varusteet sekä velkojen kuoletuksen jälkeen käytettävissä olevat varat tulevat valtion omaisuudeksi(tässä tilanteessa on selvää, että tulos on positiivinen). |
| --- | --- |

—

Asetus nro 53–404, annettu 11. toukokuuta 1953, ilmailuteollisuuden hajauttamista varten perustetun tasoituskassan selvittämisestä, JORF 12.5.1953, 3 §: Edellä mainitun 24. toukokuuta 1938 annetun asetuksen 7 §:n mukaisesti kassalle kuuluvat laitokset ja varusteet sekä velkojen kuoletuksen jälkeen käytettävissä olevat varat tulevat valtion omaisuudeksi(tässä tilanteessa on selvää, että tulos on positiivinen).

| — | Asetus nro 75–926, annettu 6. lokakuuta 1975, asunnonvaihtopörssin lakkauttamisesta, 2 §: Asunnonvaihtopörssin velkojen maksutapahtumat, saatavien perintätapahtumat ja omaisuuden selvitystapahtumat sekä tarvittaessa tuomioistuinmenettelyt, joissa pörssi on kantajana tai vastaajana, kuuluvat talous- ja valtiovarainministerin toimivaltaan. Viennit kirjataan valtionkassan erityistilille 904.14 nimeltään ”Valtion julkisten laitosten, hallintoa tukevien tai ammatillisten organisaatioiden selvitykset ja sekalaiset selvitykset”. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 75–926, annettu 6. lokakuuta 1975, asunnonvaihtopörssin lakkauttamisesta, 2 §: Asunnonvaihtopörssin velkojen maksutapahtumat, saatavien perintätapahtumat ja omaisuuden selvitystapahtumat sekä tarvittaessa tuomioistuinmenettelyt, joissa pörssi on kantajana tai vastaajana, kuuluvat talous- ja valtiovarainministerin toimivaltaan. Viennit kirjataan valtionkassan erityistilille 904.14 nimeltään ”Valtion julkisten laitosten, hallintoa tukevien tai ammatillisten organisaatioiden selvitykset ja sekalaiset selvitykset”.

| — | Asetus nro 81–1009, annettu 12. marraskuuta 1981, Institut Auguste Comte pour l’étude des sciences et de l’action -laitoksen lakkauttamisesta: selvityksen mahdollinen ylijäämä suoritetaan valtiolle. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 81–1009, annettu 12. marraskuuta 1981, Institut Auguste Comte pour l’étude des sciences et de l’action -laitoksen lakkauttamisesta: selvityksen mahdollinen ylijäämä suoritetaan valtiolle.

| — | Asetus nro 83–1185, annettu 27. joulukuuta 1983, Lille-Estin uuden kaupungin suunnittelusta vastaavan julkisen laitoksen purkamisesta: Lille-Estin uuden kaupungin suunnittelusta vastaavan julkisen laitoksen varat ja velat siirretään tänä päivänä Lillen suurkaupunkialueelle edellä mainitussa 5. joulukuuta 1983 tehdyssä sopimuksessa määritellyin ehdoin lukuun ottamatta tämän asetuksen liitteessä lueteltuja omaisuuseriä, jotka siirretään liikennetutkimuslaitokselle. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 83–1185, annettu 27. joulukuuta 1983, Lille-Estin uuden kaupungin suunnittelusta vastaavan julkisen laitoksen purkamisesta: Lille-Estin uuden kaupungin suunnittelusta vastaavan julkisen laitoksen varat ja velat siirretään tänä päivänä Lillen suurkaupunkialueelle edellä mainitussa 5. joulukuuta 1983 tehdyssä sopimuksessa määritellyin ehdoin lukuun ottamatta tämän asetuksen liitteessä lueteltuja omaisuuseriä, jotka siirretään liikennetutkimuslaitokselle.

| — | Asetus nro 83–1263, annettu 30. joulukuuta 1983, ajokorttien kansallisen tutkintolautakunnan purkamisesta: toimenpiteet kirjataan valtionkassan erityistilille nimeltään ”Julkisten laitosten selvitykset”. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 83–1263, annettu 30. joulukuuta 1983, ajokorttien kansallisen tutkintolautakunnan purkamisesta: toimenpiteet kirjataan valtionkassan erityistilille nimeltään ”Julkisten laitosten selvitykset”.

| — | Asetus nro 87–590, 30. kesäkuuta 1987, Centre mondial informatiques et ressources humaines -laitoksen selvittämisen edellytyksistä, 1 §: Centre mondial informatiques et ressources humaines -laitoksen (CMIRH) lakkautuspäivästä 1.7.1987 lukien laitoksen irtain omaisuus sekä laitoksen oikeudet ja velvollisuudet kuuluvat valtiolle. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 87–590, 30. kesäkuuta 1987, Centre mondial informatiques et ressources humaines -laitoksen selvittämisen edellytyksistä, 1 §: Centre mondial informatiques et ressources humaines -laitoksen (CMIRH) lakkautuspäivästä 1.7.1987 lukien laitoksen irtain omaisuus sekä laitoksen oikeudet ja velvollisuudet kuuluvat valtiolle.

| — | Asetus, annettu 17. marraskuuta 1987, centre d’études des systèmes et technologies avancées (CESTA) -tutkimuskeskuksen lakkauttamisesta (JORF 18.11.1987), ja asetus nro 87–1167, annettu 31. joulukuuta 1987, selvittämisen ehtojen vahvistamisesta, 1 §: centre d’études des systèmes et technologies avancées (CESTA) -laitoksen omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet kuuluvat valtiolle 1.1.1988 lukien, jolloin laitos lakkautetaan. |
| --- | --- |

—

Asetus, annettu 17. marraskuuta 1987, centre d’études des systèmes et technologies avancées (CESTA) -tutkimuskeskuksen lakkauttamisesta (JORF 18.11.1987), ja asetus nro 87–1167, annettu 31. joulukuuta 1987, selvittämisen ehtojen vahvistamisesta, 1 §: centre d’études des systèmes et technologies avancées (CESTA) -laitoksen omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet kuuluvat valtiolle 1.1.1988 lukien, jolloin laitos lakkautetaan.

| — | Määräys, annettu 28. syyskuuta 1988, Agence de l’informatique -viraston selvittämisen päättämisedellytyksistä (JORF 23.12.1988): selvitystoimenpiteistä vastaa teollisuus- ja maankäyttöministeri. |
| --- | --- |

—

Määräys, annettu 28. syyskuuta 1988, Agence de l’informatique -viraston selvittämisen päättämisedellytyksistä (JORF 23.12.1988): selvitystoimenpiteistä vastaa teollisuus- ja maankäyttöministeri.

| — | Asetus nro 93–775, annettu 26. maaliskuuta 1993, ”Musée de la Poste” -nimisen julkisen laitoksen lakkauttamisesta (JORF 30.3.1993): oikeudet ja velvollisuudet siirretty La Postelle. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 93–775, annettu 26. maaliskuuta 1993, ”Musée de la Poste” -nimisen julkisen laitoksen lakkauttamisesta (JORF 30.3.1993): oikeudet ja velvollisuudet siirretty La Postelle.

| — | Asetus, annettu 26. joulukuuta 1996, Caisse française des matières premières -nimisen julkisen laitoksen lakkauttamisesta (JORF 29.12.2006): tämän laitoksen omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään valtiolle. |
| --- | --- |

—

Asetus, annettu 26. joulukuuta 1996, Caisse française des matières premières -nimisen julkisen laitoksen lakkauttamisesta (JORF 29.12.2006): tämän laitoksen omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään valtiolle.

| — | Asetus nro 97–882, annettu 26. syyskuuta 1997, centre de conférences international de Paris -nimisen julkisen laitoksen selvittämisestä: selvityksen tulos suoritetaan valtiolle. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 97–882, annettu 26. syyskuuta 1997, centre de conférences international de Paris -nimisen julkisen laitoksen selvittämisestä: selvityksen tulos suoritetaan valtiolle.

| — | Asetus nro 99–1151, annettu 29. joulukuuta 1999, Musée national de la Légion d’honneur -nimisen julkisen laitoksen lakkauttamisesta, 2 §: tämän julkisen laitoksen tehtävät sekä omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään samana päivänä kunnialegioonan kansalliselle ritarikunnalle. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 99–1151, annettu 29. joulukuuta 1999, Musée national de la Légion d’honneur -nimisen julkisen laitoksen lakkauttamisesta, 2 §: tämän julkisen laitoksen tehtävät sekä omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään samana päivänä kunnialegioonan kansalliselle ritarikunnalle.

| — | Asetus nro 2000–1126, annettu 22. marraskuuta 2000, Vaudreuil’n uuden kaupungin julkisen suunnittelulaitoksen selvityksestä saatavien varojen suorittamisesta: erotus siirretään valtion talousarvioon ja 2 §:ssä täsmennetään, että laitoksen toiminnasta tai selvitysjakson aikana syntyneet oikeudet ja velvollisuudet, jotka eivät ole tiedossa selvitysjakson lopussa, siirretään valtiolle. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 2000–1126, annettu 22. marraskuuta 2000, Vaudreuil’n uuden kaupungin julkisen suunnittelulaitoksen selvityksestä saatavien varojen suorittamisesta: erotus siirretään valtion talousarvioon ja 2 §:ssä täsmennetään, että laitoksen toiminnasta tai selvitysjakson aikana syntyneet oikeudet ja velvollisuudet, jotka eivät ole tiedossa selvitysjakson lopussa, siirretään valtiolle.

| — | Asetus nro 2001–1383, annettu 31. joulukuuta 2001, L’Etang de Berren rantojen suunnittelusta vastaavan julkisen laitoksen purkamisesta: 6 §:ssä säädetään, että asetuksella määritellään selvitystilan päättämishetkellä jäljellä olevien varojen ja velkojen sekä toiminnasta tai selvitysjakson aikana syntyneiden oikeuksien ja velvollisuuksien, jotka eivät ole tiedossa jakson lopussa, siirtämisestä valtiolle. L’Etang de Berren rantojen suunnittelusta vastaavan julkisen laitoksen purkamista koskevista erinäisistä säännöksistä 17. maaliskuuta 2004 annetussa asetuksessa nro 2004–234 siirretään valtiolle ”toiminnasta syntyneet kiistanalaiset erät”. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 2001–1383, annettu 31. joulukuuta 2001, L’Etang de Berren rantojen suunnittelusta vastaavan julkisen laitoksen purkamisesta: 6 §:ssä säädetään, että asetuksella määritellään selvitystilan päättämishetkellä jäljellä olevien varojen ja velkojen sekä toiminnasta tai selvitysjakson aikana syntyneiden oikeuksien ja velvollisuuksien, jotka eivät ole tiedossa jakson lopussa, siirtämisestä valtiolle. L’Etang de Berren rantojen suunnittelusta vastaavan julkisen laitoksen purkamista koskevista erinäisistä säännöksistä 17. maaliskuuta 2004 annetussa asetuksessa nro 2004–234 siirretään valtiolle ”toiminnasta syntyneet kiistanalaiset erät”.

| — | Asetus, annettu 29. huhtikuuta 2004, Eure-Calvadosin teollisuus- ja satama-alueen kehittämiseksi perustetun sekamuotoisen yhteenliittymän lakkauttamisesta (JORF 6.5.2004), 4 §: sekamuotoisen yhteenliittymän selvityspäivänä olemassa olleet rasitteet jaetaan jäsenten kesken yhtiöjärjestyksen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Asetus, annettu 29. huhtikuuta 2004, Eure-Calvadosin teollisuus- ja satama-alueen kehittämiseksi perustetun sekamuotoisen yhteenliittymän lakkauttamisesta (JORF 6.5.2004), 4 §: sekamuotoisen yhteenliittymän selvityspäivänä olemassa olleet rasitteet jaetaan jäsenten kesken yhtiöjärjestyksen mukaisesti.

(105)  S. Carpi-Petit, Les successions en droit administratif, PUR, 2006.

105

(106)

106

| — | Määräys, annettu 24. helmikuuta 2004, Houillères de bassin du centre et du Midi -laitosten lakkauttamisesta (JORF 28.2.2004): toimintojen, omaisuuden, oikeuksien ja velvollisuuksien siirto Charbonnage de Francelle. |
| --- | --- |

—

Määräys, annettu 24. helmikuuta 2004, Houillères de bassin du centre et du Midi -laitosten lakkauttamisesta (JORF 28.2.2004): toimintojen, omaisuuden, oikeuksien ja velvollisuuksien siirto Charbonnage de Francelle.

| — | Päätös nro 59–80, tehty 7. tammikuuta 1959, tupakka- ja tulitikkualan veromonopolien uudelleenjärjestelystä: perustetaan SEITA-niminen julkinen laitos, jolle varataan määrärahat. |
| --- | --- |

—

Päätös nro 59–80, tehty 7. tammikuuta 1959, tupakka- ja tulitikkualan veromonopolien uudelleenjärjestelystä: perustetaan SEITA-niminen julkinen laitos, jolle varataan määrärahat.

| — | Asetus nro 65–116, annettu 17. joulukuuta 1965, Régie autonome des pétroles -liikelaitoksen ja Bureau de recherches du pétrole -viraston yhdistämisestä: Régie autonome des pétroles -liikelaitoksen ja Bureau de recherches de pétrole -viraston kaikki omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään välittömästi lain nojalla öljyalan tutkimus- ja toimintayhtiölle. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 65–116, annettu 17. joulukuuta 1965, Régie autonome des pétroles -liikelaitoksen ja Bureau de recherches du pétrole -viraston yhdistämisestä: Régie autonome des pétroles -liikelaitoksen ja Bureau de recherches de pétrole -viraston kaikki omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään välittömästi lain nojalla öljyalan tutkimus- ja toimintayhtiölle.

| — | Asetus nro 67–796, Mines domaniales de potasse d’Alsace -kaivosten ja l’Office national industriel de l’Azote -viraston yhdistämisestä, 2 §: Mines domaniales de potasse d’Alsace -kaivosten ja Office national industriel de l’Azote -viraston kaikki omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään välittömästi lain nojalla l’Entreprise minière et chimique -yritykselle. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 67–796, Mines domaniales de potasse d’Alsace -kaivosten ja l’Office national industriel de l’Azote -viraston yhdistämisestä, 2 §: Mines domaniales de potasse d’Alsace -kaivosten ja Office national industriel de l’Azote -viraston kaikki omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään välittömästi lain nojalla l’Entreprise minière et chimique -yritykselle.

| — | Asetus nro 68–369, annettu 16. huhtikuuta 1968, Houillères de bassin du centre et du midi -laitosten sulautumisesta: Tässä lakkautettujen Houillères de bassin -laitosten kaikki omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään välittömästi lain nojalla Houillères de bassin du centre et du midi -laitokselle. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 68–369, annettu 16. huhtikuuta 1968, Houillères de bassin du centre et du midi -laitosten sulautumisesta: Tässä lakkautettujen Houillères de bassin -laitosten kaikki omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään välittömästi lain nojalla Houillères de bassin du centre et du midi -laitokselle.

| — | Asetus nro 69–69, annettu 24. tammikuuta 1969, ORTF:n siirrosta: 1.1.1969 lukien radioalan yhteistoimintaviraston kiinteä ja irtain omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään ORTF:lle. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 69–69, annettu 24. tammikuuta 1969, ORTF:n siirrosta: 1.1.1969 lukien radioalan yhteistoimintaviraston kiinteä ja irtain omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään ORTF:lle.

| — | Asetus nro 93–1176, annettu 13. lokakuuta 1993, Opéra de Bastillen julkisen laitoksen lakkauttamisesta, 2 §: Opéra de Bastillen julkisen laitoksen omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään La Villetten puiston julkiselle laitokselle. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 93–1176, annettu 13. lokakuuta 1993, Opéra de Bastillen julkisen laitoksen lakkauttamisesta, 2 §: Opéra de Bastillen julkisen laitoksen omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään La Villetten puiston julkiselle laitokselle.

| — | Asetus nro 2000–1294, annettu 26. joulukuuta 2000, Evryn uuden kaupungin suunnittelusta vastaavan julkisen laitoksen lakkauttamisesta ja sen oikeuksien ja velvollisuuksien siirtämisestä Agence foncière et technique de la région parisienne -virastolle, 2 §: Evryn uuden kaupungin suunnittelusta vastaavan julkisen laitoksen varat ja velat siirretään tänä päivänä Pariisin alueen kiinteistö- ja tekniselle virastolle [...], joka ottaa hoitaakseen kaikki julkisen laitoksen harjoittamaan toimintaan liittyvät oikeudet ja velvollisuudet. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 2000–1294, annettu 26. joulukuuta 2000, Evryn uuden kaupungin suunnittelusta vastaavan julkisen laitoksen lakkauttamisesta ja sen oikeuksien ja velvollisuuksien siirtämisestä Agence foncière et technique de la région parisienne -virastolle, 2 §: Evryn uuden kaupungin suunnittelusta vastaavan julkisen laitoksen varat ja velat siirretään tänä päivänä Pariisin alueen kiinteistö- ja tekniselle virastolle [...], joka ottaa hoitaakseen kaikki julkisen laitoksen harjoittamaan toimintaan liittyvät oikeudet ja velvollisuudet.

| — | Asetus nro 2004–103, annettu 30. tammikuuta 2004, UbiFrancesta, yritysten kansainvälisestä kehityksestä huolehtivasta ranskalaisesta virastosta: UbiFrancelle siirretään [...] Centre français du commerce extérieur -keskuksen oikeudet, velvollisuudet, kiinteä ja irtain omaisuus. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 2004–103, annettu 30. tammikuuta 2004, UbiFrancesta, yritysten kansainvälisestä kehityksestä huolehtivasta ranskalaisesta virastosta: UbiFrancelle siirretään [...] Centre français du commerce extérieur -keskuksen oikeudet, velvollisuudet, kiinteä ja irtain omaisuus.

| — | Laki nro 2004–105, annettu 3. huhtikuuta 2004, Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs -viraston perustamisesta, 6 §: Sillä varauksella, että yhdistys nimeltään ”Association nationale de gestion des retraités des Charbonnages de France et des Houillères de bassin ainsi que de leurs ayants droit” lakkautetaan yleiskokouksensa tekemällä päätöksellä, yhdistyksen omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs -virastolle. |
| --- | --- |

—

Laki nro 2004–105, annettu 3. huhtikuuta 2004, Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs -viraston perustamisesta, 6 §: Sillä varauksella, että yhdistys nimeltään ”Association nationale de gestion des retraités des Charbonnages de France et des Houillères de bassin ainsi que de leurs ayants droit” lakkautetaan yleiskokouksensa tekemällä päätöksellä, yhdistyksen omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs -virastolle.

| — | Asetus nro 2004–186, annettu 26. helmikuuta 2004, organisaatio- ja päätöksentekotieteiden Paris-Dauphine-yliopiston perustamisesta: Paris IX -yliopiston omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään Paris-Dauphine-yliopistolle. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 2004–186, annettu 26. helmikuuta 2004, organisaatio- ja päätöksentekotieteiden Paris-Dauphine-yliopiston perustamisesta: Paris IX -yliopiston omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään Paris-Dauphine-yliopistolle.

Paris-Dauphine

(107)

107

| — | Laki nro 80–495, annettu 2. heinäkuuta 1980, tupakka- ja tulitikkuteollisuuden harjoittamisviraston aseman muuttamisesta, 2 §: ’service d’exploitation industriel des tabacs et allumettes’ -nimisen teollisuus- ja kaupallisen laitoksen omaisuus luovutetaan yhtiöpanoksena tässä laissa perustettuun yhtiöön toimivaltaisen viranomaisen vahvistamien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Laki nro 80–495, annettu 2. heinäkuuta 1980, tupakka- ja tulitikkuteollisuuden harjoittamisviraston aseman muuttamisesta, 2 §: ’service d’exploitation industriel des tabacs et allumettes’ -nimisen teollisuus- ja kaupallisen laitoksen omaisuus luovutetaan yhtiöpanoksena tässä laissa perustettuun yhtiöön toimivaltaisen viranomaisen vahvistamien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.

| — | Ks. myös asetus nro 80–1025, annettu 19. joulukuuta 1980, Caisse nationale des marchés de l’Etat, des collectivités et établissements publics -kassan omaisuuden, oikeuksien ja velvollisuuksien siirtämisestä CEPME-yhtiöön. |
| --- | --- |

—

Ks. myös asetus nro 80–1025, annettu 19. joulukuuta 1980, Caisse nationale des marchés de l’Etat, des collectivités et établissements publics -kassan omaisuuden, oikeuksien ja velvollisuuksien siirtämisestä CEPME-yhtiöön.

| — | Asetus nro 88–50, annettu 18. tammikuuta 1988, Caisse nationale de crédit agricole -kassan muuttamisesta keskinäiseksi yhtiöksi, 1 §: kansallisen maatalousluottopankin omaisuus ja yhteisen takuurahaston omaisuus luovutetaan edellä olevassa ensimmäisessä kappaleessa tarkoitetulle yhtiölle, jonka hallussa on kansallisen maatalousluottopankin ja yhteisen takuurahaston kaikki oikeudet ja velvollisuudet sekä niihin liittyvät takaukset ja vakuudet. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 88–50, annettu 18. tammikuuta 1988, Caisse nationale de crédit agricole -kassan muuttamisesta keskinäiseksi yhtiöksi, 1 §: kansallisen maatalousluottopankin omaisuus ja yhteisen takuurahaston omaisuus luovutetaan edellä olevassa ensimmäisessä kappaleessa tarkoitetulle yhtiölle, jonka hallussa on kansallisen maatalousluottopankin ja yhteisen takuurahaston kaikki oikeudet ja velvollisuudet sekä niihin liittyvät takaukset ja vakuudet.

| — | Asetus, annettu 19. huhtikuuta 1989, jolla valtuutetaan Centre d’études des systèmes d’information des administrations siirtämään kaikki omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet Cesia-nimiselle osakeyhtiölle ja lakkautetaan ensin mainittu laitos. |
| --- | --- |

—

Asetus, annettu 19. huhtikuuta 1989, jolla valtuutetaan Centre d’études des systèmes d’information des administrations siirtämään kaikki omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet Cesia-nimiselle osakeyhtiölle ja lakkautetaan ensin mainittu laitos.

| — | Laki nro 92–665, annettu 16. heinäkuuta 1992, vakuutus- ja luottolainsäädännön mukauttamiseksi Euroopan yhteisöjen sisämarkkinoille: Caisse nationale de prévoyance -nimisen EPIC-laitoksen koko omaisuuden, oikeuksien ja velvollisuuksien siirtäminen osakeyhtiölle. |
| --- | --- |

—

Laki nro 92–665, annettu 16. heinäkuuta 1992, vakuutus- ja luottolainsäädännön mukauttamiseksi Euroopan yhteisöjen sisämarkkinoille: Caisse nationale de prévoyance -nimisen EPIC-laitoksen koko omaisuuden, oikeuksien ja velvollisuuksien siirtäminen osakeyhtiölle.

| — | Asetus nro 2001–1213, annettu 19. joulukuuta 2001, jolla sallitaan Agence pour la diffusion de l’information technologique –nimisen valtion julkisen laitoksen siirtää omaisuutensa samannimiselle osakeyhtiölle, lakkautetaan mainittu julkinen laitos ja sallitaan yhtiön siirto yksityisoikeuden piiriin. |
| --- | --- |

—

Asetus nro 2001–1213, annettu 19. joulukuuta 2001, jolla sallitaan Agence pour la diffusion de l’information technologique –nimisen valtion julkisen laitoksen siirtää omaisuutensa samannimiselle osakeyhtiölle, lakkautetaan mainittu julkinen laitos ja sallitaan yhtiön siirto yksityisoikeuden piiriin.

(108)  Esimerkkinä voidaan käyttää Caisse nationale des marchés de l’Etat, des collectivités et établissements publics -kassan lakkauttamista: 19. joulukuuta 1980 annetussa asetuksessa nro 80–1025 säädetään, että julkisen laitoksen omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään osakeyhtiöön (CEPME) alkupääomaksi ja julkinen laitos saa vastineeksi osakkeita. Sen jälkeen julkinen laitos lakkautetaan 23. joulukuuta 1980 annetulla asetuksella nro 80–1076, ja sen omaisuus siirretään valtiolle. Samaa mekanismia on käytetty lakkautettaessa Agence pour la diffusion de l’information technologique -virasto (asetus nro 2001–1213, annettu 19. joulukuuta 2001).

108

(109)  ”Etablissements publics”, J-cl. admi. fasc. 135, 2007.

109

(110)  Esimerkiksi tupakka- ja tulitikkuteollisuusviraston muuttamisesta kansalliseksi yhtiöksi 2. heinäkuuta 1980 annettu laki nro 80–495; kansallisesta yrityksestä France Télécom 26. heinäkuuta 1996 annettu laki nro 96–660, 1 §: Edellä 1 §:ssä mainittu julkisoikeudellinen oikeushenkilö France Télécom muutetaan 31. joulukuuta 1996 alkaen France Télécom -nimiseksi kansalliseksi yritykseksi. Valtio pitää hallussaan suoraan yli puolta sen pääomasta. Julkisoikeudellisen oikeushenkilön France Télécomin omaisuus, oikeudet ja velvollisuudet siirretään välittömästi lain nojalla kansalliselle yritykselle France Télécomille 31. joulukuuta 1996. Tämä menettely on luonnollisesti ainoa mahdollinen, koska yksityisoikeudelliseksi yhtiöksi muunnetaan lisätalousarviolla varustettu valtion virasto. Imprimerie nationalesta 31. joulukuuta 1993 annettu laki nro 93–1419, 1 §: Imprimerie nationalen lisätalousarvioon kuuluvien palvelujen suorittamiseen liittyvät valtion oikeudet, omaisuus ja velvollisuudet siirretään alkupääomaksi kansalliseen ”Imprimerie nationale” –yhtiöön. Uudemmista säännöksistä voidaan mainita vuoden 2001 lisätalousarviosta 28. joulukuuta 2001 annetun lain nro 2001–1276 78 §, jossa toimivallaltaan kansallinen virasto DCN muutetaan osakeyhtiöksi ja sille siirretään virastoon liittyvät valtion oikeudet, omaisuus ja velvollisuudet.

110

.

(111)  ADP:n suhteen toimittiin samalla tavoin kuin lentoasemista 20. huhtikuuta 2005 annetun lain nro 2005–357 1 §:ssä: Julkinen laitos Aéroport de Paris muutetaan osakeyhtiöksi. Tähän muutokseen ei liity uuden oikeushenkilön perustamista, eikä se vaikuta henkilöstön oikeudelliseen asemaan.

111

(112)  G. Cornu, Vocabulaire juridique, PUF.

112

Vocabulaire juridique

(113)  Vrt. S. Carpi-Petit, Les successions en droit administratif, PUR, 2006, s. 207.

113

(114)  Ks. alaviite 61.

114

(115)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio yhdistetyissä asioissa T-204/97 ja T-270/97, EPAC v. komissio, Kok. 2000, s. II-2267, 80 ja 81 kohta.

115

EPAC v. komissio

(116)  Luottoluokitus on pääomamarkkinoilla toimivien yritysten rahoituksen pakollinen vaihe; sitä käytetään lisäksi nykyään yhä yleisemmin vertailutietona pankkilainojen yhteydessä. Ks. tältä osin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen alaviite 46.

116

(117)  Tässä tarkoitetaan maailmanlaajuisesti merkittävimpiin kuuluvia luottoluokituslaitoksia Standard & Poor’s ja Fitch.

117

(118)  Ote asiakirjasta ”International Postal Entities: Influence of government support on ratings”, Standard and Poor’s, 22.11.2004: ”La Poste’s legal status, which ensures a last-recourse sovereign guarantee, confers the ultimate statutory guarantee of the Republic of France on its obligations.”

118

(119)  Ote asiakirjasta ”Ratings direct” yhtiöstä La Poste, S & P, 3.4.2007: ”In 1991, LP – previously part of the government bureaucracy – became an independent publicly owned entity with EP status, which ensures LP an ultimate state guarantee on its obligations, but not a timely and explicit guarantee as reflected by the rating differentiation between LP and the Republic of France.”

119

(120)  Ks. takauksia koskevan tiedonannon 1.2 kohdan toinen ja neljäs luetelmakohta.

120

(121)  Vrt. artikkeli ”Fitch confirme la note ”AA” attribuée à La Poste”, Fitch Ratings, Pariisi/Lontoo, 4.9.2009.

121

(122)  Ks. tämän päätöksen johdanto-osan 2 kappale.

122

(123)  Ote asiakirjasta ”International Postal Entities: Influence of government support on ratings”, Standard and Poor’s, 22.11.2004: ”Category 2: notching down with respect to the state owner’s rating. The second category includes those entities that, while autonomous in their operations, are largely public-policy-based institutions, still in receipt of substantial direct or indirect financial backing from the State. There is, however, a high level of uncertainty surrounding the level and/or timeliness of this state support. A top-down approach that assumes notching down from the sovereign rating by up to two categories (six notches) applies to such postal entities. La Poste and Poste Italiane currently fall within this category.”

123

(124)  Ote asiakirjasta ”International Postal Entities: Influence of government support on ratings”, Standard and Poor’s, 22.11.2004: ”Unlike the credit quality of companies that operate in a commercial manner at arm’s length from the government, like SingPost, Deutsche Post or TPG, a major factor underpinning La Poste’s robust credit quality is its extremely strong State support. La Poste’s legal status confers the ultimate statutory guarantee of the Republic of France (AAAA/Stable/A-1+) on its obligations.”

124

(125)  La Posten luokituksen tuorein lasku tapahtui 21. tammikuuta 2009, pian sen jälkeen kun Ranskan tasavallan presidentti ilmoitti La Posten muuttamisesta osakeyhtiöksi: La Posten luokitus laski tasolle A+, mikä vahvistaa jälleen kerran, että La Posten julkisoikeudellinen asema vaikuttaa merkittävästi luottoluokitukseen muiden seikkojen pysyessä muuttumattomina.

125

(126)  La Postea koskeva ote asiakirjasta ”Ratings direct”, S & P, 3.4.2007: ”S & P continues to follow a top-down rating methodology for La Poste – which allows for a governement supported entity to be rated by up to two categories below the sovereign – as we expect the French state to remain La Poste’s 100 % shareholder in the medium term. The ratings nevertheless already factor in the long-term likelihood of a change in the group’s capital structure, which would require a change in its current ”établissement public” legal status and result in the loss of the state’s ultimate guarantee on LP’s financial obligations, the elimination of which was recently recommended by the European Commission.”

126

(127)  La Postea koskeva ote asiakirjasta ”Ratings direct”, S & P, 3.4.2007: ”The EC recently recommended that the French government end this guarantee by year-end 2008, which they believe provides La Poste with more favorable financing conditions than its competitors in a market in the process of being liberalized. The ratings on La Poste were unaffected by this recommendation since we consider that a change in La Poste’s status would not necessarily reflect a decrease in the strong state support that underpins La Poste’s ratings and that has been reaffirmed by recent government decisions.”

127

(128)  Ote asiakirjasta ”ADP news”, 21.1.2009: ”S & P lowers ratings on La Poste with negative outlook [...] The announced legal status and ownership change will give the company a greater autonomy from the government, which is why its rating has a four-notch differential with the rating on the Republic of France, rated AAA/A-1 + with a ”stable” outlook. S & P’s ”negative” outlook reflects concerns that the changes in the company’s legal status and ownership, likely to take place in the next two years as part of a capital hike, could pressure the ratings. These initiatives could limit the government’s ability to provide the postal operator with exceptional support without improving its standalone profile in the short term, as the capital hike should not decrease La Poste’s debt relative to its cash generation.”

128

(129)  Vrt. Ranskan viranomaisten 23. tammikuuta 2008 toimittamien huomautusten 197 kohta.

129

(130)  ”Rating Government-Related Entities: A Primer”. Standard and Poor’s, 14.6.2006.

130

(131)  Ks. myös La Poste koskeva ote asiakirjasta ”Ratings direct”, S & P, 3.4.2007: ”The entities” credit standing is linked to that of the government, but ratings can be notched down from those on the State by up to two categories as the financial links between these companies and the state may be increasingly subject to change in the medium or long term [...] (Oikeushenkilöiden allekirjoituksen laatu on sidottu hallituksen vastaavaan, mutta luottoluokituksia voidaan alentaa kaksi luokkaa, mikäli taloudelliset sidokset mainitun yrityksen ja valtion välillä voivat muuttua keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä).

131

(132)  La Postea koskeva ote asiakirjasta ”Ratings direct”, S & P, 3.4.2007: ”In 1991, La Poste became an independent publicly owned entity with Etablissement Public status, which ensures La Poste an ultimate State guarantee on its obligations, but not a timely and explicit guarantee as reflected by the rating differentiation between La Poste and the Republic of France.”

132

(133)  La Postea koskeva ote asiakirjasta ”Ratings direct”, S & P, 3.4.2007: ”The EC recently recommended that the French government end this guarantee by year-end 2008, which they believe provides La Poste with more favorable financing conditions than its competitors in a market in the process of being liberalized. The ratings on La Poste were unaffected by this recommendation since we consider that a change in La Poste’s status would not necessarily reflect a decrease in the strong state support that underpins La Poste’s ratings and that has been reaffirmed by recent government decisions.”

133

(134)  La Postea koskeva ote asiakirjasta ”Ratings direct”, S & P, 3.4.2007: ”A change in the group’s ownership structure would lead Standard and Poor’s to shift to a bottom-up rating approach, focusing more on La Poste’s stand-alone business and financial profiles. This rating approach may not necessarily translate into rating changes given the expected improvement in La Poste’s stand-alone situation in the coming years” (Muutos konsernin omistusrakenteessa johtaisi siihen, että Standard and Poor’s käyttäisi laskevaa luokitusmenetelmää, jossa keskitytään aiempaa enemmän La Posten omaan kaupalliseen ja taloudelliseen profiiliin. Tällainen luokitusmenetelmä ei välttämästä johtaisi luottoluokituksen muuttumiseen, koska La Posten sisäisen tilanteen odotetaan kohentuvan tulevina vuosina).

134

(135)  La Postea koskeva ote asiakirjasta ”Ratings direct”, S & P, 3.4.2007: ”The ratings on La Poste could be downgraded, however, if state backing for the company were to weaken” (La posten luokituksia voitaisiin kuitenkin alentaa, jos valtion tuki tälle yritykselle sattuisi heikkenemään).

135

(136)  Ks. tämän päätöksen 3.2.1.D kappale ja Ranskan viranomaisten 23. tammikuuta 2008 toimittamien huomautusten V.4 osa.

136

(137)  Ranskan viranomaisten 23. tammikuuta 2008 toimittamien huomautusten V 4 a) kohta.

137

(138)  Vrt. Ranskan viranomaisten 23. tammikuuta 2008 toimittamien huomautusten 186 kohta.

138

(139)  Ks. La Postea koskeva taulukko 1 asiakirjassa ”Ratings direct”, S & P, 3.4.2007.

139

(140)  Ote asiakirjasta ”International Postal Entities: Influence of government support on ratings”, Standard and Poor’s, 22.11.2004: ”Unlike the credit quality of companies that operate in a commercial manner at arm’s length from the government, like SingPost, Deutsche Post or TPG, a major factor underpinning La Poste’s robust credit quality is its extremely strong State support. La Poste’s legal status confers the ultimate statutory guarantee of the Republic of France (AAAA/Stable/A-1+) on its obligations.”

140

(141)  Vrt. Ranskan viranomaisten 23. tammikuuta 2008 toimittamien huomautusten 196 kohta.

141

(142)  Vrt. Ranskan viranomaisten 23. tammikuuta 2008 toimittamien huomautusten 198–200 kohta.

142

(143)  ”International Postal Entities: Influence of government support on ratings”, Standard and Poor’s, 22.11.2004.

143

(144)  La Postea koskeva ote asiakirjasta ”Ratings direct”, S & P, 3.4.2007: ”The ratings nevertheless already factor in the long-term likelihood of a change in the group’s capital structure, which would require a change in its current ”établissement public” legal status and result in the loss of the state’s ultimate guarantee on LP’s financial obligations, the elimination of which was recently recommended by the European Commission.” Toisaalta La Posten havaittuihin heikkouksiin kuuluu ”Likely capital structure change at company or bank level in the long term”.

144

(145)  Mid swap on pankkien tarjoaman ja pyytämän kurssin mediaani tietyllä hetkellä pankkien välisillä markkinoilla maturiteettityypeittäin eli kiinteä kurssi, jonka pankki on valmis maksamaan yleensä 6 kuukauden euriboria vastaan. Tämä kurssi on markkinoiden viitekurssi muun muassa joukkolainaemissioiden yhteydessä.

145

Mid swap

(146)  Asia C-301/87, Ranska v. komissio, ”Boussac” yhteisöjen tuomioistuimen 14.2.1990 antama tuomio, Kok. 1990, s. I-307, 33 kohta.

146

(147)  Asia T-354/05, TF1 v. komissio, yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 11.3.2009 antama tuomio, Kok. 2009, s. II-113, 166 ja 167 kohta.

147

(148)  Komissio katsoi valtiontuista, joita Ranska on myöntänyt EDF:lle sekä sähkö- ja kaasutoimialalle, 16. joulukuuta 2003 tehdyn komission päätöksen 2005/145/EY, EUVL L 49, 22.2.2005, s. 9, 57 kohdassa erityisesti EDF:stä, että ”koska EDF ei voi joutua yrityssaneeraukseen tai selvitystilaan eikä siis voi tehdä konkurssia, sillä on yleinen takaus kaikille veloilleen. Sellaisen takauksen rahallista arvoa on mahdotonta arvioida markkinahinnan mukaan. Tämä takaus, jonka laajuutta, kestoa tai suuruutta ei ole määritelty, on valtiontukea”.

148

(149)  Ks. takauksia koskevan tiedonannon 2.1 kohdan kolmas alakohta.

149

(150)  EYVL L 15, 21.1.1998, s. 14–25.

150

(151)  Ks. esim. päätös 2005/145/EY.

151

(152)  Ks. erityisesti takauksia koskevan tiedonannon 1.5 kohta, jossa vahvistetaan puolueettomuusperiaate, sekä 1.2 kohta, jossa selvitetään, että takaus voi perustua pelkästään oikeudelliseen muotoon (kohdan toinen ja neljäs luetelmakohta).

152

(153)  Valtiontuki E 10/2000, ”Anstaltslast und Gewährträgerhaftung” (ylläpitovelvollisuus ja takausvelvollisuus), 8.5.2001 päivätty ehdotus aiheellisiksi toimenpiteiksi, 5 kohta. Ks. komission internetsivusto: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2000/e010-00-1.pdf

153

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2000/e010-00-1.pdf

(154)  Ks. esim. komission päätös (2005/145/EY), tehty 16. joulukuuta 2003, valtiontuista, jotka Ranska on myöntänyt EDF:lle sekä sähkö- ja kaasutoimialalle, EUVL L 49, 22.2.2005, s. 9.

154

---

| 19.10.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 274/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 274/54

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 26 päivänä helmikuuta 2010,

valtiontuesta C 9/09 (ex NN 49/08; NN 50/08 ja NN 45/08), jonka Belgian kuningaskunta, Ranskan tasavalta ja Luxemburgin suurherttuakunta ovat myöntäneet Dexia SA:n hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 1180)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/606/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

1.1   HÄTÄTILANTEEN TUKITOIMENPITEET DEXIAN HYVÄKSI

| (1) | Belgian, Ranskan ja Luxemburgin, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’, viranomaiset ilmoittivat 30 päivänä syyskuuta 2008 julkisesti tämän päätöksen 3.1 jaksossa kuvatun pääoman korotuksen, jäljempänä ’pääoman korotus’, täytäntöönpanosta. Asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittivat 9 päivänä lokakuuta 2008 tämän päätöksen 3.2 jaksossa kuvatun takauksen, jäljempänä ’takaus’, täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

(1)

Belgian, Ranskan ja Luxemburgin, jäljempänä ’asianomaiset jäsenvaltiot’, viranomaiset ilmoittivat 30 päivänä syyskuuta 2008 julkisesti tämän päätöksen 3.1 jaksossa kuvatun pääoman korotuksen, jäljempänä ’pääoman korotus’, täytäntöönpanosta. Asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittivat 9 päivänä lokakuuta 2008 tämän päätöksen 3.2 jaksossa kuvatun takauksen, jäljempänä ’takaus’, täytäntöönpanosta.

| (2) | Asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle 1 ja 2 päivänä lokakuuta 2008 saapuneeksi kirjatuissa tiedonannoissa toimenpiteistä, joihin ne olivat ryhtyneet pääoman korotuksen yhteydessä. Sen jälkeen komissio vastaanotti perustellut kirjeet, joissa selvitettiin asianomaisten jäsenvaltioiden pääoman korotuksen yhteydessä toteuttamien toimien kiireellisyyttä:






  — | Belgian keskuspankin, jäljempänä ’BNB’, kirje, vastaanotettu 1 päivänä lokakuuta 2008, |
| --- | --- | --- |

(2)

Asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle 1 ja 2 päivänä lokakuuta 2008 saapuneeksi kirjatuissa tiedonannoissa toimenpiteistä, joihin ne olivat ryhtyneet pääoman korotuksen yhteydessä. Sen jälkeen komissio vastaanotti perustellut kirjeet, joissa selvitettiin asianomaisten jäsenvaltioiden pääoman korotuksen yhteydessä toteuttamien toimien kiireellisyyttä:

—

Belgian keskuspankin, jäljempänä ’BNB’, kirje, vastaanotettu 1 päivänä lokakuuta 2008,

| — | Ranskan keskuspankin kirje, vastaanotettu 2 päivänä lokakuuta 2008, |
| --- | --- |

—

Ranskan keskuspankin kirje, vastaanotettu 2 päivänä lokakuuta 2008,

| — | Luxemburgin rahoituspalvelujen valvontaviranomaisen, jäljempänä ’CSSF’, kirje, vastaanotettu 10 päivänä lokakuuta 2008. |
| --- | --- |

—

Luxemburgin rahoituspalvelujen valvontaviranomaisen, jäljempänä ’CSSF’, kirje, vastaanotettu 10 päivänä lokakuuta 2008.

| (3) | Asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittivat 9, 13 ja 17 päivänä lokakuuta 2008 päivätyissä tiedonannoissaan komissiolle takauksen täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

(3)

Asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittivat 9, 13 ja 17 päivänä lokakuuta 2008 päivätyissä tiedonannoissaan komissiolle takauksen täytäntöönpanosta.

| (4) | Asianomaiset jäsenvaltiot sitoutuivat 2, 13 ja 14 päivänä lokakuuta 2008 päivätyissä tiedonannoissaan esittämään komissiolle kuuden kuukauden kuluessa 3 päivästä lokakuuta 2008 Dexiaa koskevan rakenneuudistussuunnitelman, jossa otettiin huomioon 3 ja 9 päivänä lokakuuta 2008 toteutetut toimenpiteet. |
| --- | --- |

(4)

Asianomaiset jäsenvaltiot sitoutuivat 2, 13 ja 14 päivänä lokakuuta 2008 päivätyissä tiedonannoissaan esittämään komissiolle kuuden kuukauden kuluessa 3 päivästä lokakuuta 2008 Dexiaa koskevan rakenneuudistussuunnitelman, jossa otettiin huomioon 3 ja 9 päivänä lokakuuta 2008 toteutetut toimenpiteet.

| (5) | BNB ilmoitti 8 ja 13 päivänä lokakuuta päivätyissä kirjeissään komissiolle maksuvalmiuden tukitoimesta (Liquidity Assistance, jäljempänä ’maksuvalmistuki’), jonka BNB toteutti Ranskan keskuspankin kanssa yhteistyössä Dexian väliaikaisten maksuvalmiusongelmien takia. BNB ilmoitti komissiolle tämän toimenpiteen puitteissa maksetut määrät. |
| --- | --- |

(5)

BNB ilmoitti 8 ja 13 päivänä lokakuuta päivätyissä kirjeissään komissiolle maksuvalmiuden tukitoimesta (Liquidity Assistance, jäljempänä ’maksuvalmistuki’), jonka BNB toteutti Ranskan keskuspankin kanssa yhteistyössä Dexian väliaikaisten maksuvalmiusongelmien takia. BNB ilmoitti komissiolle tämän toimenpiteen puitteissa maksetut määrät.

| (6) | Belgian ja Ranskan valtiot ilmoittivat 14 päivänä marraskuuta 2008 julkisesti Dexian tytäryhtiön Financial Security Assurancen (FSA) rahoitustuotteita koskevan takauksen, jäljempänä ’FSA-tukitoimenpide’, toteuttamisesta. |
| --- | --- |

(6)

Belgian ja Ranskan valtiot ilmoittivat 14 päivänä marraskuuta 2008 julkisesti Dexian tytäryhtiön Financial Security Assurancen (FSA) rahoitustuotteita koskevan takauksen, jäljempänä ’FSA-tukitoimenpide’, toteuttamisesta.

1.2   KOMISSION ENSIMMÄINEN PÄÄTÖS: KOMISSIO EI VASTUSTA HÄTÄTILANTEEN TUKITOIMENPITEITÄ

| (7) | Komissio päätti 19 päivänä marraskuuta 2008 (2) olla vastustamatta Dexialle myönnettyä maksuvalmiustukea ja sitä, että asianomaiset jäsenvaltiot takaavat osan Dexian veloista. Komissio katsoi, että toimenpiteet soveltuivat yhteismarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla (3) pelastamistukena vaikeuksissa olevalle yritykselle. Komissio antoi luvan toimenpiteiden toteuttamiseen 3 päivänä lokakuuta 2008 alkavan kuuden kuukauden jakson ajaksi ja ilmoitti, että kyseisen jakson päätyttyä komission olisi arvioitava tukea uudelleen rakenteellisena toimenpiteenä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio päätti 19 päivänä marraskuuta 2008 (2) olla vastustamatta Dexialle myönnettyä maksuvalmiustukea ja sitä, että asianomaiset jäsenvaltiot takaavat osan Dexian veloista. Komissio katsoi, että toimenpiteet soveltuivat yhteismarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla (3) pelastamistukena vaikeuksissa olevalle yritykselle. Komissio antoi luvan toimenpiteiden toteuttamiseen 3 päivänä lokakuuta 2008 alkavan kuuden kuukauden jakson ajaksi ja ilmoitti, että kyseisen jakson päätyttyä komission olisi arvioitava tukea uudelleen rakenteellisena toimenpiteenä.

| (8) | Lisäksi 19 päivänä marraskuuta 2008 annetussa päätöksessä nimenomaisesti säädettiin, että muita tukitoimenpiteitä tutkitaan erikseen myöhemmin annettavan päätöksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(8)

Lisäksi 19 päivänä marraskuuta 2008 annetussa päätöksessä nimenomaisesti säädettiin, että muita tukitoimenpiteitä tutkitaan erikseen myöhemmin annettavan päätöksen yhteydessä.

1.3   KOLMANNEN OSAPUOLEN KANTELU DEXIAN SAAMAKSI OLETETUSTA VALTIONTUESTA

| (9) | Komissio vastaanotti 6 päivänä marraskuuta 2008 kantelun Dexian saamasta sääntöjenvastaiseksi oletetusta valtiontuesta. Kantelun teki Dexia Banque Belgiquen, jäljempänä ’DBB’, kilpailija, ja se koski viranomaisten ja Dexian belgialaisten osakkeenomistajien merkitsemää kolmen miljardin euron pääoman korotusta sekä Belgian valtion Dexian eduksi pankkien välisille ja niihin rinnastettaville lainoille myöntämää takausta. |
| --- | --- |

(9)

Komissio vastaanotti 6 päivänä marraskuuta 2008 kantelun Dexian saamasta sääntöjenvastaiseksi oletetusta valtiontuesta. Kantelun teki Dexia Banque Belgiquen, jäljempänä ’DBB’, kilpailija, ja se koski viranomaisten ja Dexian belgialaisten osakkeenomistajien merkitsemää kolmen miljardin euron pääoman korotusta sekä Belgian valtion Dexian eduksi pankkien välisille ja niihin rinnastettaville lainoille myöntämää takausta.

| (10) | Komissio toimitti kanteluasiakirjan ja sen liitteiden ei-luottamuksellisen version Belgian viranomaisille 13 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Belgian viranomaiset esittivät komissiolle huomautuksensa kantelusta 19 päivänä marraskuuta 2008 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(10)

Komissio toimitti kanteluasiakirjan ja sen liitteiden ei-luottamuksellisen version Belgian viranomaisille 13 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Belgian viranomaiset esittivät komissiolle huomautuksensa kantelusta 19 päivänä marraskuuta 2008 päivätyssä kirjeessä.

1.4   TOIMENPITEIDEN JATKAMINEN JA DEXIAN RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

| (11) | Asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaiset antoivat sitoumustensa mukaisesti komissiolle tiedoksi Dexian rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma’, 16, 17 ja 18 päivänä helmikuuta 2009. Alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa koskevia lisätietoja toimitettiin 27 päivänä helmikuuta ja 3, 5, 6, 7, 8 ja 9 päivänä maaliskuuta 2009. |
| --- | --- |

(11)

Asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaiset antoivat sitoumustensa mukaisesti komissiolle tiedoksi Dexian rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma’, 16, 17 ja 18 päivänä helmikuuta 2009. Alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa koskevia lisätietoja toimitettiin 27 päivänä helmikuuta ja 3, 5, 6, 7, 8 ja 9 päivänä maaliskuuta 2009.

| (12) | Lisäksi asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaiset pyysivät alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä komissiolta lupaa jatkaa takausmekanismia takaussopimuksessa mainitun voimassaoloajan loppuun eli 31 päivään lokakuuta 2009 ja ylläpitää takauksen muita edullisempaa 25 peruspisteen tuottoa kuukautta lyhyempien obligaatioiden osalta. Komissiota pyydettiin niin ikään vahvistamaan, että mikäli takausta jatkettaisiin lokakuun 2009 jälkeiseksi ajaksi (aina lokakuuhun 2010), jatkamisen katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(12)

Lisäksi asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaiset pyysivät alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä komissiolta lupaa jatkaa takausmekanismia takaussopimuksessa mainitun voimassaoloajan loppuun eli 31 päivään lokakuuta 2009 ja ylläpitää takauksen muita edullisempaa 25 peruspisteen tuottoa kuukautta lyhyempien obligaatioiden osalta. Komissiota pyydettiin niin ikään vahvistamaan, että mikäli takausta jatkettaisiin lokakuun 2009 jälkeiseksi ajaksi (aina lokakuuhun 2010), jatkamisen katsotaan soveltuvan sisämarkkinoille.

| (13) | Toisaalta Belgian hallitus pyysi varmuuden vuoksi jatkoa Dexian mahdollisuudelle käyttää BNB:n maksuvalmiustukea 31 päivään lokakuuta 2009 saakka. |
| --- | --- |

(13)

Toisaalta Belgian hallitus pyysi varmuuden vuoksi jatkoa Dexian mahdollisuudelle käyttää BNB:n maksuvalmiustukea 31 päivään lokakuuta 2009 saakka.

| (14) | Belgian ja Ranskan hallitukset ilmoittivat lisäksi komissiolle 14 päivänä marraskuuta 2008 julkisesti ilmoitetun FSA-tukitoimenpiteen toteuttamisesta. |
| --- | --- |

(14)

Belgian ja Ranskan hallitukset ilmoittivat lisäksi komissiolle 14 päivänä marraskuuta 2008 julkisesti ilmoitetun FSA-tukitoimenpiteen toteuttamisesta.

1.5   KOMISSION TOINEN PÄÄTÖS: PÄÄTÖS MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISESTA

| (15) | Komissio ilmoitti 13 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaisille päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa säädetty menettely kaikista Dexialle myönnetyistä tuista (4). Kirjeessä tarkennettiin kuitenkin, että FSA:n nopean myynnin mahdollistamiseksi komissio ei vastusta tiettyjä FSA-tukitoimenpiteeseen sisältyviä seikkoja, jotka katsotaan sisämarkkinoille soveltuviksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. Kirjeessä täsmennettiin myös, että asianomaisten jäsenvaltioiden Dexialle 30 päivään lokakuuta 2009 asti myöntämä takaus voitiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla siihen saakka, kun komissio tekee lopullisen päätöksen muodollisen tutkintamenettelyn päättämisestä. |
| --- | --- |

(15)

Komissio ilmoitti 13 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaisille päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa säädetty menettely kaikista Dexialle myönnetyistä tuista (4). Kirjeessä tarkennettiin kuitenkin, että FSA:n nopean myynnin mahdollistamiseksi komissio ei vastusta tiettyjä FSA-tukitoimenpiteeseen sisältyviä seikkoja, jotka katsotaan sisämarkkinoille soveltuviksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. Kirjeessä täsmennettiin myös, että asianomaisten jäsenvaltioiden Dexialle 30 päivään lokakuuta 2009 asti myöntämä takaus voitiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla siihen saakka, kun komissio tekee lopullisen päätöksen muodollisen tutkintamenettelyn päättämisestä.

| (16) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio on kehottanut kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä tuista (5). |
| --- | --- |

(16)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio on kehottanut kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä tuista (5).

| (17) | Komissio ei ole vastaanottanut asianomaisilta huomautuksia tästä aiheesta. |
| --- | --- |

(17)

Komissio ei ole vastaanottanut asianomaisilta huomautuksia tästä aiheesta.

| (18) | FSA-toimenpiteeseen liittyvien kysymysten osalta (toimenpiteellä katettujen omaisuuserien arvostaminen ja toimenpiteestä perittävä palkkio) komissio on nojautunut sen kanssa sopimuksen tehneiden ulkopuolisten asiantuntijoiden (Oliver Wyman) tekniseen selvitykseen. |
| --- | --- |

(18)

FSA-toimenpiteeseen liittyvien kysymysten osalta (toimenpiteellä katettujen omaisuuserien arvostaminen ja toimenpiteestä perittävä palkkio) komissio on nojautunut sen kanssa sopimuksen tehneiden ulkopuolisten asiantuntijoiden (Oliver Wyman) tekniseen selvitykseen.

1.6   KOMISSION KOLMAS PÄÄTÖS: TAKAUKSEN JATKAMINEN

| (19) | Koska Dexian ja asianomaisten jäsenvaltioiden kesken tehty takaussopimus päättyi 31 päivänä lokakuuta 2009, asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle 27 päivänä lokakuuta 2009 takaussopimuksen jatkamisesta 28 päivään helmikuuta 2010 saakka tietyin mukautuksin. Takaussopimukseen tehtyjä mukautuksia koskevia tietoja toimitettiin komissiolle 10 päivänä syyskuuta sekä 8 ja 27 päivänä lokakuuta 2009. |
| --- | --- |

(19)

Koska Dexian ja asianomaisten jäsenvaltioiden kesken tehty takaussopimus päättyi 31 päivänä lokakuuta 2009, asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle 27 päivänä lokakuuta 2009 takaussopimuksen jatkamisesta 28 päivään helmikuuta 2010 saakka tietyin mukautuksin. Takaussopimukseen tehtyjä mukautuksia koskevia tietoja toimitettiin komissiolle 10 päivänä syyskuuta sekä 8 ja 27 päivänä lokakuuta 2009.

| (20) | Komissio antoi 30 päivänä lokakuuta 2009 antamassaan päätöksessä (6) luvan jatkaa takausta 28 päivään helmikuuta 2010 tai siihen saakka, kun komissio tekee päätöksen tukitoimenpiteiden ja Dexian rakenneuudistussuunnitelman soveltuvuudesta sisämarkkinoille, mikäli päätös tehdään ennen 28 päivää helmikuuta 2010. Komissio tarkensi päätöksessään, että alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotettujen toimenpiteiden perusteella ei vielä tässä vaiheessa voitu ratkaista tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(20)

Komissio antoi 30 päivänä lokakuuta 2009 antamassaan päätöksessä (6) luvan jatkaa takausta 28 päivään helmikuuta 2010 tai siihen saakka, kun komissio tekee päätöksen tukitoimenpiteiden ja Dexian rakenneuudistussuunnitelman soveltuvuudesta sisämarkkinoille, mikäli päätös tehdään ennen 28 päivää helmikuuta 2010. Komissio tarkensi päätöksessään, että alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotettujen toimenpiteiden perusteella ei vielä tässä vaiheessa voitu ratkaista tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

1.7   DEXIAN RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMAN LISÄTOIMENPITEET

| (21) | Asianomaiset jäsenvaltiot toimittivat komissiolle 9 päivänä helmikuuta 2010 päivätyssä ilmoituksessaan tietoja suunnitelluista lisätoimenpiteistä helmikuussa 2009 ilmoitetun alkuperäisen rakennesuunnitelman täydentämiseksi. Kaikki helmikuun 2009 ja helmikuun 2010 välillä ilmoitetut rakenneuudistustoimenpiteet muodostavat Dexian rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’rakenneuudistussuunnitelma’. |
| --- | --- |

(21)

Asianomaiset jäsenvaltiot toimittivat komissiolle 9 päivänä helmikuuta 2010 päivätyssä ilmoituksessaan tietoja suunnitelluista lisätoimenpiteistä helmikuussa 2009 ilmoitetun alkuperäisen rakennesuunnitelman täydentämiseksi. Kaikki helmikuun 2009 ja helmikuun 2010 välillä ilmoitetut rakenneuudistustoimenpiteet muodostavat Dexian rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’rakenneuudistussuunnitelma’.

| (22) | Belgian viranomaiset tiedottivat 10 päivänä helmikuuta 2010 päivätyssä ilmoituksessaan, että ne hyväksyvät esillä olevan päätöksen antamisen ranskaksi, jotta päätös saadaan aikaan mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

(22)

Belgian viranomaiset tiedottivat 10 päivänä helmikuuta 2010 päivätyssä ilmoituksessaan, että ne hyväksyvät esillä olevan päätöksen antamisen ranskaksi, jotta päätös saadaan aikaan mahdollisimman nopeasti.

II   EDUNSAAJAN KUVAUS

| (23) | Dexia on pankki- ja vakuutusalalla toimiva rahoituskonserni. Emoyhtiö Dexia SA on Belgian lain mukaisesti perustettu osakeyhtiö, joka noteerataan Pariisin Euronext-pörssissä ja Brysselin Euronext-pörssissä. Sen markkina-arvo oli 5,64 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2008. Se perustettiin vuonna 1996 Crédit Local de Francen ja Crédit communal de Belgiquen sulautuessa. Dexia on erikoistunut myöntämään lainoja paikallisyhteisöille, mutta sillä on myös 5,5 miljoonaa yksityisasiakasta pääasiassa Belgiassa sekä Turkissa paikallisen tytäryhtiönsä DenizBankin kautta. |
| --- | --- |

(23)

Dexia on pankki- ja vakuutusalalla toimiva rahoituskonserni. Emoyhtiö Dexia SA on Belgian lain mukaisesti perustettu osakeyhtiö, joka noteerataan Pariisin Euronext-pörssissä ja Brysselin Euronext-pörssissä. Sen markkina-arvo oli 5,64 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2008. Se perustettiin vuonna 1996 Crédit Local de Francen ja Crédit communal de Belgiquen sulautuessa. Dexia on erikoistunut myöntämään lainoja paikallisyhteisöille, mutta sillä on myös 5,5 miljoonaa yksityisasiakasta pääasiassa Belgiassa sekä Turkissa paikallisen tytäryhtiönsä DenizBankin kautta.

| (24) | Lokakuun 3 päivänä 2008 tapahtuneen pääoman korotuksen jälkeen Dexia SA:n suurimpien osakkeenomistajien osuudet ovat seuraavat:








  Merkitsijän nimi | % ennen toimenpidettä | Merkinnän arvo (miljoonaa euroa) | % 31.12.2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgian liittovaltion hallitus | — | 1 000 | 5,73 |
| Flanderin alue | — | 500 | 2,87 |
| Vallonian alue | — | 350 | 2,01 |
| Brysselin pääkaupunkialue | — | 150 | 0,86 |
| Holding Communal SA | 17 | 500 | 14,34 |
| Arcofin SCRL | 18,08 | 350 | 13,92 |
| Ethias | 6,37 | 150 | 5,04 |
| Ranskan valtio | — | 1 000 | 5,73 |
| CDC | 11,89 | 1 710 | 17,61 |
| CNP Assurances | 2 | 288 | 2,97 |
| Palkansaajat | 3,92 | | 2,57 |
| Vapaasti vaihdettavat osakkeet | 40,74 | — | 26,86 |

(24)

Lokakuun 3 päivänä 2008 tapahtuneen pääoman korotuksen jälkeen Dexia SA:n suurimpien osakkeenomistajien osuudet ovat seuraavat:

Merkitsijän nimi

% ennen toimenpidettä

Merkinnän arvo (miljoonaa euroa)

% 31.12.2008

Belgian liittovaltion hallitus

—

1 000

5,73

Flanderin alue

—

500

2,87

Vallonian alue

—

350

2,01

Brysselin pääkaupunkialue

—

150

0,86

Holding Communal SA

17

500

14,34

Arcofin SCRL

18,08

350

13,92

Ethias

6,37

150

5,04

Ranskan valtio

—

1 000

5,73

CDC

11,89

1 710

17,61

CNP Assurances

2

288

2,97

Palkansaajat

3,92

2,57

Vapaasti vaihdettavat osakkeet

40,74

—

26,86

| (25) | Dexian organisaatioon kuuluvat holding-emoyhtiö (Dexia SA) ja yhteensä kolme operatiivista yksikköä Ranskassa (Dexia Crédit Local, jäljempänä ’DCL’), Belgiassa (jäljempänä ’DBB’) ja Luxemburgissa (Dexia Banque Internationale à Luxembourg, jäljempänä ’Dexia BIL’). Koko yhtymän tase oli 651 miljardia 31 päivänä joulukuuta 2008, ja sen kolmen operatiivisen yksikön taseet jakautuivat seuraavasti:






  — | DCL: 414 miljardia euroa, |
| --- | --- | --- |

(25)

Dexian organisaatioon kuuluvat holding-emoyhtiö (Dexia SA) ja yhteensä kolme operatiivista yksikköä Ranskassa (Dexia Crédit Local, jäljempänä ’DCL’), Belgiassa (jäljempänä ’DBB’) ja Luxemburgissa (Dexia Banque Internationale à Luxembourg, jäljempänä ’Dexia BIL’). Koko yhtymän tase oli 651 miljardia 31 päivänä joulukuuta 2008, ja sen kolmen operatiivisen yksikön taseet jakautuivat seuraavasti:

—

DCL: 414 miljardia euroa,

| — | DBB: 263 miljardia euroa, |
| --- | --- |

—

DBB: 263 miljardia euroa,

| — | Dexia BIL: 67 miljardia euroa. |
| --- | --- |

—

Dexia BIL: 67 miljardia euroa.

| (26) | Yhtiön perustamisesta alkaen Dexian toiminta on jakautunut neljään pääosaamisalaan:






  — | rahoituspalvelut julkiselle ja sitä lähellä olevalle sektorille (jäljempänä ’yhteisö- ja tukkupankkitoiminta’ tai ’PWB’): tämä osaamisala kattaa lainoituksen paikallisyhteisöille, hankerahoituksen ja Assured Guarantylle heinäkuussa 2009 myydyn DCL:n tytäryhtiön FSA:n erillistakaustoiminnan sekä obligaatioita ja lainavakuudellisia arvopapereita sisältävän salkun hallinnan ja hoitamisen (jäljempänä ’omaisuusvakuudelliset arvopaperit’ tai ’ABS’); suurta osaa näistä toiminnoista johtavat DCL ja sen kansainväliset tytäryhtiöt, lukuun ottamatta PWB:n Belgiassa tapahtuvaa toimintaa, joka kuuluu DBB:n alaan, |
| --- | --- | --- |

(26)

Yhtiön perustamisesta alkaen Dexian toiminta on jakautunut neljään pääosaamisalaan:

—

rahoituspalvelut julkiselle ja sitä lähellä olevalle sektorille (jäljempänä ’yhteisö- ja tukkupankkitoiminta’ tai ’PWB’): tämä osaamisala kattaa lainoituksen paikallisyhteisöille, hankerahoituksen ja Assured Guarantylle heinäkuussa 2009 myydyn DCL:n tytäryhtiön FSA:n erillistakaustoiminnan sekä obligaatioita ja lainavakuudellisia arvopapereita sisältävän salkun hallinnan ja hoitamisen (jäljempänä ’omaisuusvakuudelliset arvopaperit’ tai ’ABS’); suurta osaa näistä toiminnoista johtavat DCL ja sen kansainväliset tytäryhtiöt, lukuun ottamatta PWB:n Belgiassa tapahtuvaa toimintaa, joka kuuluu DBB:n alaan,

| — | rahoituspalvelut yksityishenkilöille (jäljempänä ’vähittäis- ja liikepankkitoiminta’ tai ’RCB’): tämä osaamisala kattaa yksityishenkilöiden ja yritysten säästöt ja lainat Belgiassa, Turkissa, Slovakiassa ja Luxemburgissa sekä yksityispankkitoiminnan Luxemburgissa ja Belgiassa; näitä toimintoja johtavat DBB ja Dexia BIL sekä Turkin toimintojen osalta suoraan Dexia SA:n alainen tytäryhtiö DenizBank, |
| --- | --- |

—

rahoituspalvelut yksityishenkilöille (jäljempänä ’vähittäis- ja liikepankkitoiminta’ tai ’RCB’): tämä osaamisala kattaa yksityishenkilöiden ja yritysten säästöt ja lainat Belgiassa, Turkissa, Slovakiassa ja Luxemburgissa sekä yksityispankkitoiminnan Luxemburgissa ja Belgiassa; näitä toimintoja johtavat DBB ja Dexia BIL sekä Turkin toimintojen osalta suoraan Dexia SA:n alainen tytäryhtiö DenizBank,

| — | rahoitusmarkkinasijoittaminen (jäljempänä ’Treasury, Funding and Markets’ tai ’TFM’) kattaa kaikki rahoitusmarkkinasijoittamisen toimet, varainhallinnan (jäljempänä ’asset-liability management’ tai ’ALM’) ja kaupankäynnin Dexian omaan lukuun, |
| --- | --- |

—

rahoitusmarkkinasijoittaminen (jäljempänä ’Treasury, Funding and Markets’ tai ’TFM’) kattaa kaikki rahoitusmarkkinasijoittamisen toimet, varainhallinnan (jäljempänä ’asset-liability management’ tai ’ALM’) ja kaupankäynnin Dexian omaan lukuun,

| — | muut toiminnot kattavat omaisuudenhoitotoiminnan (koottu Dexia asset management -yhtiöön, jäljempänä ’Dexia AM’), sijoittajapalvelut (tarjoajana Dexian ja Banque royale du Canadan yhteinen tytäryhtiö RBC Dexia Investor Services, jäljempänä ’RBC Dexia IS’) ja konsernin vakuutustoiminnan Belgiassa, Ranskassa (Dexia Epargne Pension, jäljempänä ’DEP’), Turkissa ja Irlannissa. |
| --- | --- |

—

muut toiminnot kattavat omaisuudenhoitotoiminnan (koottu Dexia asset management -yhtiöön, jäljempänä ’Dexia AM’), sijoittajapalvelut (tarjoajana Dexian ja Banque royale du Canadan yhteinen tytäryhtiö RBC Dexia Investor Services, jäljempänä ’RBC Dexia IS’) ja konsernin vakuutustoiminnan Belgiassa, Ranskassa (Dexia Epargne Pension, jäljempänä ’DEP’), Turkissa ja Irlannissa.

| (27) | Dexian perustamisesta syksyn 2008 kriisiin saakka Dexian toiminta erottui muiden eurooppalaisten liikepankkien toiminnasta seuraavien piirteiden johdosta:






  — | ydinasiakaskuntana olivat paikallisyhteisöt, joille ovat ominaisia pienet luottomarginaalit ja suhteellisen pitkät laina-ajat, |
| --- | --- | --- |

(27)

Dexian perustamisesta syksyn 2008 kriisiin saakka Dexian toiminta erottui muiden eurooppalaisten liikepankkien toiminnasta seuraavien piirteiden johdosta:

—

ydinasiakaskuntana olivat paikallisyhteisöt, joille ovat ominaisia pienet luottomarginaalit ja suhteellisen pitkät laina-ajat,

| — | enin osa lyhytaikaisesta rahoituksesta hankitaan pankkienvälisiltä markkinoilta ja rahamarkkinoilta pitkäaikaisiin tarkoituksiin (lainat paikallisille yhteisöille, hankerahoitus, obligaatiosalkku), |
| --- | --- |

—

enin osa lyhytaikaisesta rahoituksesta hankitaan pankkienvälisiltä markkinoilta ja rahamarkkinoilta pitkäaikaisiin tarkoituksiin (lainat paikallisille yhteisöille, hankerahoitus, obligaatiosalkku),

| — | rahoituksen merkittävä riippuvuus epävakaista lähteistä, kuten pankkien välisistä markkinoista tai varainhankinnasta institutionaalisilta sijoittajilta, |
| --- | --- |

—

rahoituksen merkittävä riippuvuus epävakaista lähteistä, kuten pankkien välisistä markkinoista tai varainhankinnasta institutionaalisilta sijoittajilta,

| — | toimintamarginaalia haetaan konsernin perinteisten toimintojen ulkopuolelta (paikallisyhteisöjen, yritysten ja yksityishenkilöiden rahoitus) muun muassa seuraavista:






  i) | erillistakaustoiminnasta liikkeeseenlaskijan ja takaajan välisen luottovakuutusyhtiön FSA:n kautta; |
| --- | --- | --- |

—

toimintamarginaalia haetaan konsernin perinteisten toimintojen ulkopuolelta (paikallisyhteisöjen, yritysten ja yksityishenkilöiden rahoitus) muun muassa seuraavista:

i)

erillistakaustoiminnasta liikkeeseenlaskijan ja takaajan välisen luottovakuutusyhtiön FSA:n kautta;

| ii) | kaupankäynnistä omaan lukuun; |
| --- | --- |

ii)

kaupankäynnistä omaan lukuun;

| iii) | investoinneista omaan lukuun pääasiassa obligaatioista koostuvaan salkkuun, jonka arvoksi 31 päivänä joulukuuta 2008 arvioitiin 233 miljardia euroa (eli 36 % Dexian yhteenlasketusta taseesta kyseisenä ajankohtana); |
| --- | --- |

iii)

investoinneista omaan lukuun pääasiassa obligaatioista koostuvaan salkkuun, jonka arvoksi 31 päivänä joulukuuta 2008 arvioitiin 233 miljardia euroa (eli 36 % Dexian yhteenlasketusta taseesta kyseisenä ajankohtana);

| iv) | johdannaistuotteiden ja strukturoitujen rahoitusvälineiden avulla. |
| --- | --- |

iv)

johdannaistuotteiden ja strukturoitujen rahoitusvälineiden avulla.

| (28) | Näiden erityispiirteiden takia myös konsernin jälleenrahoitusprofiili on omalaatuinen, sillä suuressa osassa konsernia (pääasiassa DCL:ssä) on rakenteellinen rahoitustarve, joka täytetään muun muassa konsernin muista osista (pääosin DBB:stä ja Dexia BIL:stä) sekä raha-, joukkolaina- ja kiinnitystodistusmarkkinoilta saatavalla rahoituksella. |
| --- | --- |

(28)

Näiden erityispiirteiden takia myös konsernin jälleenrahoitusprofiili on omalaatuinen, sillä suuressa osassa konsernia (pääasiassa DCL:ssä) on rakenteellinen rahoitustarve, joka täytetään muun muassa konsernin muista osista (pääosin DBB:stä ja Dexia BIL:stä) sekä raha-, joukkolaina- ja kiinnitystodistusmarkkinoilta saatavalla rahoituksella.

| (29) | Kun Lehman Brothers -pankin joutuminen konkurssiin syyskuussa 2008 johti pankkien välisten markkinoiden ja kiinnitystodistusmarkkinoiden ehtymiseen, Dexiassa ilmeni voimakas lyhytaikaisen rahoituksen tarve, jonka suuruus oli [200–300] (7) miljardia euroa ([31–46] % konsernin koko taseesta 31.12.2008). Pankin tilanne paheni syys–lokakuussa 2008 sen altistuttua sen vastapuolina olleiden pankkien (amerikkalais-, irlantilais- ja islantilaispankit) ja valtioiden heikenneelle tilanteelle, Dexian hallussa suoraan olleiden tai tytäryhtiö FSA:n takaamien varallisuuserien arvonalennusten sekä konsernin hallussa olevien osakkeiden kurssiromahduksen vuoksi. Konsernin kirjaamat tappiot ja arvonalennukset olivat kaikkiaan 6,5 miljardia euroa 30 päivänä syyskuuta 2009 (31 päivänä joulukuuta 2008 ne olivat 5,9 miljardia euroa). |
| --- | --- |

(29)

Kun Lehman Brothers -pankin joutuminen konkurssiin syyskuussa 2008 johti pankkien välisten markkinoiden ja kiinnitystodistusmarkkinoiden ehtymiseen, Dexiassa ilmeni voimakas lyhytaikaisen rahoituksen tarve, jonka suuruus oli [200–300] (7) miljardia euroa ([31–46] % konsernin koko taseesta 31.12.2008). Pankin tilanne paheni syys–lokakuussa 2008 sen altistuttua sen vastapuolina olleiden pankkien (amerikkalais-, irlantilais- ja islantilaispankit) ja valtioiden heikenneelle tilanteelle, Dexian hallussa suoraan olleiden tai tytäryhtiö FSA:n takaamien varallisuuserien arvonalennusten sekä konsernin hallussa olevien osakkeiden kurssiromahduksen vuoksi. Konsernin kirjaamat tappiot ja arvonalennukset olivat kaikkiaan 6,5 miljardia euroa 30 päivänä syyskuuta 2009 (31 päivänä joulukuuta 2008 ne olivat 5,9 miljardia euroa).

| (30) | Lisätietoja Dexian vaikeuksiin johtaneista tapahtumista on 19 päivänä marraskuuta 2008, 13 päivänä maaliskuuta 2009 ja 30 päivänä lokakuuta 2009 annetuissa komission päätöksissä. |
| --- | --- |

(30)

Lisätietoja Dexian vaikeuksiin johtaneista tapahtumista on 19 päivänä marraskuuta 2008, 13 päivänä maaliskuuta 2009 ja 30 päivänä lokakuuta 2009 annetuissa komission päätöksissä.

| (31) | Konsernin uusi johto, joka nimitettiin 7 päivänä lokakuuta 2008, reagoi vaikeuksiin ottamalla käyttöön muutossuunnitelman, jonka tarkoituksena oli keskittää konsernin toiminta ydinosaamiseen (eli PWB- ja RCB-toimintaan) sekä kaventaa sen riskiprofiilia ja vähentää lyhytaikaisen rahoituksen tarvetta. Muutossuunnitelma käsitti pääasiassa seuraavia toimenpiteitä:






  — | FSA:n erillistakaustoiminta myytiin Assured Guarantylle mutta FSA:n arvopaperisijoitukset jätettiin Dexiaan (8), |
| --- | --- | --- |

(31)

Konsernin uusi johto, joka nimitettiin 7 päivänä lokakuuta 2008, reagoi vaikeuksiin ottamalla käyttöön muutossuunnitelman, jonka tarkoituksena oli keskittää konsernin toiminta ydinosaamiseen (eli PWB- ja RCB-toimintaan) sekä kaventaa sen riskiprofiilia ja vähentää lyhytaikaisen rahoituksen tarvetta. Muutossuunnitelma käsitti pääasiassa seuraavia toimenpiteitä:

—

FSA:n erillistakaustoiminta myytiin Assured Guarantylle mutta FSA:n arvopaperisijoitukset jätettiin Dexiaan (8),

| — | PWB:n kansainvälisten toimintojen mittakaavaa (eli DCL:n PWB-toimintaa Ranskan, Italian ja Espanjan ulkopuolella) supistettiin, |
| --- | --- |

—

PWB:n kansainvälisten toimintojen mittakaavaa (eli DCL:n PWB-toimintaa Ranskan, Italian ja Espanjan ulkopuolella) supistettiin,

| — | merkittävä osa joukkovelkakirjasalkusta ajettiin alas (158 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2008), |
| --- | --- |

—

merkittävä osa joukkovelkakirjasalkusta ajettiin alas (158 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2008),

| — | kaupankäynti TFM:n omaan lukuun keskeytettiin kokonaisuudessaan; ALM-toiminta ja rahoitusmarkkinatoiminnot sulautettiin uudeksi ”Group Center” -osa-alueeksi, |
| --- | --- |

—

kaupankäynti TFM:n omaan lukuun keskeytettiin kokonaisuudessaan; ALM-toiminta ja rahoitusmarkkinatoiminnot sulautettiin uudeksi ”Group Center” -osa-alueeksi,

| — | kustannusten karsintaohjelma. |
| --- | --- |

—

kustannusten karsintaohjelma.

| (32) | Vuoden 2009 alussa tapahtuneen muutossuunnitelman käyttöönoton seurauksena Dexian tilanne parani, jolloin sen nettotulos oli 808 miljoonaa euroa voitollinen vuoden 2009 kolmella ensimmäisellä neljänneksellä. |
| --- | --- |

(32)

Vuoden 2009 alussa tapahtuneen muutossuunnitelman käyttöönoton seurauksena Dexian tilanne parani, jolloin sen nettotulos oli 808 miljoonaa euroa voitollinen vuoden 2009 kolmella ensimmäisellä neljänneksellä.

III   TUKITOIMENPITEIDEN KUVAUS

3.1   PÄÄOMAN KOROTUS

| (33) | Komissio viittaa 19 päivänä marraskuuta 2008 antamaansa päätökseen. Belgialaisten ja ranskalaisten osakkeenomistajien toteuttama pääoman korotus, jonka suuruus oli 6 miljardia euroa ja jossa merkittiin Dexia SA:n kantaosakkeita, saatiin päätökseen 3 päivänä lokakuuta 2008. Tämä uusmerkintäkorotus jakautui seuraavasti:






  a) | Belgia:






  — | Belgian valtio sijoitti Dexia SA:han miljardi euroa, |
| --- | --- | --- | --- |

(33)

Komissio viittaa 19 päivänä marraskuuta 2008 antamaansa päätökseen. Belgialaisten ja ranskalaisten osakkeenomistajien toteuttama pääoman korotus, jonka suuruus oli 6 miljardia euroa ja jossa merkittiin Dexia SA:n kantaosakkeita, saatiin päätökseen 3 päivänä lokakuuta 2008. Tämä uusmerkintäkorotus jakautui seuraavasti:

a)

Belgia:

—

Belgian valtio sijoitti Dexia SA:han miljardi euroa,

| — | Flanderin alue sijoitti Dexia SA:han 500 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

—

Flanderin alue sijoitti Dexia SA:han 500 miljoonaa euroa,

| — | Vallonian alue sijoitti Dexia SA:han 350 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

—

Vallonian alue sijoitti Dexia SA:han 350 miljoonaa euroa,

| — | Brysselin pääkaupunkialue sijoitti Dexia SA:han 150 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

—

Brysselin pääkaupunkialue sijoitti Dexia SA:han 150 miljoonaa euroa,

| — | Holding Communal SA sijoitti Dexia SA:han 500 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

—

Holding Communal SA sijoitti Dexia SA:han 500 miljoonaa euroa,

| — | Arcofin SCRL sijoitti Dexia SA:han 350 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

—

Arcofin SCRL sijoitti Dexia SA:han 350 miljoonaa euroa,

| — | Ethias sijoitti Dexia SA:han 150 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

—

Ethias sijoitti Dexia SA:han 150 miljoonaa euroa;

| b) | Ranska:






  — | Ranskan valtio sijoitti Dexia SA:han miljardi euroa. Osakeosuuden hallinta annettiin Ranskan valtion osakkuuksia hoitavalle virastolle (Agence des participations de l’État), |
| --- | --- | --- |

b)

Ranska:

—

Ranskan valtio sijoitti Dexia SA:han miljardi euroa. Osakeosuuden hallinta annettiin Ranskan valtion osakkuuksia hoitavalle virastolle (Agence des participations de l’État),

| — | säästö- ja talletuskassakonserni Caisse des dépôts et consignations (CDC) sijoitti Dexia SA:han 1,71 miljardia euroa, |
| --- | --- |

—

säästö- ja talletuskassakonserni Caisse des dépôts et consignations (CDC) sijoitti Dexia SA:han 1,71 miljardia euroa,

| — | CNP Assurances sijoitti Dexia SA:han 288 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

CNP Assurances sijoitti Dexia SA:han 288 miljoonaa euroa.

| (34) | Luxemburgin valtio puolestaan sitoutui syyskuussa 2008 sijoittamaan 376 miljoonaa euroa Dexia BIL -yhtiöön vaihtovelkakirjoina, jotka erääntyvät kolmen vuoden kuluttua. Velkakirjojen korko on 10 prosenttia vuodessa, ja niiden muuntaminen kantaosakkeiksi tapahtuu myöhemmin sovittavilla ehdoilla. Dexia ilmoitti helmikuussa 2010 ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa luopuvansa lopullisesti Dexia BIL:n vaihtovelkakirjojen voitosta tämän päätöksen päiväyksestä lukien. |
| --- | --- |

(34)

Luxemburgin valtio puolestaan sitoutui syyskuussa 2008 sijoittamaan 376 miljoonaa euroa Dexia BIL -yhtiöön vaihtovelkakirjoina, jotka erääntyvät kolmen vuoden kuluttua. Velkakirjojen korko on 10 prosenttia vuodessa, ja niiden muuntaminen kantaosakkeiksi tapahtuu myöhemmin sovittavilla ehdoilla. Dexia ilmoitti helmikuussa 2010 ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa luopuvansa lopullisesti Dexia BIL:n vaihtovelkakirjojen voitosta tämän päätöksen päiväyksestä lukien.

3.2   JOUKKOVELKAKIRJAT KATTAVA TAKAUS

| (35) | Asianomaisten jäsenvaltioiden Dexialle 9 päivänä lokakuuta 2008 myöntämästä joukkovelkakirjoja koskevasta takauksesta tehtiin päätös jo 19 päivänä marraskuuta 2008. Takaussopimuksen avulla kolme asianomaista jäsenvaltioita sitoutuivat takamaan yhteisvastuullisesti 9 päivästä lokakuuta 2008 aina 31 päivään lokakuuta 2009 Dexia SA:n, Dexia BIL:n, DCL:n ja DBB:n ottamat uudet, enintään kolmen vuoden kuluessa erääntyvät pankkien välisten markkinoiden ja institutionaalisten sijoittajien lainat ja joukkolainat. Takaus koski joukkovelkakirjoja alun perin enintään 150 miljardin euron arvosta ja jakautui siten, että Belgian osuus oli 60,5 prosenttia, Ranskan 36,5 prosenttia ja Luxemburgin 3 prosenttia. |
| --- | --- |

(35)

Asianomaisten jäsenvaltioiden Dexialle 9 päivänä lokakuuta 2008 myöntämästä joukkovelkakirjoja koskevasta takauksesta tehtiin päätös jo 19 päivänä marraskuuta 2008. Takaussopimuksen avulla kolme asianomaista jäsenvaltioita sitoutuivat takamaan yhteisvastuullisesti 9 päivästä lokakuuta 2008 aina 31 päivään lokakuuta 2009 Dexia SA:n, Dexia BIL:n, DCL:n ja DBB:n ottamat uudet, enintään kolmen vuoden kuluessa erääntyvät pankkien välisten markkinoiden ja institutionaalisten sijoittajien lainat ja joukkolainat. Takaus koski joukkovelkakirjoja alun perin enintään 150 miljardin euron arvosta ja jakautui siten, että Belgian osuus oli 60,5 prosenttia, Ranskan 36,5 prosenttia ja Luxemburgin 3 prosenttia.

| (36) | Edellä mainitussa 19 päivänä marraskuuta 2008 annetussa päätöksessään komissio hyväksyi takauksen hätätilanteen pelastustoimenpiteenä kuuden kuukauden ajaksi sen käyttöönotosta lukien. Koska asianomaiset kolme jäsenvaltiota toimittivat komissiolle edunsaajan rakenneuudistussuunnitelman antamiensa sitoumuksien mukaisesti, voimassaoloaikaa jatkettiin automaattisesti siihen saakka, kun komissio antaa päätöksensä rakenneuudistussuunnitelmasta. |
| --- | --- |

(36)

Edellä mainitussa 19 päivänä marraskuuta 2008 annetussa päätöksessään komissio hyväksyi takauksen hätätilanteen pelastustoimenpiteenä kuuden kuukauden ajaksi sen käyttöönotosta lukien. Koska asianomaiset kolme jäsenvaltiota toimittivat komissiolle edunsaajan rakenneuudistussuunnitelman antamiensa sitoumuksien mukaisesti, voimassaoloaikaa jatkettiin automaattisesti siihen saakka, kun komissio antaa päätöksensä rakenneuudistussuunnitelmasta.

| (37) | Koska Dexian ja asianomaisten jäsenvaltioiden kesken tehty takaussopimus kuitenkin päättyi 31 päivänä lokakuuta 2009, nämä ilmoittivat komissiolle 27 päivänä lokakuuta 2009 takaussopimuksen jatkamisesta 28 päivään helmikuuta 2010 saakka tietyin mukautuksin. |
| --- | --- |

(37)

Koska Dexian ja asianomaisten jäsenvaltioiden kesken tehty takaussopimus kuitenkin päättyi 31 päivänä lokakuuta 2009, nämä ilmoittivat komissiolle 27 päivänä lokakuuta 2009 takaussopimuksen jatkamisesta 28 päivään helmikuuta 2010 saakka tietyin mukautuksin.

| (38) | Asianomaisten jäsenvaltioiden ja Dexian kesken 9 päivänä lokakuuta 2008 tehdyn alkuperäisen takauksen ehtoja muutettiin seuraavasti:






  a) | Asianomaisten jäsenvaltioiden takaamaa Dexian velvoitteiden enimmäismäärää alennettiin 150 miljardista eurosta 100 miljardiin euroon ja Dexia sitoutui sopimuksen täydennyksessä välttämään kaikin mahdollisin tavoin sitä, että asianomaisten jäsenvaltioiden takaukseen perustuva kokonaissitoumus kasvaisi yli 80 miljardin euron 1 päivästä marraskuuta 2009 lukien. |
| --- | --- | --- |

(38)

Asianomaisten jäsenvaltioiden ja Dexian kesken 9 päivänä lokakuuta 2008 tehdyn alkuperäisen takauksen ehtoja muutettiin seuraavasti:

a)

Asianomaisten jäsenvaltioiden takaamaa Dexian velvoitteiden enimmäismäärää alennettiin 150 miljardista eurosta 100 miljardiin euroon ja Dexia sitoutui sopimuksen täydennyksessä välttämään kaikin mahdollisin tavoin sitä, että asianomaisten jäsenvaltioiden takaukseen perustuva kokonaissitoumus kasvaisi yli 80 miljardin euron 1 päivästä marraskuuta 2009 lukien.

| b) | Takauksen kattamien joukkovelkakirjojen viimeistä erääntymispäivää lykättiin 31 päivästä lokakuuta 2011 aina 31 päivään lokakuuta 2014 (9). |
| --- | --- |

b)

Takauksen kattamien joukkovelkakirjojen viimeistä erääntymispäivää lykättiin 31 päivästä lokakuuta 2011 aina 31 päivään lokakuuta 2014 (9).

| c) | Lokakuun 16 päivästä 2009 lähtien takaus ei ole koskenut sellaisia sopimuksia, joiden erääntymisaika on kuukautta lyhyempi, eikä avistatalletuksia, jotka rinnastetaan takausjärjestelyssä kuukautta lyhyempiin lainasopimuksiin. |
| --- | --- |

c)

Lokakuun 16 päivästä 2009 lähtien takaus ei ole koskenut sellaisia sopimuksia, joiden erääntymisaika on kuukautta lyhyempi, eikä avistatalletuksia, jotka rinnastetaan takausjärjestelyssä kuukautta lyhyempiin lainasopimuksiin.

| (39) | Muita 9 päivänä lokakuuta 2008 sovitun alkuperäisen takauksen ehtoja ei muutettu, esimerkkinä palkkiota koskevat ehdot, jotka ovat seuraavanlaiset:






  a) | Takauksen palkkio muodostuu provisiosta, joka Dexian on maksettava kuukausittain suhteessa velkakantaan ja kuluneeseen aikaan ja jonka suuruus on 50 peruspistettä vuodessa kaikkien sellaisten takauksen kattamien joukkovelkakirjojen osalta, joiden erääntymisaika on enintään 12 kuukautta tai määrittämätön. |
| --- | --- | --- |

(39)

Muita 9 päivänä lokakuuta 2008 sovitun alkuperäisen takauksen ehtoja ei muutettu, esimerkkinä palkkiota koskevat ehdot, jotka ovat seuraavanlaiset:

a)

Takauksen palkkio muodostuu provisiosta, joka Dexian on maksettava kuukausittain suhteessa velkakantaan ja kuluneeseen aikaan ja jonka suuruus on 50 peruspistettä vuodessa kaikkien sellaisten takauksen kattamien joukkovelkakirjojen osalta, joiden erääntymisaika on enintään 12 kuukautta tai määrittämätön.

| b) | Takauksen kattamista, erääntymisajaltaan yli vuoden joukkovelkakirjoista perittävä palkkio on 50 peruspistettä vuodessa ja siihen lisätään joukkolainakohtaisesti seuraavista kahdesta arvosta pienempi: Dexian viiden vuoden seniorilainojen luottoriskinvaihtosopimusten spreadien mediaani laskettuna jaksolle, joka alkaa 1 päivästä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivään elokuuta 2008 (jos spreadit ovat tilastollisesti edustavia), tai kaikkien sellaisten luottolaitosten viiden vuoden luottoriskinvaihtosopimusten mediaani, joiden luottokelpoisuusluokka on vastaava kuin Dexialla, samalle jaksolle laskettuna. |
| --- | --- |

b)

Takauksen kattamista, erääntymisajaltaan yli vuoden joukkovelkakirjoista perittävä palkkio on 50 peruspistettä vuodessa ja siihen lisätään joukkolainakohtaisesti seuraavista kahdesta arvosta pienempi: Dexian viiden vuoden seniorilainojen luottoriskinvaihtosopimusten spreadien mediaani laskettuna jaksolle, joka alkaa 1 päivästä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivään elokuuta 2008 (jos spreadit ovat tilastollisesti edustavia), tai kaikkien sellaisten luottolaitosten viiden vuoden luottoriskinvaihtosopimusten mediaani, joiden luottokelpoisuusluokka on vastaava kuin Dexialla, samalle jaksolle laskettuna.

| (40) | Kummassakin tapauksessa provisio lasketaan takauksen kohteena olevien, erääntymisajaltaan vastaavien, edellisellä kuukauden jaksolla taattujen joukkolainojen keskimääräisestä määrästä. |
| --- | --- |

(40)

Kummassakin tapauksessa provisio lasketaan takauksen kohteena olevien, erääntymisajaltaan vastaavien, edellisellä kuukauden jaksolla taattujen joukkolainojen keskimääräisestä määrästä.

| (41) | Takauksen kattamien Dexian joukkolainojen enimmäismäärä oli 95,9 miljardia 27 päivänä toukokuuta 2009 (10). Kuvassa 1 esitetään takauksen kattamien Dexian joukkolainojen määrän kehitys 9 päivän lokakuuta 2008 ja 11 päivän helmikuuta 2010 välisenä aikana.

  Kuva 1


  Takauksen kattamien Dexian joukkolainojen määrän kehitys |
| --- | --- |

(41)

Takauksen kattamien Dexian joukkolainojen enimmäismäärä oli 95,9 miljardia 27 päivänä toukokuuta 2009 (10). Kuvassa 1 esitetään takauksen kattamien Dexian joukkolainojen määrän kehitys 9 päivän lokakuuta 2008 ja 11 päivän helmikuuta 2010 välisenä aikana.

Kuva 1

Takauksen kattamien Dexian joukkolainojen määrän kehitys

Image

| (42) | Komissio ei vastustanut 30 päivänä lokakuuta 2009 antamassaan päätöksessä asianomaisten jäsenvaltioiden Dexialle myöntämän takauksen jatkamista 28 päivään helmikuuta 2010 saakka, koska takaus oli sisämarkkinoille soveltuvaa hätätilanteen pelastamistukea SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(42)

Komissio ei vastustanut 30 päivänä lokakuuta 2009 antamassaan päätöksessä asianomaisten jäsenvaltioiden Dexialle myöntämän takauksen jatkamista 28 päivään helmikuuta 2010 saakka, koska takaus oli sisämarkkinoille soveltuvaa hätätilanteen pelastamistukea SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella.

3.3   MAKSUVALMIUSTUKI

| (43) | BNB:n yhteistyössä Ranskan keskuspankin kanssa toteuttamasta maksuvalmiustuesta on annettu jo komission päätös 19 päivänä marraskuuta 2008. [...] |
| --- | --- |

(43)

BNB:n yhteistyössä Ranskan keskuspankin kanssa toteuttamasta maksuvalmiustuesta on annettu jo komission päätös 19 päivänä marraskuuta 2008. [...]

| (44) | BNB:n Dexialle myöntämillä luotoilla on automaattisesti ja taannehtivasti Belgian valtion takaus, kuten rahoitusjärjestelmän vakautta edistävistä toimenpiteistä ja erityisesti rahoitusjärjestelmän vakauttamisen yhteydessä myönnetyille luotoille ja muille toimille annettavan valtion takauksen perustamisesta 15 päivänä lokakuuta 2008 annetussa laissa säädetään (11). Tämä takaus ei koske Ranskan keskuspankin osuutta maksuvalmiustuesta. |
| --- | --- |

(44)

BNB:n Dexialle myöntämillä luotoilla on automaattisesti ja taannehtivasti Belgian valtion takaus, kuten rahoitusjärjestelmän vakautta edistävistä toimenpiteistä ja erityisesti rahoitusjärjestelmän vakauttamisen yhteydessä myönnetyille luotoille ja muille toimille annettavan valtion takauksen perustamisesta 15 päivänä lokakuuta 2008 annetussa laissa säädetään (11). Tämä takaus ei koske Ranskan keskuspankin osuutta maksuvalmiustuesta.

| (45) | BNB:n komissiolle toimittamien tietojen mukaan Euroopan keskuspankin, jäljempänä ’EKP’, neuvosto on hyväksynyt maksuvalmiustuen enimmäissuuruudeksi [...] miljardia euroa. Dexia hyödynsi tätä järjestelyä pääasiassa vuoden 2008 lokakuusta marraskuuhun. |
| --- | --- |

(45)

BNB:n komissiolle toimittamien tietojen mukaan Euroopan keskuspankin, jäljempänä ’EKP’, neuvosto on hyväksynyt maksuvalmiustuen enimmäissuuruudeksi [...] miljardia euroa. Dexia hyödynsi tätä järjestelyä pääasiassa vuoden 2008 lokakuusta marraskuuhun.

| (46) | Edellä mainitussa 19 päivänä marraskuuta 2008 annetussa päätöksessään komissio hyväksyi makausvalmiustuen hätätilanteen pelastustoimenpiteenä kuuden kuukauden ajaksi sen käyttöönotosta lukien. Belgian hallitus pyysi 17 päivänä helmikuuta 2009 komissiolle ilmoittamansa Dexian rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä kuitenkin varmuuden vuoksi jatkoa Dexian mahdollisuudelle käyttää BNB:n maksuvalmistukea 31 päivään lokakuuta 2009 saakka siinä tapauksessa, että komissio katsoisi toimenpiteen sisältävän valtiontukea. |
| --- | --- |

(46)

Edellä mainitussa 19 päivänä marraskuuta 2008 annetussa päätöksessään komissio hyväksyi makausvalmiustuen hätätilanteen pelastustoimenpiteenä kuuden kuukauden ajaksi sen käyttöönotosta lukien. Belgian hallitus pyysi 17 päivänä helmikuuta 2009 komissiolle ilmoittamansa Dexian rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä kuitenkin varmuuden vuoksi jatkoa Dexian mahdollisuudelle käyttää BNB:n maksuvalmistukea 31 päivään lokakuuta 2009 saakka siinä tapauksessa, että komissio katsoisi toimenpiteen sisältävän valtiontukea.

3.4   FSA-TOIMENPIDE

| (47) | Komissio antoi päätöksensä FSA-toimenpiteestä 13 päivänä maaliskuuta 2009. Toimenpiteen nojalla Belgian ja Ranskan hallitukset antavat takauksensa, jotta Dexia pystyy noudattamaan myyntioptiota, jäljempänä ’myyntisopimus’. Sen mukaan FSA:n entinen tytäryhtiö, jota ei myyty Assured Guarantylle, eli FSA Asset Management, jäljempänä ’FSAM’, voi myydä tietyt FSAM:n salkkuun sisältyvät omaisuuserät Dexia SA:lle ja/tai DCL:lle tiettyjen ehtojen toteutuessa (ks. johdanto-osan 50–59 kappale). |
| --- | --- |

(47)

Komissio antoi päätöksensä FSA-toimenpiteestä 13 päivänä maaliskuuta 2009. Toimenpiteen nojalla Belgian ja Ranskan hallitukset antavat takauksensa, jotta Dexia pystyy noudattamaan myyntioptiota, jäljempänä ’myyntisopimus’. Sen mukaan FSA:n entinen tytäryhtiö, jota ei myyty Assured Guarantylle, eli FSA Asset Management, jäljempänä ’FSAM’, voi myydä tietyt FSAM:n salkkuun sisältyvät omaisuuserät Dexia SA:lle ja/tai DCL:lle tiettyjen ehtojen toteutuessa (ks. johdanto-osan 50–59 kappale).

3.4.1   TOIMENPITEEN TAUSTAA

| (48) | Muistutettakoon, että rahoitustuotetoiminta, jäljempänä ’FP’, erotettiin Assured Guarantylle siirretyistä FSA:n toiminnoista. FP-toiminta koostuu pääasiasiassa i) kolmansien tahojen säästöjen tallettamisesta, missä yhteydessä FSA sitoutuu palkitsemaan talletukset tietyllä tasolla taattujen talletussopimuksen, jäljempänä ’Guaranteed Investment Contracts’ tai ’GIC’, nojalla, ja ii) näiden talletusten uudelleeninvestoinnista arvopapereihin, joiden tuotto on GIC-taattujen talletusten kustannuksia suurempi, jolloin periaatteessa syntyy positiivinen nettokorkomarginaali. Teknisesti GIC-sopimusten tekijöinä toimivat FSA:n tytäryhtiöt, jäljempänä ’GIC-yhtiöt’. Ne puolestaan lainaavat talletusten tuoton toiselle konsernin yhtiölle, FSAM:lle, joka perustaa omaisuuseristä salkun ja hallinnoi sitä tarkoituksena kattaa sen avulla velat ja GIC-sopimusten vastapuolten saatavat. FSAM ja GIC-yhtiöt, jotka kuuluvat FP-toimintaan, on siksi jätetty Assured Guarantylle luovutettujen toimintojen ulkopuolelle ja Dexiaan. |
| --- | --- |

(48)

Muistutettakoon, että rahoitustuotetoiminta, jäljempänä ’FP’, erotettiin Assured Guarantylle siirretyistä FSA:n toiminnoista. FP-toiminta koostuu pääasiasiassa i) kolmansien tahojen säästöjen tallettamisesta, missä yhteydessä FSA sitoutuu palkitsemaan talletukset tietyllä tasolla taattujen talletussopimuksen, jäljempänä ’Guaranteed Investment Contracts’ tai ’GIC’, nojalla, ja ii) näiden talletusten uudelleeninvestoinnista arvopapereihin, joiden tuotto on GIC-taattujen talletusten kustannuksia suurempi, jolloin periaatteessa syntyy positiivinen nettokorkomarginaali. Teknisesti GIC-sopimusten tekijöinä toimivat FSA:n tytäryhtiöt, jäljempänä ’GIC-yhtiöt’. Ne puolestaan lainaavat talletusten tuoton toiselle konsernin yhtiölle, FSAM:lle, joka perustaa omaisuuseristä salkun ja hallinnoi sitä tarkoituksena kattaa sen avulla velat ja GIC-sopimusten vastapuolten saatavat. FSAM ja GIC-yhtiöt, jotka kuuluvat FP-toimintaan, on siksi jätetty Assured Guarantylle luovutettujen toimintojen ulkopuolelle ja Dexiaan.

| (49) | FSAM:n omaisuuserät koostuvat pääasiassa Yhdysvaltojen kiinteistöalan arvopapereista, joiden markkina-arvot ja/tai luottokelpoisuusluokitukset ovat voimakkaasti heikentyneet subprime-lainojen aiheuttaman kriisin ja talouskriisin vaikutuksesta. Koska FSA takaa FP-toiminnan varat ja velat, kyseisen toiminnan jättäminen luovutetun toiminnan ulkopuolelle tarkoittaa välttämättä, että Dexia sitoutuu takaamaan FP-toiminnan, jotta FSA:n antamiin takauksiin ei tarvitse turvautua. Dexian vaikean taloudellisen tilanteen ja GIC-sopimusten yhteydessä teoriassa kyseeseen tulevien määrien suuruuden vuoksi FSA:n ostajan eli Assured Guarantyn kannalta oli välttämätöntä, että Dexialla oli vuorostaan Belgian ja Ranskan valtion vastatakaus. |
| --- | --- |

(49)

FSAM:n omaisuuserät koostuvat pääasiassa Yhdysvaltojen kiinteistöalan arvopapereista, joiden markkina-arvot ja/tai luottokelpoisuusluokitukset ovat voimakkaasti heikentyneet subprime-lainojen aiheuttaman kriisin ja talouskriisin vaikutuksesta. Koska FSA takaa FP-toiminnan varat ja velat, kyseisen toiminnan jättäminen luovutetun toiminnan ulkopuolelle tarkoittaa välttämättä, että Dexia sitoutuu takaamaan FP-toiminnan, jotta FSA:n antamiin takauksiin ei tarvitse turvautua. Dexian vaikean taloudellisen tilanteen ja GIC-sopimusten yhteydessä teoriassa kyseeseen tulevien määrien suuruuden vuoksi FSA:n ostajan eli Assured Guarantyn kannalta oli välttämätöntä, että Dexialla oli vuorostaan Belgian ja Ranskan valtion vastatakaus.

3.4.2   TÄRKEIMMÄT SÄÄNNÖT

| (50) | Myyntisopimuksen nojalla FSAM:lla on oikeus myydä Dexia SA:lle ja/tai DCL:lle tietyt FSAM:n salkkuun 30 päivänä syyskuuta 2008 kuuluvat omaisuuserät (joiden nimellinen jäännösarvo on 16,98 miljardia Yhdysvaltain dollaria) tiettyjen, alla lueteltujen ehtojen toteutuessa:






  — | varojen riittämättömyyden yhteydessä eli silloin, kun salkkuun kuuluvan omaisuuserän pääomaa tai korkoa ei makseta eräpäivänä: tässä tapauksessa myyntioptio koskee kyseistä omaisuuserää, joka myydään Dexialle sen nimellisestä jäännösarvosta, johon lisätään korko, |
| --- | --- | --- |

(50)

Myyntisopimuksen nojalla FSAM:lla on oikeus myydä Dexia SA:lle ja/tai DCL:lle tietyt FSAM:n salkkuun 30 päivänä syyskuuta 2008 kuuluvat omaisuuserät (joiden nimellinen jäännösarvo on 16,98 miljardia Yhdysvaltain dollaria) tiettyjen, alla lueteltujen ehtojen toteutuessa:

—

varojen riittämättömyyden yhteydessä eli silloin, kun salkkuun kuuluvan omaisuuserän pääomaa tai korkoa ei makseta eräpäivänä: tässä tapauksessa myyntioptio koskee kyseistä omaisuuserää, joka myydään Dexialle sen nimellisestä jäännösarvosta, johon lisätään korko,

| — | Dexian maksukyvyttömyyden yhteydessä, jolloin myyntioptio koskee kaikkia myyntioption kattamia FSAM:n salkun omaisuuseriä tai niitä eriä, joiden nimellinen jäännösarvo on yhtä suuri kuin GIC-sopimuksiin perustuvien saatavien kokonaisarvo, sikäli kuin viimeksi mainittu on ensin mainittua pienempi. Kyseiset erät siirretään nimellisestä jäännösarvostaan, johon lisätään korko, |
| --- | --- |

—

Dexian maksukyvyttömyyden yhteydessä, jolloin myyntioptio koskee kaikkia myyntioption kattamia FSAM:n salkun omaisuuseriä tai niitä eriä, joiden nimellinen jäännösarvo on yhtä suuri kuin GIC-sopimuksiin perustuvien saatavien kokonaisarvo, sikäli kuin viimeksi mainittu on ensin mainittua pienempi. Kyseiset erät siirretään nimellisestä jäännösarvostaan, johon lisätään korko,

| — | maksuvalmiuden riittämättömyyden yhteydessä eli silloin, kun Dexia ei noudata FSAM:n eduksi tehtyjen tai tehtävien maksuvalmiussopimusten mukaisia velvollisuuksiaan: tässä tapauksessa myyntioptio koskee omaisuuseriä, joiden nimellinen jäännösarvo on yhtä suuri kuin maksuvalmiuden vajauksen suuruus ja jotka myydään Dexialle nimellisestä jäännösarvosta, johon lisätään korko, |
| --- | --- |

—

maksuvalmiuden riittämättömyyden yhteydessä eli silloin, kun Dexia ei noudata FSAM:n eduksi tehtyjen tai tehtävien maksuvalmiussopimusten mukaisia velvollisuuksiaan: tässä tapauksessa myyntioptio koskee omaisuuseriä, joiden nimellinen jäännösarvo on yhtä suuri kuin maksuvalmiuden vajauksen suuruus ja jotka myydään Dexialle nimellisestä jäännösarvosta, johon lisätään korko,

| — | vakuuden riittämättömyyden yhteydessä eli silloin, kun Dexia ei anna FSAM:lle vakuutta, joka kattaa GIC-sopimuksiin perustuvien velkojen ja FSAM:n omaisuuden markkina-arvon välisen erotuksen sen jälkeen, kun omaisuudesta on vähennetty tietty (aliarvostus)marginaali: tässä tapauksessa myyntioptio koskee omaisuuseriä, joiden nimellinen jäännösarvo on yhtä suuri kuin vakuuden vajaus ja jotka myydään Dexialle nimellisestä jäännösarvosta, johon lisätään korko. |
| --- | --- |

—

vakuuden riittämättömyyden yhteydessä eli silloin, kun Dexia ei anna FSAM:lle vakuutta, joka kattaa GIC-sopimuksiin perustuvien velkojen ja FSAM:n omaisuuden markkina-arvon välisen erotuksen sen jälkeen, kun omaisuudesta on vähennetty tietty (aliarvostus)marginaali: tässä tapauksessa myyntioptio koskee omaisuuseriä, joiden nimellinen jäännösarvo on yhtä suuri kuin vakuuden vajaus ja jotka myydään Dexialle nimellisestä jäännösarvosta, johon lisätään korko.

| (51) | Valtioiden takaussopimuksen yhteydessä Belgian valtio (osuus 62,4 %) ja Ranskan valtio (osuus 37,6 %) sitoutuvat kumpikin erikseen takaamaan ilman yhteisvastuullisuutta Dexian velvoitteet, jotka johtuvat edellä mainitusta myyntisopimuksesta ja joista on vähennetty kattamattomat omaisuuserät noin 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta; tällöin taatun myyntisopimuksen kattamien salkkuun sisältyvien omaisuuserien nimellissuuruus, jäljempänä ’katetut omaisuuserät’, on 12,48 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Valtiontakaus on itsenäinen, peruuttamaton ja ehdoton ns. first demand -takaus. Sen enimmäissuuruus on kaikkiaan 16,98 miljardia Yhdysvaltain dollaria (josta enintään 12,48 miljardia Yhdysvaltain dollaria on nimellistä jäännösarvoista pääoman takaisinmaksua ja 4,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria korkoa), ja määrää alennetaan salkun pienentyessä. |
| --- | --- |

(51)

Valtioiden takaussopimuksen yhteydessä Belgian valtio (osuus 62,4 %) ja Ranskan valtio (osuus 37,6 %) sitoutuvat kumpikin erikseen takaamaan ilman yhteisvastuullisuutta Dexian velvoitteet, jotka johtuvat edellä mainitusta myyntisopimuksesta ja joista on vähennetty kattamattomat omaisuuserät noin 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta; tällöin taatun myyntisopimuksen kattamien salkkuun sisältyvien omaisuuserien nimellissuuruus, jäljempänä ’katetut omaisuuserät’, on 12,48 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Valtiontakaus on itsenäinen, peruuttamaton ja ehdoton ns. first demand -takaus. Sen enimmäissuuruus on kaikkiaan 16,98 miljardia Yhdysvaltain dollaria (josta enintään 12,48 miljardia Yhdysvaltain dollaria on nimellistä jäännösarvoista pääoman takaisinmaksua ja 4,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria korkoa), ja määrää alennetaan salkun pienentyessä.

| (52) | Mikäli yksikin ehdoista toteutuu, FSAM vaatii välittäjänsä kautta ensin Dexiaa vastaamaan myyntisopimuksesta johtuvista velvollisuuksistaan ja jollei Dexia noudata maksukehotusta maksuvalmiuden riittämättömyyden tai konkurssin vuoksi, se vaatii valtioita toimimaan samoin tiettyjen määräaikojen umpeuduttua. |
| --- | --- |

(52)

Mikäli yksikin ehdoista toteutuu, FSAM vaatii välittäjänsä kautta ensin Dexiaa vastaamaan myyntisopimuksesta johtuvista velvollisuuksistaan ja jollei Dexia noudata maksukehotusta maksuvalmiuden riittämättömyyden tai konkurssin vuoksi, se vaatii valtioita toimimaan samoin tiettyjen määräaikojen umpeuduttua.

| (53) | Dexia korvaa valtioille takauksen käytön i) käteisellä niiltä osin kuin maksujen yhteismäärä on pienempi tai yhtä suuri kuin 4,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja ii) tämän määrän ylittäviltä osilta osakkeina ja tarvittaessa nautintakirjoina. Vaikka edellä tarkoitetut kattamattomat omaisuuserät eivät kuulukaan valtiontakauksen piiriin, kattamattomien omaisuuserien aiheuttama takauksen käyttö lasketaan osaksi 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin erää, josta valtiot voivat vaatia Dexialta välitöntä käteiskorvausta. |
| --- | --- |

(53)

Dexia korvaa valtioille takauksen käytön i) käteisellä niiltä osin kuin maksujen yhteismäärä on pienempi tai yhtä suuri kuin 4,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria ja ii) tämän määrän ylittäviltä osilta osakkeina ja tarvittaessa nautintakirjoina. Vaikka edellä tarkoitetut kattamattomat omaisuuserät eivät kuulukaan valtiontakauksen piiriin, kattamattomien omaisuuserien aiheuttama takauksen käyttö lasketaan osaksi 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin erää, josta valtiot voivat vaatia Dexialta välitöntä käteiskorvausta.

| (54) | Takauksesta maksetaan vuosittain suoritettavaa korvausta. Dexia maksaa Belgian ja Ranskan valtioille palkkiota 113 peruspisteen verran takauksen kattaman myyntisopimuksen laiminlyönnin riskin osalta. Tähän lisätään 32 peruspistettä sen riskin osalta, ettei Dexia pysty noudattamaan maksuvalmiussitoumuksiaan FSAM:lle. |
| --- | --- |

(54)

Takauksesta maksetaan vuosittain suoritettavaa korvausta. Dexia maksaa Belgian ja Ranskan valtioille palkkiota 113 peruspisteen verran takauksen kattaman myyntisopimuksen laiminlyönnin riskin osalta. Tähän lisätään 32 peruspistettä sen riskin osalta, ettei Dexia pysty noudattamaan maksuvalmiussitoumuksiaan FSAM:lle.

| (55) | FSA:n myynti (ilman FP-toimintaa) toteutettiin 1 päivänä heinäkuuta 2009, ja FSA-toimenpide tuli voimaan samana päivänä. FSAM:n salkun uusin arvonmääritys ilmoitettiin komissiolle 18 päivänä maaliskuuta 2009, ja sen laati Belgian valtion määräämänä riippumattomana asiantuntijana Société Générale, jäljempänä ’konsultti’, 31 päivänä tammikuuta 2009 vallinneen tilanteen perusteella. |
| --- | --- |

(55)

FSA:n myynti (ilman FP-toimintaa) toteutettiin 1 päivänä heinäkuuta 2009, ja FSA-toimenpide tuli voimaan samana päivänä. FSAM:n salkun uusin arvonmääritys ilmoitettiin komissiolle 18 päivänä maaliskuuta 2009, ja sen laati Belgian valtion määräämänä riippumattomana asiantuntijana Société Générale, jäljempänä ’konsultti’, 31 päivänä tammikuuta 2009 vallinneen tilanteen perusteella.

| (56) | FSAM:n salkun tärkeimmät erät on esitetty alla olevassa taulukossa 1.

  Taulukko 1


  FSAM:n salkun tärkeimmät erät (yhteensä)














  Omaisuusluokat | Nimellisarvo | Markkina-arvo | Odotetut tappiot (perus) | Odotetut tappiot (stressi) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miljoonaa USD | % yht. | Miljoonaa USD | % yht. | Miljoonaa USD | % yht. | Miljoonaa USD | % yht. |
| RMBS standard
  (ei ”wrap”) | 10 582 | 63,8 % | [4 000-5 000] | [...] | [1 500-2 500] | [...] | [...] | [...] |
| Subprime | 7 317 | 44,1 % | [3 000-4 000] | [...] | [1 000-1 500] | [...] | [...] | [...] |
| Alt-A | 2 424 | 14,6 % | [500-1 000] | [...] | [0-1 000] | [...] | [...] | [...] |
| Option ARMs | 694 | 4,2 % | [0-500] | [...] | [0-500] | [...] | [...] | [...] |
| Prime | 147 | 0,9 % | [0-100] | [...] | [0-10] | [...] | [...] | [...] |
| CES/HELOCs/Wrapped RMBS (12) | 817 | 4,9 % | [0-500] | [...] | [0-500] | [...] | [...] | [...] |
| NIMs | 277 | 1,7 % | [0-200] | [...] | [0-30] | [...] | [...] | [...] |
| ABS CDO | 36 | 0,2 % | [0-20] | [...] | [0-40] | [...] | [...] | [...] |
| CLO | 413 | 2,5 % | [0-400] | [...] | [0-100] | [...] | [...] | [...] |
| US Agency RMBS | 1 338 | 8,1 % | [1 000-1 500] | [...] | [0-100] | [...] | [...] | [...] |
| Muut | 3 119 | 18,8 % | [1 000-2 000] | [...] | [0-400] | [...] | [...] | [...] |
| Yhteensä | 16 582 | 100,0 % | [7 000-9 000] | [...] | [2 000-3 000] | [...] | [3 500-4 500] | [...] |

(56)

FSAM:n salkun tärkeimmät erät on esitetty alla olevassa taulukossa 1.

Taulukko 1

FSAM:n salkun tärkeimmät erät (yhteensä)

Omaisuusluokat

Nimellisarvo

Markkina-arvo

Odotetut tappiot (perus)

Odotetut tappiot (stressi)

Miljoonaa USD

% yht.

Miljoonaa USD

% yht.

Miljoonaa USD

% yht.

Miljoonaa USD

% yht.

RMBS standard

(ei ”wrap”)

10 582

63,8 %

[4 000-5 000]

[...]

[1 500-2 500]

[...]

[...]

[...]

Subprime

7 317

44,1 %

[3 000-4 000]

[...]

[1 000-1 500]

[...]

[...]

[...]

Alt-A

2 424

14,6 %

[500-1 000]

[...]

[0-1 000]

[...]

[...]

[...]

Option ARMs

694

4,2 %

[0-500]

[...]

[0-500]

[...]

[...]

[...]

Prime

147

0,9 %

[0-100]

[...]

[0-10]

[...]

[...]

[...]

CES/HELOCs/Wrapped RMBS (12)

817

4,9 %

[0-500]

[...]

[0-500]

[...]

[...]

[...]

NIMs

277

1,7 %

[0-200]

[...]

[0-30]

[...]

[...]

[...]

ABS CDO

36

0,2 %

[0-20]

[...]

[0-40]

[...]

[...]

[...]

CLO

413

2,5 %

[0-400]

[...]

[0-100]

[...]

[...]

[...]

US Agency RMBS

1 338

8,1 %

[1 000-1 500]

[...]

[0-100]

[...]

[...]

[...]

Muut

3 119

18,8 %

[1 000-2 000]

[...]

[0-400]

[...]

[...]

[...]

Yhteensä

16 582

100,0 %

[7 000-9 000]

[...]

[2 000-3 000]

[...]

[3 500-4 500]

[...]

| (57) | Salkku koostuu pääasiassa US RMBS standards -arvopapereista, joiden osuus on lähes 64 prosenttia, ja erityisesti subprime-arvopapereista (44 % salkusta) ja Alt-A-arvopapereista (15 % salkusta). Salkkuun sisältyy vähemmässä määrin myös US Agency RMBS -arvopapereita (8 % salkusta) ja liikkeeseenlaskijan ja takaajan välisen luottovakuutusyhtiön takaamia arvopapereita. Salkun nimellisarvo oli 16,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria 31 päivänä joulukuuta 2009, ja keskimääräinen markkina-arvo samana päivänä [42,2–54,3] prosenttia nimellisarvosta eli [7–9] miljardia Yhdysvaltain dollaria. Perusskenaarion mukaiset odotettavat tappiot olivat [2–3] miljardia Yhdysvaltain dollaria, stressiskenaarion yhteydessä ne arvioitiin [3,5–4,5] miljardiksi Yhdysvaltain dollariksi. Reaalinen taloudellinen arvo, jäljempänä ’VER’, oli 31 päivänä tammikuuta 2009 [13,6–14,6] miljardia Yhdysvaltain dollaria perusskenaarion yhteydessä ja [12–13] miljardia Yhdysvaltain dollaria stressiskenaarion yhteydessä. |
| --- | --- |

(57)

Salkku koostuu pääasiassa US RMBS standards -arvopapereista, joiden osuus on lähes 64 prosenttia, ja erityisesti subprime-arvopapereista (44 % salkusta) ja Alt-A-arvopapereista (15 % salkusta). Salkkuun sisältyy vähemmässä määrin myös US Agency RMBS -arvopapereita (8 % salkusta) ja liikkeeseenlaskijan ja takaajan välisen luottovakuutusyhtiön takaamia arvopapereita. Salkun nimellisarvo oli 16,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria 31 päivänä joulukuuta 2009, ja keskimääräinen markkina-arvo samana päivänä [42,2–54,3] prosenttia nimellisarvosta eli [7–9] miljardia Yhdysvaltain dollaria. Perusskenaarion mukaiset odotettavat tappiot olivat [2–3] miljardia Yhdysvaltain dollaria, stressiskenaarion yhteydessä ne arvioitiin [3,5–4,5] miljardiksi Yhdysvaltain dollariksi. Reaalinen taloudellinen arvo, jäljempänä ’VER’, oli 31 päivänä tammikuuta 2009 [13,6–14,6] miljardia Yhdysvaltain dollaria perusskenaarion yhteydessä ja [12–13] miljardia Yhdysvaltain dollaria stressiskenaarion yhteydessä.

| (58) | FSAM:n keskeiset erät kattamattomien erien vähentämisen jälkeen on esitetty alla olevassa taulukossa 2.

  Taulukko 2


  FSAM:n salkun tärkeimmät erät (kattamattomien erien vähentämisen jälkeen)














  Omaisuusluokat | Nimellisarvo | Markkina-arvo | Odotetut tappiot (perus) | Odotetut tappiot (stressi) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miljoonaa USD | % yht. | Miljoonaa USD | % yht. | Miljoonaa USD | % yht. | Miljoonaa USD | % yht. |
| RMBS standard
  (ei ”wrap”) | 9 755 | 79,9 | [3 500-4 000] | [...] | [1 500-2 500] | [...] | [...] | [...] |
| Subprime | 6 544 | 53,6 | [2 500-3 000] | [...] | [1 000-1 500] | [...] | [...] | [...] |
| Alt-A | 2 371 | 19,4 | [500-1 000] | [...] | [0-1 000] | [...] | [...] | [...] |
| Option ARMs | 693 | 5,7 | [0-500] | [...] | [0-500] | [...] | [...] | [...] |
| Prime | 147 | 1,2 | [0-100] | [...] | [0-10] | [...] | [...] | [...] |
| CES/HELOCs/Wrapped RMBS (13) | 817 | 6,7 | [0-500] | [...] | [0-500] | [...] | [...] | [...] |
| NIMs | 276 | 2,3 | [0-200] | [...] | [0-30] | [...] | [...] | [...] |
| ABS CDO | 36 | 0,3 | [0-20] | [...] | [0-40] | [...] | [...] | [...] |
| CLO | 413 | 3,4 | [0-400] | [...] | [0-100] | [...] | [...] | [...] |
| Muut | 909 | 7,4 | [200-600] | [...] | [0-400] | [...] | [...] | [...] |
| Yhteensä | 12 205 | 100,0 | [4 500-5 500] | [...] | [2 000-3 000] | [...] | [3 500-4 500] | [...] |

(58)

FSAM:n keskeiset erät kattamattomien erien vähentämisen jälkeen on esitetty alla olevassa taulukossa 2.

Taulukko 2

FSAM:n salkun tärkeimmät erät (kattamattomien erien vähentämisen jälkeen)

Omaisuusluokat

Nimellisarvo

Markkina-arvo

Odotetut tappiot (perus)

Odotetut tappiot (stressi)

Miljoonaa USD

% yht.

Miljoonaa USD

% yht.

Miljoonaa USD

% yht.

Miljoonaa USD

% yht.

RMBS standard

(ei ”wrap”)

9 755

79,9

[3 500-4 000]

[...]

[1 500-2 500]

[...]

[...]

[...]

Subprime

6 544

53,6

[2 500-3 000]

[...]

[1 000-1 500]

[...]

[...]

[...]

Alt-A

2 371

19,4

[500-1 000]

[...]

[0-1 000]

[...]

[...]

[...]

Option ARMs

693

5,7

[0-500]

[...]

[0-500]

[...]

[...]

[...]

Prime

147

1,2

[0-100]

[...]

[0-10]

[...]

[...]

[...]

CES/HELOCs/Wrapped RMBS (13)

817

6,7

[0-500]

[...]

[0-500]

[...]

[...]

[...]

NIMs

276

2,3

[0-200]

[...]

[0-30]

[...]

[...]

[...]

ABS CDO

36

0,3

[0-20]

[...]

[0-40]

[...]

[...]

[...]

CLO

413

3,4

[0-400]

[...]

[0-100]

[...]

[...]

[...]

Muut

909

7,4

[200-600]

[...]

[0-400]

[...]

[...]

[...]

Yhteensä

12 205

100,0

[4 500-5 500]

[...]

[2 000-3 000]

[...]

[3 500-4 500]

[...]

| (59) | Ilman kattamattomia eriä salkun nimellisarvo oli 12,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria 31 päivänä joulukuuta 2009, ja keskimääräinen markkina-arvo samana päivänä [36,9–45,1] prosenttia nimellisarvosta eli [4,5–5,5] miljardia Yhdysvaltain dollaria. Perusskenaarion mukaiset odotettavat tappiot olivat [2–3] miljardia Yhdysvaltain dollaria, stressiskenaarion yhteydessä ne arvioitiin [3,5–4,5] miljardiksi Yhdysvaltain dollariksi. VER oli 31 päivänä tammikuuta 2009 [9,2–10,2] miljardia Yhdysvaltain dollaria perusskenaarion yhteydessä ja [7,7–8,7] miljardia Yhdysvaltain dollaria stressiskenaarion yhteydessä. |
| --- | --- |

(59)

Ilman kattamattomia eriä salkun nimellisarvo oli 12,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria 31 päivänä joulukuuta 2009, ja keskimääräinen markkina-arvo samana päivänä [36,9–45,1] prosenttia nimellisarvosta eli [4,5–5,5] miljardia Yhdysvaltain dollaria. Perusskenaarion mukaiset odotettavat tappiot olivat [2–3] miljardia Yhdysvaltain dollaria, stressiskenaarion yhteydessä ne arvioitiin [3,5–4,5] miljardiksi Yhdysvaltain dollariksi. VER oli 31 päivänä tammikuuta 2009 [9,2–10,2] miljardia Yhdysvaltain dollaria perusskenaarion yhteydessä ja [7,7–8,7] miljardia Yhdysvaltain dollaria stressiskenaarion yhteydessä.

IV   RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

| (60) | Rakenneuudistussuunnitelman tarkoituksena on keskittää Dexian toiminnot pääasiallisiin osa-alueisiin ja pääasiallisille markkinoille (eli PWB- ja RCB-toimintaan Ranskassa, Belgiassa ja Luxemburgissa), kaventaa Dexian riskiprofiilia ja vähentää velkarahoitusta sekä tasapainottaa sen maksuvalmiusprofiilia. Siihen kuuluvat muun muassa seuraavat: tiettyjen toimintojen lakkauttaminen, leikkaaminen tai luovuttaminen; kahden erillisen sisäisen raportointilinjan muodostaminen yhtäältä sellaisen perinteisen pankkitoiminnan osalta (jäljempänä ’ydindivisioona’), joka kattaa PWB- ja RCB-toiminnan keskeiset osat ja edustaa 72:ta prosenttia Dexian kokonaistaseesta vuoden 2009 lopussa, ja toisaalta ’legacy portfolio management division’ -nimikkeellä kuvatun divestointitoiminnan osalta (jäljempänä ’LPMD’), johon kuuluvat pääasiassa joukkolainasalkku ja yleisemmin kansainväliset PWB-toiminnot ja jonka osuus Dexian kokonaistaseesta oli 28 prosenttia vuoden 2009 lopussa. Maksuvalmiusprofiilia kohennetaan vähentämällä markkinarahoituksen ja lyhytaikaisen rahoituksen osuutta sekä pidentämällä rahoituksen keskimääräistä kestoa ja käyttämällä vakaampaa rahoituspohjaa (yksityis- ja liikeasiakkaiden talletukset, kiinnitystodistukset). |
| --- | --- |

(60)

Rakenneuudistussuunnitelman tarkoituksena on keskittää Dexian toiminnot pääasiallisiin osa-alueisiin ja pääasiallisille markkinoille (eli PWB- ja RCB-toimintaan Ranskassa, Belgiassa ja Luxemburgissa), kaventaa Dexian riskiprofiilia ja vähentää velkarahoitusta sekä tasapainottaa sen maksuvalmiusprofiilia. Siihen kuuluvat muun muassa seuraavat: tiettyjen toimintojen lakkauttaminen, leikkaaminen tai luovuttaminen; kahden erillisen sisäisen raportointilinjan muodostaminen yhtäältä sellaisen perinteisen pankkitoiminnan osalta (jäljempänä ’ydindivisioona’), joka kattaa PWB- ja RCB-toiminnan keskeiset osat ja edustaa 72:ta prosenttia Dexian kokonaistaseesta vuoden 2009 lopussa, ja toisaalta ’legacy portfolio management division’ -nimikkeellä kuvatun divestointitoiminnan osalta (jäljempänä ’LPMD’), johon kuuluvat pääasiassa joukkolainasalkku ja yleisemmin kansainväliset PWB-toiminnot ja jonka osuus Dexian kokonaistaseesta oli 28 prosenttia vuoden 2009 lopussa. Maksuvalmiusprofiilia kohennetaan vähentämällä markkinarahoituksen ja lyhytaikaisen rahoituksen osuutta sekä pidentämällä rahoituksen keskimääräistä kestoa ja käyttämällä vakaampaa rahoituspohjaa (yksityis- ja liikeasiakkaiden talletukset, kiinnitystodistukset).

| (61) | Rakenneuudistussuunnitelmaan kuuluu Dexian jo toteuttamia toimia sekä toimintamenettelyihin ja rakenteeseen liittyviä toimia, joita Dexian on toteutettava rakenneuudistuksen aikana suunnitelman toteutumisen varmistamiseen sitoutuneiden asianomaisten jäsenvaltioiden valvonnassa. |
| --- | --- |

(61)

Rakenneuudistussuunnitelmaan kuuluu Dexian jo toteuttamia toimia sekä toimintamenettelyihin ja rakenteeseen liittyviä toimia, joita Dexian on toteutettava rakenneuudistuksen aikana suunnitelman toteutumisen varmistamiseen sitoutuneiden asianomaisten jäsenvaltioiden valvonnassa.

| (62) | Kaikkien näiden toimien avulla Dexian taseen kokonaismäärä supistuu 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä 35 prosenttia 31 päivän joulukuuta 2008 tasosta uuden tuotannon huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(62)

Kaikkien näiden toimien avulla Dexian taseen kokonaismäärä supistuu 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä 35 prosenttia 31 päivän joulukuuta 2008 tasosta uuden tuotannon huomioon ottaen.

4.1   ELINKELPOISUUDEN PALAUTTAMINEN NORMAALI- JA STRESSITILANTEISSA

| (63) | Asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle yksityiskohtaiset tiedot pankin yritystoiminnan mallista. Näissä tiedoissa eritellään muun muassa seuraavat seikat:






  — | konsernin liiketoimintasuunnitelma vuosiksi 2009–2011 sekä taseen ja tuloslaskelman tiettyjen erien ennusteet vuosiksi 2014 ja 2017, |
| --- | --- | --- |

(63)

Asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle yksityiskohtaiset tiedot pankin yritystoiminnan mallista. Näissä tiedoissa eritellään muun muassa seuraavat seikat:

—

konsernin liiketoimintasuunnitelma vuosiksi 2009–2011 sekä taseen ja tuloslaskelman tiettyjen erien ennusteet vuosiksi 2014 ja 2017,

| — | velkakannan ja uudistuotannon suuruus ja marginaalit suurten toimintalinjojen mukaisesti (PWB, RCB ja muut) ja maantieteellisesti eriteltyinä vuodesta 2009 vuoteen 2011, |
| --- | --- |

—

velkakannan ja uudistuotannon suuruus ja marginaalit suurten toimintalinjojen mukaisesti (PWB, RCB ja muut) ja maantieteellisesti eriteltyinä vuodesta 2009 vuoteen 2011,

| — | konsernin rahoituksen keskimääräiset määrät ja kustannukset rahoituslähteittäin (reposopimukset, taatut ja takaamattomat obligaatiot, kiinnitystodistukset, talletukset ja muut). |
| --- | --- |

—

konsernin rahoituksen keskimääräiset määrät ja kustannukset rahoituslähteittäin (reposopimukset, taatut ja takaamattomat obligaatiot, kiinnitystodistukset, talletukset ja muut).

| (64) | Näiden tietojen perusteella Dexia ennakoi pääsevänsä positiiviseen tulokseen koko rakenneuudistusjaksolla vuodesta 2009 vuoteen 2014 sekä saavuttavansa 11–14 prosentin peruspääoman omavaraisuusasteen, jäljempänä ’Core Tier 1’. Alla olevassa taulukossa 3 esitetään Dexian tulosennusteet ja Core Tier 1 -luvut vuosiksi 2009–2014.

  Taulukko 3


  Dexian tulosennusteet ja Core Tier 1 -luvut rakenneuudistusjaksolla












  (Miljoonaa euroa ja %) |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Ydindivisioona |
| Nettotulos ennen veroja | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| LPD |
| Nettotulos ennen veroja | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Koko Dexia-konserni |
| Nettotulos ennen veroja | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Core Tier 1 -luku | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(64)

Näiden tietojen perusteella Dexia ennakoi pääsevänsä positiiviseen tulokseen koko rakenneuudistusjaksolla vuodesta 2009 vuoteen 2014 sekä saavuttavansa 11–14 prosentin peruspääoman omavaraisuusasteen, jäljempänä ’Core Tier 1’. Alla olevassa taulukossa 3 esitetään Dexian tulosennusteet ja Core Tier 1 -luvut vuosiksi 2009–2014.

Taulukko 3

Dexian tulosennusteet ja Core Tier 1 -luvut rakenneuudistusjaksolla

(Miljoonaa euroa ja %)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Ydindivisioona

Nettotulos ennen veroja

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

LPD

Nettotulos ennen veroja

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Koko Dexia-konserni

Nettotulos ennen veroja

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Core Tier 1 -luku

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (65) | Lisäksi asianomaiset jäsenvaltiot toimittavat kolmenlaiset stressisimulaatiot osoittaakseen konsernin kestävyyden ulkoisia häiriöitä vastaan. |
| --- | --- |

(65)

Lisäksi asianomaiset jäsenvaltiot toimittavat kolmenlaiset stressisimulaatiot osoittaakseen konsernin kestävyyden ulkoisia häiriöitä vastaan.

| (66) | Ensimmäinen Dexian suorittama stressitesti koski konsernin kestävyyttä seuraavia muuttujia vastaan vuoteen 2011 saakka: i) BKT:n kasvuprosentti eri maissa, ii) pankkien välinen korkotaso kolmen kuukauden ja viiden vuoden lainoilla ja iii) tiettyjen valuuttojen vaihtokurssit. Kasvuprosentin osalta laadittiin erilaisia olettamia perus- ja stressiskenaarioita varten. Näissä noudateltiin Euroopassa äskettäin tehdyissä vastaavissa testeissä käytettyjä olettamia. Dexian suorittaman stressitestien tulokset antavat olettaa, että konserni olisi voitollinen vuosina 2010 ja 2011 myös stressiskenaarion yhteydessä. Voitto ennen veroja olisi [...] miljoonaa euroa vuonna 2010 ja [...] miljoonaa euroa vuonna 2011. |
| --- | --- |

(66)

Ensimmäinen Dexian suorittama stressitesti koski konsernin kestävyyttä seuraavia muuttujia vastaan vuoteen 2011 saakka: i) BKT:n kasvuprosentti eri maissa, ii) pankkien välinen korkotaso kolmen kuukauden ja viiden vuoden lainoilla ja iii) tiettyjen valuuttojen vaihtokurssit. Kasvuprosentin osalta laadittiin erilaisia olettamia perus- ja stressiskenaarioita varten. Näissä noudateltiin Euroopassa äskettäin tehdyissä vastaavissa testeissä käytettyjä olettamia. Dexian suorittaman stressitestien tulokset antavat olettaa, että konserni olisi voitollinen vuosina 2010 ja 2011 myös stressiskenaarion yhteydessä. Voitto ennen veroja olisi [...] miljoonaa euroa vuonna 2010 ja [...] miljoonaa euroa vuonna 2011.

| (67) | Toisessa Dexian suorittamassa stressitestissä mitattiin konsernin kestävyyttä suhteessa sen markkinarahoituksen kustannusten kasvuun vuoden aikana i) 100 peruspisteellä ja ii) 200 peruspisteellä. Dexian suorittaman stressitestin tulokset antavat olettaa, että vaikutukseksi konsernin tulokseen voidaan arvioida [...] miljoonaa euroa, jos rahoituskulut nousevat 100 peruspisteen verran, ja [...] miljoonaa euroa, jos nousu on 200 peruspistettä. |
| --- | --- |

(67)

Toisessa Dexian suorittamassa stressitestissä mitattiin konsernin kestävyyttä suhteessa sen markkinarahoituksen kustannusten kasvuun vuoden aikana i) 100 peruspisteellä ja ii) 200 peruspisteellä. Dexian suorittaman stressitestin tulokset antavat olettaa, että vaikutukseksi konsernin tulokseen voidaan arvioida [...] miljoonaa euroa, jos rahoituskulut nousevat 100 peruspisteen verran, ja [...] miljoonaa euroa, jos nousu on 200 peruspistettä.

| (68) | Kolmannessa Dexian suorittamassa stressitestissä arvioitiin konsernin maksuvalmiutta ja erityisesti sen likviditeettiasemaa poikkeusolosuhteissa vertaamalla tarvittavaa maksuvalmiutta tällaisissa olosuhteissa mahdollisesti käytettävissä olevaan maksuvalmiuteen. Stressitestin tarkasteluaika on yksi kuukausi. Käytetyssä skenaariossa Dexiaan liittyvän yrityskohtaisen häiriön vaikutus yhdistetään yleisen maksuvalmiuskriisiin seurauksiin. Tämän maksuvalmiuden stressitestin tekivät sekä Dexia että sen valvontaviranomainen (pankki-, rahoitus- ja vakuutuslautakunta, jäljempänä ’CBFA’). [...] (14) [...]. |
| --- | --- |

(68)

Kolmannessa Dexian suorittamassa stressitestissä arvioitiin konsernin maksuvalmiutta ja erityisesti sen likviditeettiasemaa poikkeusolosuhteissa vertaamalla tarvittavaa maksuvalmiutta tällaisissa olosuhteissa mahdollisesti käytettävissä olevaan maksuvalmiuteen. Stressitestin tarkasteluaika on yksi kuukausi. Käytetyssä skenaariossa Dexiaan liittyvän yrityskohtaisen häiriön vaikutus yhdistetään yleisen maksuvalmiuskriisiin seurauksiin. Tämän maksuvalmiuden stressitestin tekivät sekä Dexia että sen valvontaviranomainen (pankki-, rahoitus- ja vakuutuslautakunta, jäljempänä ’CBFA’). [...] (14) [...].

4.2   TOIMINTAMENETTELYJÄ KOSKEVAT SITOUMUKSET

| (69) | Helmikuun 9 päivänä 2010 ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa vähennetään ensinnäkin lyhytkestoista rahoitusta, pidennetään pitkäkestoisen rahoituksen keskimääräistä kestoa ja lisätään konsernin vakaan rahoituksen lähteitä. Tältä osin asianomaiset jäsenvaltiot sitoutuvat siihen, että Dexia noudattaa kolmea kvantitatiivista rahoituksen tunnuslukua:






  — | Dexia pitää ”lyhyen ajan rahoituksen (15) ja taseen kokonaismäärän tunnusluvun”, joka oli 30 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2009, enintään 23 prosentissa 31 päivänä joulukuuta 2010, enintään 20 prosentissa 31 päivänä joulukuuta 2011, enintään 14 prosentissa 31 päivänä joulukuuta 2012, enintään 13 prosentissa 31 päivänä joulukuuta 2013 ja enintään 11 prosentissa 31 päivänä joulukuuta 2014. |
| --- | --- | --- |

(69)

Helmikuun 9 päivänä 2010 ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa vähennetään ensinnäkin lyhytkestoista rahoitusta, pidennetään pitkäkestoisen rahoituksen keskimääräistä kestoa ja lisätään konsernin vakaan rahoituksen lähteitä. Tältä osin asianomaiset jäsenvaltiot sitoutuvat siihen, että Dexia noudattaa kolmea kvantitatiivista rahoituksen tunnuslukua:

—

Dexia pitää ”lyhyen ajan rahoituksen (15) ja taseen kokonaismäärän tunnusluvun”, joka oli 30 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2009, enintään 23 prosentissa 31 päivänä joulukuuta 2010, enintään 20 prosentissa 31 päivänä joulukuuta 2011, enintään 14 prosentissa 31 päivänä joulukuuta 2012, enintään 13 prosentissa 31 päivänä joulukuuta 2013 ja enintään 11 prosentissa 31 päivänä joulukuuta 2014.

| — | Dexia pidentää rahoituksensa kestoa pitämällä konsernin velan keskimääräisen keston (16) vähintään alla olevassa taulukossa 4 määritellyllä tasolla:

  Taulukko 4


  Dexian velkojen keskimääräisen keston kehitys (vuosina)











  31.12.2009 | 31.12.2010 | 31.12.2011 | 31.12.2012 | 31.12.2013 | 31.12.2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

—

Dexia pidentää rahoituksensa kestoa pitämällä konsernin velan keskimääräisen keston (16) vähintään alla olevassa taulukossa 4 määritellyllä tasolla:

Taulukko 4

Dexian velkojen keskimääräisen keston kehitys (vuosina)

31.12.2009

31.12.2010

31.12.2011

31.12.2012

31.12.2013

31.12.2014

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | Dexia lisää vakaita rahoituslähteitään: lasketaan tunnusluku, jonka osoittaja on summa, joka saadaan laskemalla yhteen kiinnitystodistusten rahoitusosuus ja RCB- ja PWB-sektorien yritysasiakkaiden talletusten rahoitusosuus, ja nimittäjä Dexian kaikkien omaisuuserien summa. Tämän tunnusluvun, joka oli 36 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2009, on oltava vähintään 40 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2010, vähintään 45 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2011, vähintään 53 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2012, vähintään 55 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2013 ja vähintään 58 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

—

Dexia lisää vakaita rahoituslähteitään: lasketaan tunnusluku, jonka osoittaja on summa, joka saadaan laskemalla yhteen kiinnitystodistusten rahoitusosuus ja RCB- ja PWB-sektorien yritysasiakkaiden talletusten rahoitusosuus, ja nimittäjä Dexian kaikkien omaisuuserien summa. Tämän tunnusluvun, joka oli 36 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2009, on oltava vähintään 40 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2010, vähintään 45 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2011, vähintään 53 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2012, vähintään 55 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2013 ja vähintään 58 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2014.

| — | Riippumattoman asiantuntijan on varmistettava kuuden kuukauden välein näiden kolmen rahoituksen tunnusluvun noudattaminen. |
| --- | --- |

—

Riippumattoman asiantuntijan on varmistettava kuuden kuukauden välein näiden kolmen rahoituksen tunnusluvun noudattaminen.

| (70) | Dexia kieltäytyy lainaamasta PWB-asiakkailleen varoja alle 10 prosentin riskikorjatulla tuotolla, jäljempänä ’RAROC’. RAROC-laskennassa suhteutetaan verojen jälkeinen nettomarginaali taloudelliseen pääomaan (17).






  — | Bruttomarginaali on asiakkaalta laskutetun marginaalin (joka ilmoitetaan IBOR-viitekoron ylittävinä peruspisteinä) ja Dexian rahoituskulun (joka ilmoitetaan IBOR-viitekoron ylittävinä peruspisteinä), jota edustaa konsernin sisäinen luovutushinta, välinen erotus. |
| --- | --- | --- |

(70)

Dexia kieltäytyy lainaamasta PWB-asiakkailleen varoja alle 10 prosentin riskikorjatulla tuotolla, jäljempänä ’RAROC’. RAROC-laskennassa suhteutetaan verojen jälkeinen nettomarginaali taloudelliseen pääomaan (17).

—

Bruttomarginaali on asiakkaalta laskutetun marginaalin (joka ilmoitetaan IBOR-viitekoron ylittävinä peruspisteinä) ja Dexian rahoituskulun (joka ilmoitetaan IBOR-viitekoron ylittävinä peruspisteinä), jota edustaa konsernin sisäinen luovutushinta, välinen erotus.

| — | Konsernin sisäinen luovutushinta heijastaa Dexian uusrahoituksen arvioitua kustannusta, jossa otetaan huomioon PWB-asiakkaiden lainojen ominaispiirteet (maturiteetti, soveltuvuus jälleenrahoitukseen kiinnitystodistusten avulla jne.). |
| --- | --- |

—

Konsernin sisäinen luovutushinta heijastaa Dexian uusrahoituksen arvioitua kustannusta, jossa otetaan huomioon PWB-asiakkaiden lainojen ominaispiirteet (maturiteetti, soveltuvuus jälleenrahoitukseen kiinnitystodistusten avulla jne.).

| — | Nettomarginaali on bruttomarginaali, josta vähennetään i) kaikenlaiset kulut (yleiskustannukset, palkkakustannukset, käyttökustannukset, poistot jne.) PWB-asiakaslainaustoiminnan kustannusten perusteella arvioituina, ii) tapahtumakohtaisesti lasketun keskimääräisen riskin kustannukset Baselin II menetelmän mukaisesti (pitkän aikavälin keskimääräisen riskin hinta) ja iii) vero. |
| --- | --- |

—

Nettomarginaali on bruttomarginaali, josta vähennetään i) kaikenlaiset kulut (yleiskustannukset, palkkakustannukset, käyttökustannukset, poistot jne.) PWB-asiakaslainaustoiminnan kustannusten perusteella arvioituina, ii) tapahtumakohtaisesti lasketun keskimääräisen riskin kustannukset Baselin II menetelmän mukaisesti (pitkän aikavälin keskimääräisen riskin hinta) ja iii) vero.

| — | Riippumaton asiantuntija tarkistaa kuuden kuukauden välein, että RAROC vastaa PWB-divisioonan kustannuksia, että yllä olevaa 10 prosentin vähimmäis-RAROC-arvon noudattamista koskeva sitoumus täytetään ja että RAROCin ja sen komponenttien menetelmät ja laskennat ovat oikein. |
| --- | --- |

—

Riippumaton asiantuntija tarkistaa kuuden kuukauden välein, että RAROC vastaa PWB-divisioonan kustannuksia, että yllä olevaa 10 prosentin vähimmäis-RAROC-arvon noudattamista koskeva sitoumus täytetään ja että RAROCin ja sen komponenttien menetelmät ja laskennat ovat oikein.

| (71) | Dexia supistaa turkkilaisen tytäryhtiönsä DenizBankin käyttöön annetun rahoituksen määrän nollaan 30 päivään kesäkuuta 2011 mennessä, eikä myönnä tälle lainkaan konsernin sisäistä rahoitusta 31 päivään joulukuuta 2014 asti. |
| --- | --- |

(71)

Dexia supistaa turkkilaisen tytäryhtiönsä DenizBankin käyttöön annetun rahoituksen määrän nollaan 30 päivään kesäkuuta 2011 mennessä, eikä myönnä tälle lainkaan konsernin sisäistä rahoitusta 31 päivään joulukuuta 2014 asti.

| (72) | Dexia ottaa käyttöön LPMD-raportointilinjan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2010. Tähän linjaan kohdennetut varat divestoidaan tai luovutetaan. Näitä eriä ovat






  — | ”Credit Spread Portfolio” (CSP) – ja ”Public Sector Portfolio” (PSP) -salkut (joiden arvioitu arvo oli noin 134 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2009), |
| --- | --- | --- |

(72)

Dexia ottaa käyttöön LPMD-raportointilinjan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2010. Tähän linjaan kohdennetut varat divestoidaan tai luovutetaan. Näitä eriä ovat

—

”Credit Spread Portfolio” (CSP) – ja ”Public Sector Portfolio” (PSP) -salkut (joiden arvioitu arvo oli noin 134 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2009),

| — | Dexian säilyttämien FSAM:n ”Financial Products” -omaisuuserien salkku (jonka arvioitu arvo oli noin 10,7 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2009) ja |
| --- | --- |

—

Dexian säilyttämien FSAM:n ”Financial Products” -omaisuuserien salkku (jonka arvioitu arvo oli noin 10,7 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2009) ja

| — | ”non-core PWB loans” -salkku (jonka arvioitu arvo oli noin 17 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2009). |
| --- | --- |

—

”non-core PWB loans” -salkku (jonka arvioitu arvo oli noin 17 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2009).

Dexian ottama rahoitus, joka kuuluu rahoitustakauksen piiriin, kohdennetaan kokonaisuudessaan tähän linjaan.

| (73) | Dexia rajoittaa vuotuisen PWB-uudistuotannon 12 miljardiin euroon vuonna 2009, 15 miljardiin euroon vuonna 2010 ja 18 miljardiin euroon vuodesta 2011 vuoteen 2014. |
| --- | --- |

(73)

Dexia rajoittaa vuotuisen PWB-uudistuotannon 12 miljardiin euroon vuonna 2009, 15 miljardiin euroon vuonna 2010 ja 18 miljardiin euroon vuodesta 2011 vuoteen 2014.

| (74) | Dexia leikkaa käyttökustannuksiaan 15 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä. |
| --- | --- |

(74)

Dexia leikkaa käyttökustannuksiaan 15 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä.

| (75) | Dexia supistaa trading-toimintaansa (alentaa 44 % vuotuisen keskimääräisen riskin arvoa, joka oli 126 miljardia euroa vuonna 2008) ja lopettaa kaupankäynnin omaan lukuunsa tämän komission päätöksen päiväyksestä lukien. |
| --- | --- |

(75)

Dexia supistaa trading-toimintaansa (alentaa 44 % vuotuisen keskimääräisen riskin arvoa, joka oli 126 miljardia euroa vuonna 2008) ja lopettaa kaupankäynnin omaan lukuunsa tämän komission päätöksen päiväyksestä lukien.

| (76) | Dexia luopuu pysyvästi Dexia BIL:n 376 miljoonan euron arvoisten vaihtovelkakirjojen, jotka Luxemburg oli sitoutunut merkitsemään syyskuussa 2008, tuotosta välittömästi komission päätöksen päiväyksestä lukien. |
| --- | --- |

(76)

Dexia luopuu pysyvästi Dexia BIL:n 376 miljoonan euron arvoisten vaihtovelkakirjojen, jotka Luxemburg oli sitoutunut merkitsemään syyskuussa 2008, tuotosta välittömästi komission päätöksen päiväyksestä lukien.

| (77) | Dexian mahdollisuutta käyttää asianomaisten jäsenvaltioiden rahoitustakausta rajoitetaan seuraavin ehdoin:






  — | takaus lakkaa koskemasta kaikkia 31 päivästä maaliskuuta 2010 lähtien tehtäviä talletussopimuksia, |
| --- | --- | --- |

(77)

Dexian mahdollisuutta käyttää asianomaisten jäsenvaltioiden rahoitustakausta rajoitetaan seuraavin ehdoin:

—

takaus lakkaa koskemasta kaikkia 31 päivästä maaliskuuta 2010 lähtien tehtäviä talletussopimuksia,

| — | rahoitustakaus lakkaa koskemasta kaikkia lyhyen ajan (alle vuoden) emissioita, jotka toteutetaan 31 päivästä toukokuuta 2010 lukien, |
| --- | --- |

—

rahoitustakaus lakkaa koskemasta kaikkia lyhyen ajan (alle vuoden) emissioita, jotka toteutetaan 31 päivästä toukokuuta 2010 lukien,

| — | rahoitustakaus lakkaa koskemasta kaikkia (myös pitkän ajan) emissioita ja sopimuksia, jotka toteutetaan tai tehdään 30 päivästä kesäkuuta 2010 alkaen, |
| --- | --- |

—

rahoitustakaus lakkaa koskemasta kaikkia (myös pitkän ajan) emissioita ja sopimuksia, jotka toteutetaan tai tehdään 30 päivästä kesäkuuta 2010 alkaen,

| — | taatun lainakannan kokonaismäärä ei saa missään vaiheessa olla yli 100 miljardia euroa, |
| --- | --- |

—

taatun lainakannan kokonaismäärä ei saa missään vaiheessa olla yli 100 miljardia euroa,

| — | takauksen soveltamisaikana Dexia maksaa asianomaisille jäsenvaltioille lisäkorvausta ylittävältä osalta, mikäli seuraavat taatun lainakannan raja-arvot ylittyvät: |
| --- | --- |

—

takauksen soveltamisaikana Dexia maksaa asianomaisille jäsenvaltioille lisäkorvausta ylittävältä osalta, mikäli seuraavat taatun lainakannan raja-arvot ylittyvät:

Taulukko 5

Lisäkorvaus, joka maksetaan taattujen joukkolainojen ylittäessä ilmoitetut määrät

| Raja-arvo/erä (taattu laina miljardia euroa) | 60–70 | 70–80 | 80–100 |
| --- | --- | --- | --- |
| Lisäkorvaus ylittävästä osasta (peruspisteinä) | + 50 | + 65 | + 80 |

Raja-arvo/erä (taattu laina miljardia euroa)

60–70

70–80

80–100

Lisäkorvaus ylittävästä osasta (peruspisteinä)

+ 50

+ 65

+ 80

| (78) | Dexia ei hyödynnä mainonnassa 31 päivään lokakuuta 2014 asti asemaansa asianomaisten jäsenvaltioiden valtiontakauksen saaneena pankkina, eikä käytä takausta pelkässä arbitraasissa. |
| --- | --- |

(78)

Dexia ei hyödynnä mainonnassa 31 päivään lokakuuta 2014 asti asemaansa asianomaisten jäsenvaltioiden valtiontakauksen saaneena pankkina, eikä käytä takausta pelkässä arbitraasissa.

| (79) | Joulukuun 31 päivään 2011 saakka Dexia SA ja sen tytäryhtiöt, jotka ovat sen yksinomaisessa tai jaetussa määräysvallassa, eivät saa hankkia yli viittä prosenttia muiden luottolaitosten, sijoitusyhtiöiden tai vakuutusyhtiöiden osakepääomasta ilman komission lupaa. Tämä sitoumus ei estä Dexiaa hankkimasta komission ennalta myöntämällä luvalla osakkuuksia siirtämiään osakkuuksia tai toimintoja vastaan luovutus- tai yhdistämisoperaation (sulautuma tai siirto) yhteydessä luovuttamalla omaisuutta tai toimintoja, jos Dexia ei saa tällaisessa tilanteessa yksinomaista tai jaettua määräysvaltaa omaisuuden saajana toimivaan tai sulautumisesta syntyvään yhtiöön. Dexia ilmoittaa komissiolle ennalta kaikista hankintasuunnitelmista, myös Dexian osittaiseen määräysvaltaan kuuluvien yritysten suunnittelemista hankkeista. |
| --- | --- |

(79)

Joulukuun 31 päivään 2011 saakka Dexia SA ja sen tytäryhtiöt, jotka ovat sen yksinomaisessa tai jaetussa määräysvallassa, eivät saa hankkia yli viittä prosenttia muiden luottolaitosten, sijoitusyhtiöiden tai vakuutusyhtiöiden osakepääomasta ilman komission lupaa. Tämä sitoumus ei estä Dexiaa hankkimasta komission ennalta myöntämällä luvalla osakkuuksia siirtämiään osakkuuksia tai toimintoja vastaan luovutus- tai yhdistämisoperaation (sulautuma tai siirto) yhteydessä luovuttamalla omaisuutta tai toimintoja, jos Dexia ei saa tällaisessa tilanteessa yksinomaista tai jaettua määräysvaltaa omaisuuden saajana toimivaan tai sulautumisesta syntyvään yhtiöön. Dexia ilmoittaa komissiolle ennalta kaikista hankintasuunnitelmista, myös Dexian osittaiseen määräysvaltaan kuuluvien yritysten suunnittelemista hankkeista.

| (80) | Joulukuun 31 päivään 2014 saakka Dexia rajoittaa






  — | erilaisia osinkoja, joita Dexia SA jakaa kantaosakkeiden perusteella ja |
| --- | --- | --- |

(80)

Joulukuun 31 päivään 2014 saakka Dexia rajoittaa

—

erilaisia osinkoja, joita Dexia SA jakaa kantaosakkeiden perusteella ja

| — | lainojen harkinnanvaraista takaisinmaksua ennenaikaisesti tai sekamuotoisen pääoman Tier 1 -instrumenttien tai Tier 2 -instrumenttien korkolippujen maksua, jos i) instrumentit on laskenut liikkeeseen Dexian yksinomaisessa määräysvallassa oleva yritys, ii) niiden haltijana on muu henkilö tai oikeushenkilö kuin Dexia SA ja sen tytäryhtiöt ja iii) joiden maksaminen tai käyttö on harkinnanvaraista instrumentteja koskevien sopimuksenvaraisten sääntöjen nojalla, jotta suunnitellun voitonjaon tai maksun jälkeen (ja kantaosakkeiden perusteella maksetun osingon edellyttämät muut pakolliset maksut huomioon ottaen) Dexian Core Tier 1 -tunnusluku (laskettuna IFRS-standardien mukaisesti laaditun konsernin tilinpäätöksen perusteella) |
| --- | --- |

—

lainojen harkinnanvaraista takaisinmaksua ennenaikaisesti tai sekamuotoisen pääoman Tier 1 -instrumenttien tai Tier 2 -instrumenttien korkolippujen maksua, jos i) instrumentit on laskenut liikkeeseen Dexian yksinomaisessa määräysvallassa oleva yritys, ii) niiden haltijana on muu henkilö tai oikeushenkilö kuin Dexia SA ja sen tytäryhtiöt ja iii) joiden maksaminen tai käyttö on harkinnanvaraista instrumentteja koskevien sopimuksenvaraisten sääntöjen nojalla, jotta suunnitellun voitonjaon tai maksun jälkeen (ja kantaosakkeiden perusteella maksetun osingon edellyttämät muut pakolliset maksut huomioon ottaen) Dexian Core Tier 1 -tunnusluku (laskettuna IFRS-standardien mukaisesti laaditun konsernin tilinpäätöksen perusteella)

| — | on suurempi tai yhtä suuri kuin alla olevassa taulukossa ilmoitetut arvot ja










  31.12.2009 | 31.12.2010 | 31.12.2011 | 31.12.2012 | 31.12.2013 | 31.12.2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10,7 % | 10,6 % | (...) | (...) | (...) | (...) |

—

on suurempi tai yhtä suuri kuin alla olevassa taulukossa ilmoitetut arvot ja

31.12.2009

31.12.2010

31.12.2011

31.12.2012

31.12.2013

31.12.2014

10,7 %

10,6 %

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | suurempi tai yhtä suuri kuin summa, johon lasketaan yhteen i) 12,5 prosenttia Legacy Portfolio Management Division -toiminnan (LPMD) riskipainotetuista omaisuuseristä (risk weighted assets) ja ii) 9,5 prosenttia muiden konsernin toimintojen (”ydindivisioonaf”) riskipainotetusta varallisuudesta (risk weighted assets). |
| --- | --- |

—

suurempi tai yhtä suuri kuin summa, johon lasketaan yhteen i) 12,5 prosenttia Legacy Portfolio Management Division -toiminnan (LPMD) riskipainotetuista omaisuuseristä (risk weighted assets) ja ii) 9,5 prosenttia muiden konsernin toimintojen (”ydindivisioonaf”) riskipainotetusta varallisuudesta (risk weighted assets).

| (81) | Johdanto-osan 80 kappaleessa tarkoitettu sitoumus






  — | ei vaikuta (Belgian yhtiölain 617 pykälässä tarkoitettuun) vaatimukseen jakokelpoisesta voitosta Dexian osalta, |
| --- | --- | --- |

(81)

Johdanto-osan 80 kappaleessa tarkoitettu sitoumus

—

ei vaikuta (Belgian yhtiölain 617 pykälässä tarkoitettuun) vaatimukseen jakokelpoisesta voitosta Dexian osalta,

| — | ei vaikuta operaatioihin, joita Dexia on lain nojalla velvollinen suorittamaan sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2 -instrumenteille, eikä operaatioihin, joita Dexia on velvollinen suorittamaan tällaisille instrumenteille ennen 1 päivää helmikuuta 2010 tehtyjen sopimusten nojalla, ja |
| --- | --- |

—

ei vaikuta operaatioihin, joita Dexia on lain nojalla velvollinen suorittamaan sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2 -instrumenteille, eikä operaatioihin, joita Dexia on velvollinen suorittamaan tällaisille instrumenteille ennen 1 päivää helmikuuta 2010 tehtyjen sopimusten nojalla, ja

| — | voidaan joutua tarkistamaan, jos vakavaraisuuspääoman määritelmässä ja Dexiaan sovellettavissa tilinpäätösstandardeissa tapahtuu merkittävä muutos. |
| --- | --- |

—

voidaan joutua tarkistamaan, jos vakavaraisuuspääoman määritelmässä ja Dexiaan sovellettavissa tilinpäätösstandardeissa tapahtuu merkittävä muutos.

| (82) | Lisäksi Dexia sitoutuu 31 päivään joulukuuta 2011 saakka – tämän kuitenkaan vaikuttamatta operaatioihin, joita Dexia on velvollinen suorittamaan lain mukaan tai ennen 1 päivää helmikuuta 2010 tehtyjen sopimusten nojalla sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2 -instrumenteille – seuraaviin seikkoihin:






  — | olemaan maksamatta sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2 -instrumenttien korkolippua, sikäli kuin instrumentit ovat muun henkilön tai oikeushenkilön kuin Dexia SA:n ja sen tytäryhtiöiden hallussa ja niiden maksaminen on harkinnanvaraista instrumentteja koskevien sopimuksenvaraisten sääntöjen nojalla, |
| --- | --- | --- |

(82)

Lisäksi Dexia sitoutuu 31 päivään joulukuuta 2011 saakka – tämän kuitenkaan vaikuttamatta operaatioihin, joita Dexia on velvollinen suorittamaan lain mukaan tai ennen 1 päivää helmikuuta 2010 tehtyjen sopimusten nojalla sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2 -instrumenteille – seuraaviin seikkoihin:

—

olemaan maksamatta sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2 -instrumenttien korkolippua, sikäli kuin instrumentit ovat muun henkilön tai oikeushenkilön kuin Dexia SA:n ja sen tytäryhtiöiden hallussa ja niiden maksaminen on harkinnanvaraista instrumentteja koskevien sopimuksenvaraisten sääntöjen nojalla,

| — | olemaan hyväksymättä tai puoltamatta äänestyksessä kaikenlaisen osingon maksamista yrityksestä, jossa Dexia SA:lla on suoraan tai välillisesti yksinomainen määräysvalta (ml. sen 100-prosenttisesti omistamat yritykset), jos maksu aiheuttaisi muiden kuin Dexia SA:n ja sen tytäryhtiöiden hallussa oleviin sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2-instrumentteihin liittyvän korkolipun maksuvelvoitteen ja |
| --- | --- |

—

olemaan hyväksymättä tai puoltamatta äänestyksessä kaikenlaisen osingon maksamista yrityksestä, jossa Dexia SA:lla on suoraan tai välillisesti yksinomainen määräysvalta (ml. sen 100-prosenttisesti omistamat yritykset), jos maksu aiheuttaisi muiden kuin Dexia SA:n ja sen tytäryhtiöiden hallussa oleviin sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2-instrumentteihin liittyvän korkolipun maksuvelvoitteen ja

| — | olemaan käyttämättä harkinnanvaraista oikeuttaan maksaa ennenaikaisesti edellä olevassa luetelmakohdassa tarkoitettuja sekamuotoisen pääoman Tier 1- ja Tier 2 -instrumentteja. |
| --- | --- |

—

olemaan käyttämättä harkinnanvaraista oikeuttaan maksaa ennenaikaisesti edellä olevassa luetelmakohdassa tarkoitettuja sekamuotoisen pääoman Tier 1- ja Tier 2 -instrumentteja.

| (83) | Dexia SA sitoutuu olemaan jakamatta osinkoa kantaosakkeilleen 31 päivään joulukuuta 2011 saakka. Kielto ei koske osingonjakoa, joka tapahtuu kokonaisuudessaan uusosakeantina, jos voitonjaon määrä on i) johdanto-osan 80 kappaleen mukainen ja ii) pienempi tai yhtä suuri kuin 40 prosenttia Dexia SA:n nettotuloksesta tilivuonna 2009, kun kyse on vuonna 2010 tapahtuvasta voitonjaosta, ja pienempi tai yhtä suuri kuin 40 prosenttia Dexia SA:n nettotuloksesta tilivuonna 2010, kun kyse on vuonna 2011 tapahtuvasta voitonjaosta (18). |
| --- | --- |

(83)

Dexia SA sitoutuu olemaan jakamatta osinkoa kantaosakkeilleen 31 päivään joulukuuta 2011 saakka. Kielto ei koske osingonjakoa, joka tapahtuu kokonaisuudessaan uusosakeantina, jos voitonjaon määrä on i) johdanto-osan 80 kappaleen mukainen ja ii) pienempi tai yhtä suuri kuin 40 prosenttia Dexia SA:n nettotuloksesta tilivuonna 2009, kun kyse on vuonna 2010 tapahtuvasta voitonjaosta, ja pienempi tai yhtä suuri kuin 40 prosenttia Dexia SA:n nettotuloksesta tilivuonna 2010, kun kyse on vuonna 2011 tapahtuvasta voitonjaosta (18).

| (84) | Tältä osin on muistutettava, että takauksen jatkamisesta 30 päivänä lokakuuta 2009 annetun komission päätöksen yhteydessä asianomaisten jäsenvaltioiden antamien sitoumusten perusteella Dexia on velvollinen kyseisen päätöksen antamispäivästä tämän päätöksen antamispäivään saakka






  i) | olemaan ilmoittamatta väliosingosta tai ehdottamatta Dexia SA:n yhtiökokoukselle minkäänlaisen osingon maksamista Dexia SA:n osakkeenomistajille; |
| --- | --- | --- |

(84)

Tältä osin on muistutettava, että takauksen jatkamisesta 30 päivänä lokakuuta 2009 annetun komission päätöksen yhteydessä asianomaisten jäsenvaltioiden antamien sitoumusten perusteella Dexia on velvollinen kyseisen päätöksen antamispäivästä tämän päätöksen antamispäivään saakka

i)

olemaan ilmoittamatta väliosingosta tai ehdottamatta Dexia SA:n yhtiökokoukselle minkäänlaisen osingon maksamista Dexia SA:n osakkeenomistajille;

| ii) | olemaan hyväksymättä tai puoltamatta äänestyksessä kaikenlaisen osingon maksamista yrityksestä, jossa Dexia SA:lla on suoraan tai välillisesti yksinomainen määräysvalta mutta jota se ei omista 100-prosenttisesti (suoraan tai välillisesti); |
| --- | --- |

ii)

olemaan hyväksymättä tai puoltamatta äänestyksessä kaikenlaisen osingon maksamista yrityksestä, jossa Dexia SA:lla on suoraan tai välillisesti yksinomainen määräysvalta mutta jota se ei omista 100-prosenttisesti (suoraan tai välillisesti);

| iii) | olemaan hyväksymättä tai puoltamatta äänestyksessä kaikenlaisen osingon maksamista yrityksestä, jossa Dexia SA:lla on suoraan tai välillisesti yksinomainen määräysvalta (ml. sen 100-prosenttisesti omistamat yritykset), jos maksu aiheuttaisi muiden kuin Dexia SA:n ja sen tytäryhtiöiden hallussa oleviin sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2-instrumentteihin liittyvän korkolipun maksuvelvoitteen; |
| --- | --- |

iii)

olemaan hyväksymättä tai puoltamatta äänestyksessä kaikenlaisen osingon maksamista yrityksestä, jossa Dexia SA:lla on suoraan tai välillisesti yksinomainen määräysvalta (ml. sen 100-prosenttisesti omistamat yritykset), jos maksu aiheuttaisi muiden kuin Dexia SA:n ja sen tytäryhtiöiden hallussa oleviin sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2-instrumentteihin liittyvän korkolipun maksuvelvoitteen;

| iv) | olemaan maksamatta sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2 -instrumenttien korkolippua, sikäli kuin instrumentit ovat muun henkilön tai oikeushenkilön kuin Dexia SA:n ja sen tytäryhtiöiden hallussa ja niiden maksaminen on harkinnanvaraista instrumentteja koskevien sopimuksenvaraisten sääntöjen nojalla. Jos maksamatta jättäminen voi aiheuttaa tilanteen, jossa Dexia SA keskeyttäisi osingonmaksun vuoden 2009 tuloksen perusteella, edellä olevaa kieltoa ei tarvitse soveltaa, jos Dexia ilmoittaa asiasta ennalta komissiolle ja komissio hyväksyy korkolipun maksamisen tapauskohtaisesti; tai |
| --- | --- |

iv)

olemaan maksamatta sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2 -instrumenttien korkolippua, sikäli kuin instrumentit ovat muun henkilön tai oikeushenkilön kuin Dexia SA:n ja sen tytäryhtiöiden hallussa ja niiden maksaminen on harkinnanvaraista instrumentteja koskevien sopimuksenvaraisten sääntöjen nojalla. Jos maksamatta jättäminen voi aiheuttaa tilanteen, jossa Dexia SA keskeyttäisi osingonmaksun vuoden 2009 tuloksen perusteella, edellä olevaa kieltoa ei tarvitse soveltaa, jos Dexia ilmoittaa asiasta ennalta komissiolle ja komissio hyväksyy korkolipun maksamisen tapauskohtaisesti; tai

| v) | olemaan käyttämättä harkinnanvaraista oikeuttaan maksaa johdanto-osan tämän kappaleen iii) ja iv) kohdassa tarkoitettuja sekamuotoisen pääoman instrumentteja takaisin ennenaikaisesti. |
| --- | --- |

v)

olemaan käyttämättä harkinnanvaraista oikeuttaan maksaa johdanto-osan tämän kappaleen iii) ja iv) kohdassa tarkoitettuja sekamuotoisen pääoman instrumentteja takaisin ennenaikaisesti.

| (85) | Paikallisyhteisöjen pankkilainauksen kilpailun ja avoimuuden lisäämiseksi Ranska sitoutuu valvomaan, että paikallisyhteisöt kehittävät kilpailutuskäytäntöjään hankkiessaan varoja tai pääomaa. Valtio antaa alueellisille yhteisöille asiaa koskevia nimenomaisia suosituksia vuoden 2010 loppuun mennessä sekä pankkirahoituksen että yhdistelmätuotteiden käytön osalta. Näissä suosituksissa painotetaan, että on alan oman sisäisen taloudellisen edun mukaista toteuttaa kilpailutustoimenpiteitä, ja osoitetaan erilaisia käytännön sääntöjä, joiden mukaan toimenpiteet voidaan toteuttaa. Suositelluissa hyvissä käytännöissä korostetaan määriltään suurimpien lainojen kilpailutuksen julkisuutta. Alueellisten yhteisöjen tuki- ja neuvontapalveluille tiedotetaan erityisesti näistä suosituksista. Mikäli ilmenee, etteivät nämä suositukset riitä takaamaan avoimien ja syrjimättömien pankkirahoituksen tarjouskilpailujen yleistymistä paikallisyhteisöissä vuoteen 2013 mennessä, Ranska sitoutuu antamaan tätä koskevia lainsäädäntöehdotuksia. |
| --- | --- |

(85)

Paikallisyhteisöjen pankkilainauksen kilpailun ja avoimuuden lisäämiseksi Ranska sitoutuu valvomaan, että paikallisyhteisöt kehittävät kilpailutuskäytäntöjään hankkiessaan varoja tai pääomaa. Valtio antaa alueellisille yhteisöille asiaa koskevia nimenomaisia suosituksia vuoden 2010 loppuun mennessä sekä pankkirahoituksen että yhdistelmätuotteiden käytön osalta. Näissä suosituksissa painotetaan, että on alan oman sisäisen taloudellisen edun mukaista toteuttaa kilpailutustoimenpiteitä, ja osoitetaan erilaisia käytännön sääntöjä, joiden mukaan toimenpiteet voidaan toteuttaa. Suositelluissa hyvissä käytännöissä korostetaan määriltään suurimpien lainojen kilpailutuksen julkisuutta. Alueellisten yhteisöjen tuki- ja neuvontapalveluille tiedotetaan erityisesti näistä suosituksista. Mikäli ilmenee, etteivät nämä suositukset riitä takaamaan avoimien ja syrjimättömien pankkirahoituksen tarjouskilpailujen yleistymistä paikallisyhteisöissä vuoteen 2013 mennessä, Ranska sitoutuu antamaan tätä koskevia lainsäädäntöehdotuksia.

| (86) | Paikallisyhteisöjen pankkilainauksen kilpailun ja avoimuuden lisäämiseksi Belgian hallitus sitoutuu yhteisymmärryksessä alueiden kanssa valvomaan, että hankintaviranomaiset julkaisevat paikallisten julkisviranomaisten rahoitusta koskevat ilmoitukset tehdyistä sopimuksista. |
| --- | --- |

(86)

Paikallisyhteisöjen pankkilainauksen kilpailun ja avoimuuden lisäämiseksi Belgian hallitus sitoutuu yhteisymmärryksessä alueiden kanssa valvomaan, että hankintaviranomaiset julkaisevat paikallisten julkisviranomaisten rahoitusta koskevat ilmoitukset tehdyistä sopimuksista.

4.3   LUOVUTUKSET JA DIVESTOINTI

| (87) | Dexia luovuttaa tässä johdanto-osan kappaleessa luetellut varallisuuserät:






  a) | konsernin italialaisen Crediop-tytäryhtiön 70 prosentin omistusosuuden luovutus tai listautuminen pörssiin 31 päivään lokakuuta 2012 mennessä (19); |
| --- | --- | --- |

(87)

Dexia luovuttaa tässä johdanto-osan kappaleessa luetellut varallisuuserät:

a)

konsernin italialaisen Crediop-tytäryhtiön 70 prosentin omistusosuuden luovutus tai listautuminen pörssiin 31 päivään lokakuuta 2012 mennessä (19);

| b) | Dexia Insurance Belgium –yhtiön, jäljempänä ’DIB’, ranskalaisen tytäryhtiön DEP:n luovutus 30 päivään kesäkuuta 2010 mennessä. Tytäryhtiö toimii henkivakuutuksen ja eläkkeiden alalla. Luovutussopimus allekirjoitettiin 9 päivänä joulukuuta 2009, ja myynnin on tarkoitus tapahtua vuoden 2010 alkupuolella; |
| --- | --- |

b)

Dexia Insurance Belgium –yhtiön, jäljempänä ’DIB’, ranskalaisen tytäryhtiön DEP:n luovutus 30 päivään kesäkuuta 2010 mennessä. Tytäryhtiö toimii henkivakuutuksen ja eläkkeiden alalla. Luovutussopimus allekirjoitettiin 9 päivänä joulukuuta 2009, ja myynnin on tarkoitus tapahtua vuoden 2010 alkupuolella;

| c) | belgialaisille paikallisyhteisöille tietoteknisiä palveluja tarjoavassa AdInfo-tytäryhtiössä olevan Dexian 51 prosentin osuuden luovutus tai listautuminen pörssiin 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä; |
| --- | --- |

c)

belgialaisille paikallisyhteisöille tietoteknisiä palveluja tarjoavassa AdInfo-tytäryhtiössä olevan Dexian 51 prosentin osuuden luovutus tai listautuminen pörssiin 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä;

| d) | Dexian omistusosuuden luovutus SPE:stä, joka on belgialainen energiantuotantoyhtiö, 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä; |
| --- | --- |

d)

Dexian omistusosuuden luovutus SPE:stä, joka on belgialainen energiantuotantoyhtiö, 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä;

| e) | Dexian 20 prosentin omistusosuuden luovutus Crédit du Nord -pankista (luovutus tapahtui 11 päivänä joulukuuta 2009); |
| --- | --- |

e)

Dexian 20 prosentin omistusosuuden luovutus Crédit du Nord -pankista (luovutus tapahtui 11 päivänä joulukuuta 2009);

| f) | noin 80 toimiston sulkeminen Belgiassa vuoteen 2010 mennessä uuden konsernirakenteen mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

noin 80 toimiston sulkeminen Belgiassa vuoteen 2010 mennessä uuden konsernirakenteen mukaisesti;

| g) | seuraavien RCB Internationalin toimintojen lakkauttaminen:






  i) | Experta Jerseyn luovutus, Dexia ”Private Bank”, jäljempänä ’PB’, Jerseyn divestointi, Montevideon PB-toimintojen lakkautus, Singaporen PB-toiminnan kehittämishankkeen lakkautus, kuluttajarahoitushankkeen lakkauttaminen Venäjällä ja Dexia Asset Management –yhtiön, jäljempänä ’DAM’, toiminnan lakkauttaminen Keski- ja Itä-Euroopan maissa, Experta-yhtiön trustitoiminnan luovutus Sveitsissä tapahtuivat vuoden 2009 aikana tai vuoden 2010 alussa, |
| --- | --- | --- |

g)

seuraavien RCB Internationalin toimintojen lakkauttaminen:

i)

Experta Jerseyn luovutus, Dexia ”Private Bank”, jäljempänä ’PB’, Jerseyn divestointi, Montevideon PB-toimintojen lakkautus, Singaporen PB-toiminnan kehittämishankkeen lakkautus, kuluttajarahoitushankkeen lakkauttaminen Venäjällä ja Dexia Asset Management –yhtiön, jäljempänä ’DAM’, toiminnan lakkauttaminen Keski- ja Itä-Euroopan maissa, Experta-yhtiön trustitoiminnan luovutus Sveitsissä tapahtuivat vuoden 2009 aikana tai vuoden 2010 alussa,

| ii) | Expertan Bahamalla harjoittaman trustitoiminnan luovutus sekä Dexia BILin tanskalaisten tytäryhtiön luovutus 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä; |
| --- | --- |

ii)

Expertan Bahamalla harjoittaman trustitoiminnan luovutus sekä Dexia BILin tanskalaisten tytäryhtiön luovutus 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä;

| h) | slovakialaisessa tytäryhtiössä Dexia Banka Slovenskossa, jäljempänä ’DBS’, olevan Dexian omistusosuuden luovutus tai listautuminen pörssiin 31 päivään lokakuuta 2012 mennessä (20); |
| --- | --- |

h)

slovakialaisessa tytäryhtiössä Dexia Banka Slovenskossa, jäljempänä ’DBS’, olevan Dexian omistusosuuden luovutus tai listautuminen pörssiin 31 päivään lokakuuta 2012 mennessä (20);

| i) | PWB Internationalin seuraavien toimintojen lakkauttaminen ja divestointi:






  i) | Intia: yksikön luovutus tehty vuonna 2009; |
| --- | --- | --- |

i)

PWB Internationalin seuraavien toimintojen lakkauttaminen ja divestointi:

i)

Intia: yksikön luovutus tehty vuonna 2009;

| ii) | Sveitsi (Dexia Public Finance Switzerland) ja Ruotsi (Dexia Norden): sulkeminen ja selvitys 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä; |
| --- | --- |

ii)

Sveitsi (Dexia Public Finance Switzerland) ja Ruotsi (Dexia Norden): sulkeminen ja selvitys 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä;

| iii) | Meksiko, Australia ja Japani: taseen divestointi; |
| --- | --- |

iii)

Meksiko, Australia ja Japani: taseen divestointi;

| j) | FSA:n luovutus (toteutettu 1 päivänä heinäkuuta 2009) ja sen jälkeen Dexian osuuksien luovutus Assured Guarantystä 31 päivään lokakuuta 2011 mennessä; |
| --- | --- |

j)

FSA:n luovutus (toteutettu 1 päivänä heinäkuuta 2009) ja sen jälkeen Dexian osuuksien luovutus Assured Guarantystä 31 päivään lokakuuta 2011 mennessä;

| k) | konsernin 49 prosentin omistusosuuden luovutusta Kommunalkredit Austriasta, jäljempänä ’KA’, tapahtui vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä; |
| --- | --- |

k)

konsernin 49 prosentin omistusosuuden luovutusta Kommunalkredit Austriasta, jäljempänä ’KA’, tapahtui vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä;

| l) | DenizBankin vakuutusalalla toimivan tytäryhtiön Deniz Emeklilikin luovutus tai listautuminen pörssiin 31 päivään lokakuuta 2012 mennessä; |
| --- | --- |

l)

DenizBankin vakuutusalalla toimivan tytäryhtiön Deniz Emeklilikin luovutus tai listautuminen pörssiin 31 päivään lokakuuta 2012 mennessä;

| m) | konsernin 60 prosentin omistusosuuden luovutus Dexia Sabadellista 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä; |
| --- | --- |

m)

konsernin 60 prosentin omistusosuuden luovutus Dexia Sabadellista 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä;

| n) | Dexian joukkolainasalkun nopeutettu luovutus: [10–20] miljardia euroa vuodessa vuosina 2010 ja 2011, [5–15] miljardista eurosta [10–20] miljardiin euroon vuonna 2012 sekä [0–10]–[5–15] miljardia euroa vuodessa vuosina 2013 ja 2014; |
| --- | --- |

n)

Dexian joukkolainasalkun nopeutettu luovutus: [10–20] miljardia euroa vuodessa vuosina 2010 ja 2011, [5–15] miljardista eurosta [10–20] miljardiin euroon vuonna 2012 sekä [0–10]–[5–15] miljardia euroa vuodessa vuosina 2013 ja 2014;

| o) | Standby Bond Purchase Agreements (jäljempänä ”SBPA”) – ja Tender Option Bonds (jäljempänä ’TOB’) -toimintojen (USA/Kanada) divestointi. |
| --- | --- |

o)

Standby Bond Purchase Agreements (jäljempänä ”SBPA”) – ja Tender Option Bonds (jäljempänä ’TOB’) -toimintojen (USA/Kanada) divestointi.

| (88) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Dexian taseen kokonaismäärä on 31 päivänä joulukuuta 2014 kaikkiaan 35 prosenttia pienempi kuin 31 päivänä joulukuuta 2008. Asianomaiset jäsenvaltiot sitoutuvat siihen, että Dexia supistaa tasettaan alla olevassa taulukossa 6 kuvatulla tavalla.

  Taulukko 6


  Konsernin, ydindivisioonan ja LPMD-toiminnan taseen supistaminen













  (mrd euroa) |
| --- | --- |
| | 31.12.2008 | 31.12.2009 | 31.12.2010 | 31.12.2011 | 31.12.2012 | 31.12.2013 | 31.12.2014 |
| Konsernin kokonaistase | 651 | 580 | [510–550] | [485–545] | [425–490] | [405–465] | 427 |
| LPMD yhteensä | | 162 | [120–140] | [100–120] | [80–110] | [70–100] | 79 |
| Ydindivisioona yhteensä | | 419 | [390–410] | [385–415] | [345–380] | [335–365] | 353 |

(88)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Dexian taseen kokonaismäärä on 31 päivänä joulukuuta 2014 kaikkiaan 35 prosenttia pienempi kuin 31 päivänä joulukuuta 2008. Asianomaiset jäsenvaltiot sitoutuvat siihen, että Dexia supistaa tasettaan alla olevassa taulukossa 6 kuvatulla tavalla.

Taulukko 6

Konsernin, ydindivisioonan ja LPMD-toiminnan taseen supistaminen

(mrd euroa)

31.12.2008

31.12.2009

31.12.2010

31.12.2011

31.12.2012

31.12.2013

31.12.2014

Konsernin kokonaistase

651

580

[510–550]

[485–545]

[425–490]

[405–465]

427

LPMD yhteensä

162

[120–140]

[100–120]

[80–110]

[70–100]

79

Ydindivisioona yhteensä

419

[390–410]

[385–415]

[345–380]

[335–365]

353

4.4   SITOUMUSTEN TOTEUTTAMINEN

| (89) | Riippumattoman asiantuntija luovuttaa komissiolle kahdesti vuodessa kertomuksen rakenneuudistussuunnitelman mukaisten sitoumusten toteuttamisesta. Kertomukseen sisältyy erityisesti yksityiskohtainen selvitys i) edellä (o) kappaleessa mainitun taseen supistamisen noudattamisesta, ii) edellä 0 kappaleessa mainittujen kolmen maksuvalmiuden ja rahoituksen tunnusluvun noudattaminen sekä iii) edellä – kappaleessa mainitun RAROC-sitoumuksen (21) noudattaminen. Lisäksi






  — | kertomus on luovutettava viimeistään kuukauden kuluessa puolivuotistietojen julkaisun ja tilinpäätöksen hyväksymisen jälkeen ja joka tapauksessa ennen kunkin vuoden 1 päivää lokakuuta ja 30 päivää huhtikuuta, |
| --- | --- | --- |

(89)

Riippumattoman asiantuntija luovuttaa komissiolle kahdesti vuodessa kertomuksen rakenneuudistussuunnitelman mukaisten sitoumusten toteuttamisesta. Kertomukseen sisältyy erityisesti yksityiskohtainen selvitys i) edellä (o) kappaleessa mainitun taseen supistamisen noudattamisesta, ii) edellä 0 kappaleessa mainittujen kolmen maksuvalmiuden ja rahoituksen tunnusluvun noudattaminen sekä iii) edellä – kappaleessa mainitun RAROC-sitoumuksen (21) noudattaminen. Lisäksi

—

kertomus on luovutettava viimeistään kuukauden kuluessa puolivuotistietojen julkaisun ja tilinpäätöksen hyväksymisen jälkeen ja joka tapauksessa ennen kunkin vuoden 1 päivää lokakuuta ja 30 päivää huhtikuuta,

| — | jos riippumaton asiantuntija havaitsee ennen joka vuoden 1 päivää lokakuuta esittämässään kertomuksessa riskin, ettei rakenneuudistussuunnitelmassa asetettuja vuositavoitteita saavuteta meneillään olevana vuonna, asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaiset esittelevät komissiolle kertomuksen luovuttamista seuraavan kuukauden aikana toimenpiteet, joita Dexian kanssa on suunniteltu, jotta tavoitteet saavutetaan asianomaisin keinoin vuoden loppuun mennessä, |
| --- | --- |

—

jos riippumaton asiantuntija havaitsee ennen joka vuoden 1 päivää lokakuuta esittämässään kertomuksessa riskin, ettei rakenneuudistussuunnitelmassa asetettuja vuositavoitteita saavuteta meneillään olevana vuonna, asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaiset esittelevät komissiolle kertomuksen luovuttamista seuraavan kuukauden aikana toimenpiteet, joita Dexian kanssa on suunniteltu, jotta tavoitteet saavutetaan asianomaisin keinoin vuoden loppuun mennessä,

| — | jos riippumaton asiantuntija toteaa ennen joka vuoden 30 päivää huhtikuuta esittämässään kertomuksessa, ettei rakenneuudistussuunnitelmassa asetettuja vuositavoitteita ole saavutettu, asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaiset esittelevät komissiolle kertomuksen luovuttamista seuraavan kuukauden aikana toimenpiteet, joita Dexian kanssa on suunniteltu, jotta tavoitteet saavutetaan asianomaisin keinoin kuluvan vuoden 30 päivään kesäkuuta mennessä, |
| --- | --- |

—

jos riippumaton asiantuntija toteaa ennen joka vuoden 30 päivää huhtikuuta esittämässään kertomuksessa, ettei rakenneuudistussuunnitelmassa asetettuja vuositavoitteita ole saavutettu, asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaiset esittelevät komissiolle kertomuksen luovuttamista seuraavan kuukauden aikana toimenpiteet, joita Dexian kanssa on suunniteltu, jotta tavoitteet saavutetaan asianomaisin keinoin kuluvan vuoden 30 päivään kesäkuuta mennessä,

| — | jollei suunniteltuja toimenpiteitä esitellä määräajassa tai jollei tavoitteita saavuteta 30 päivään kesäkuuta mennessä (esiteltyjen toimenpiteiden osalta tarvittaessa ennen 30 päivää huhtikuuta jätettävän kertomuksen jälkeen), komissio voi neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (22) säännösten nojalla aloittaa uudelleen muodollisen tutkintamenettelyn [...]. |
| --- | --- |

—

jollei suunniteltuja toimenpiteitä esitellä määräajassa tai jollei tavoitteita saavuteta 30 päivään kesäkuuta mennessä (esiteltyjen toimenpiteiden osalta tarvittaessa ennen 30 päivää huhtikuuta jätettävän kertomuksen jälkeen), komissio voi neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (22) säännösten nojalla aloittaa uudelleen muodollisen tutkintamenettelyn [...].

| (90) | Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaiset luovuttavat viimeistään kuukauden kuluessa tämän päätöksen antamisesta komission ennalta hyväksyttäväksi yhdestä kolmeen henkeä käsittävän luettelon, joka on laadittu yhteisymmärryksessä Dexian kanssa, riippumattoman asiantuntijan nimittämistä varten. Riippumattomalla asiantuntijalla on oltava vaadittava pätevyys, eikä hän saa olla jäävi tehtävänsä harjoittamisen aikana. Komissio voi joko hyväksyä tai hylätä ehdotetun riippumattoman asiantuntijan tai asiantuntijat. Mikäli komissio hylkää ehdotetun riippumattoman asiantuntijan tai asiantuntijat, Dexian sekä Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaisten on ehdotettava kuukauden kuluessa hylkäämisen tiedoksi antamisesta yhdestä kolmeen uutta ehdokasta, joille on niin ikään pyydettävä päätös komission hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Jos komissio hylkää loppujen lopuksi kaikki ehdotetut ehdokkaat, komissio nimeää riippumattoman asiantuntijan itse. Riippumattoman asiantuntijan palvelun kustannukset maksaa Dexia. |
| --- | --- |

(90)

Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaiset luovuttavat viimeistään kuukauden kuluessa tämän päätöksen antamisesta komission ennalta hyväksyttäväksi yhdestä kolmeen henkeä käsittävän luettelon, joka on laadittu yhteisymmärryksessä Dexian kanssa, riippumattoman asiantuntijan nimittämistä varten. Riippumattomalla asiantuntijalla on oltava vaadittava pätevyys, eikä hän saa olla jäävi tehtävänsä harjoittamisen aikana. Komissio voi joko hyväksyä tai hylätä ehdotetun riippumattoman asiantuntijan tai asiantuntijat. Mikäli komissio hylkää ehdotetun riippumattoman asiantuntijan tai asiantuntijat, Dexian sekä Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaisten on ehdotettava kuukauden kuluessa hylkäämisen tiedoksi antamisesta yhdestä kolmeen uutta ehdokasta, joille on niin ikään pyydettävä päätös komission hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Jos komissio hylkää loppujen lopuksi kaikki ehdotetut ehdokkaat, komissio nimeää riippumattoman asiantuntijan itse. Riippumattoman asiantuntijan palvelun kustannukset maksaa Dexia.

| (91) | Mikäli johdanto-osan 87 kappaleen a, c, d, h, l tai m kohdassa mainittua varallisuuserän luovutussitoumusta ei ole noudatettu määräajassa ja jollei komissio ole hyväksynyt korvaavaa sitoumusta, Ranskan, Belgian ja Luxemburgin viranomaiset antavat komission ennalta hyväksyttäväksi viimeistään kuukauden kuluessa luovutuksen määräajasta yhdestä kolmeen henkilöä käsittävän luettelon, joka on laadittu yhteisymmärryksessä Dexian kanssa ja jonka perusteella nimitetään mainittujen luovutusten toteutuksesta vastaava asiamies tai asiamiehet. Luovutuksesta vastaavalla asiamiehellä on oltava vaadittava pätevyys, eikä hän saa olla jäävi tehtävänsä harjoittamisen aikana. Komissio voi joko hyväksyä tai hylätä ehdotetun asiamiehen tai asiamiehet. Mikäli komissio hylkää ehdotetun asiamiehen tai asiamiehet, Dexian sekä Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaisten on ehdotettava kuukauden kuluessa hylkäämisen tiedoksi antamisesta yhdestä kolmeen uutta ehdokasta, joille on niin ikään pyydettävä päätös komission hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Jos komissio hylkää loppujen lopuksi kaikki ehdokkaat, se nimeää itse asiamiehen, joka Dexian on nimitettävä komission ehdottaman tehtävänmäärittelyn pohjalta. |
| --- | --- |

(91)

Mikäli johdanto-osan 87 kappaleen a, c, d, h, l tai m kohdassa mainittua varallisuuserän luovutussitoumusta ei ole noudatettu määräajassa ja jollei komissio ole hyväksynyt korvaavaa sitoumusta, Ranskan, Belgian ja Luxemburgin viranomaiset antavat komission ennalta hyväksyttäväksi viimeistään kuukauden kuluessa luovutuksen määräajasta yhdestä kolmeen henkilöä käsittävän luettelon, joka on laadittu yhteisymmärryksessä Dexian kanssa ja jonka perusteella nimitetään mainittujen luovutusten toteutuksesta vastaava asiamies tai asiamiehet. Luovutuksesta vastaavalla asiamiehellä on oltava vaadittava pätevyys, eikä hän saa olla jäävi tehtävänsä harjoittamisen aikana. Komissio voi joko hyväksyä tai hylätä ehdotetun asiamiehen tai asiamiehet. Mikäli komissio hylkää ehdotetun asiamiehen tai asiamiehet, Dexian sekä Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaisten on ehdotettava kuukauden kuluessa hylkäämisen tiedoksi antamisesta yhdestä kolmeen uutta ehdokasta, joille on niin ikään pyydettävä päätös komission hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Jos komissio hylkää loppujen lopuksi kaikki ehdokkaat, se nimeää itse asiamiehen, joka Dexian on nimitettävä komission ehdottaman tehtävänmäärittelyn pohjalta.

| (92) | Ranskan, Belgian ja Luxemburgin viranomaiset sitoutuvat siihen, että Dexia myöntää luovutuksesta vastaavalle asiamiehelle tarpeelliset ja asianmukaiset edustamisvaltuudet i) johdanto-osan 91 kappaleessa mainittujen omaisuuserien luovuttamiseksi (ml. kaikki tarvittavat valtuudet luovutuksen toteuttamiseen tarvittavien asiakirjojen laatimiseksi) ja ii) luovutuksen toteuttamiseksi tarpeellisen tai asianmukaisen toimen tai ilmoituksen tekemiseksi, mukaan lukien neuvonantajien nimeäminen luovutusprosessin ajaksi. Luovutuksesta vastaava asiamies sisällyttää osto- ja myyntisopimukseen tai -sopimuksiin tavanomaiset ja kohtuulliset määräykset, jotka se katsoo aiheellisiksi myynnin saattamiseksi päätökseen asiamiehen nimityksen mukaisesti. Luovutuksesta vastaava asiamies järjestää myyntiprosessin siten, että luovutus varmasti [...]. Luovutuksesta vastaavan asiamiehen palvelujen kustannukset maksaa Dexia. |
| --- | --- |

(92)

Ranskan, Belgian ja Luxemburgin viranomaiset sitoutuvat siihen, että Dexia myöntää luovutuksesta vastaavalle asiamiehelle tarpeelliset ja asianmukaiset edustamisvaltuudet i) johdanto-osan 91 kappaleessa mainittujen omaisuuserien luovuttamiseksi (ml. kaikki tarvittavat valtuudet luovutuksen toteuttamiseen tarvittavien asiakirjojen laatimiseksi) ja ii) luovutuksen toteuttamiseksi tarpeellisen tai asianmukaisen toimen tai ilmoituksen tekemiseksi, mukaan lukien neuvonantajien nimeäminen luovutusprosessin ajaksi. Luovutuksesta vastaava asiamies sisällyttää osto- ja myyntisopimukseen tai -sopimuksiin tavanomaiset ja kohtuulliset määräykset, jotka se katsoo aiheellisiksi myynnin saattamiseksi päätökseen asiamiehen nimityksen mukaisesti. Luovutuksesta vastaava asiamies järjestää myyntiprosessin siten, että luovutus varmasti [...]. Luovutuksesta vastaavan asiamiehen palvelujen kustannukset maksaa Dexia.

V   MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (93) | Komissio palauttaa mieleen, että sen 13 päivänä maaliskuuta 2009 antamalla päätöksellä aloitettu muodollinen tutkintamenettely koskee sekä Dexian rakenneuudistussuunnitelmaa, jonka asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle helmikuussa 2009, että FSA-toimenpidettä. |
| --- | --- |

(93)

Komissio palauttaa mieleen, että sen 13 päivänä maaliskuuta 2009 antamalla päätöksellä aloitettu muodollinen tutkintamenettely koskee sekä Dexian rakenneuudistussuunnitelmaa, jonka asianomaiset jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle helmikuussa 2009, että FSA-toimenpidettä.

| (94) | Kun tarkastellaan Dexian rahoituskriisin aikana kohtaamia vaikeuksia ja sen saamia erittäin suuria tukia, komissio on esittänyt epäilyksiä






  — | alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman riittävyydestä konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi ilman valtiontukea mahdollisimman nopeasti, |
| --- | --- | --- |

(94)

Kun tarkastellaan Dexian rahoituskriisin aikana kohtaamia vaikeuksia ja sen saamia erittäin suuria tukia, komissio on esittänyt epäilyksiä

—

alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman riittävyydestä konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi ilman valtiontukea mahdollisimman nopeasti,

| — | ehdotettujen rakenneuudistustoimenpiteiden luonteesta, sillä ne eivät täyttäneet vaatimuksia, jotka komissio on asettanut elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella annetussa komission tiedonannossa (23), jäljempänä ’pankkien rakenneuudistustoimenpiteitä koskeva tiedonanto’, |
| --- | --- |

—

ehdotettujen rakenneuudistustoimenpiteiden luonteesta, sillä ne eivät täyttäneet vaatimuksia, jotka komissio on asettanut elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella annetussa komission tiedonannossa (23), jäljempänä ’pankkien rakenneuudistustoimenpiteitä koskeva tiedonanto’,

| — | ehdotettujen toimenpiteiden riittävyydestä sen takaamiseksi, että kilpailun vääristymistä rajoitetaan ja estetään moraalikato rajoittamalla tuki välttämättömään ja jakamalla kustannukset asianmukaisesti tuensaajien ja asianomaisten jäsenvaltioiden kesken. |
| --- | --- |

—

ehdotettujen toimenpiteiden riittävyydestä sen takaamiseksi, että kilpailun vääristymistä rajoitetaan ja estetään moraalikato rajoittamalla tuki välttämättömään ja jakamalla kustannukset asianmukaisesti tuensaajien ja asianomaisten jäsenvaltioiden kesken.

| (95) | FSA-toimenpiteen osalta komissio katsoi 13 päivänä maaliskuuta 2009 antamassaan päätöksessä, että takaus sinällään sekä sen kattamat omaisuuserät ja kulujen jakaminen Dexian ja asianomaisten jäsenvaltioiden kesken soveltuivat sisämarkkinoille. Lisäksi olisi vielä tarkistettava omaisuuserien arvostaminen ja takauspalkkio sekä Dexian myyntisopimuksen nojalla liikkeeseen laskemien arvopaperien palkkio ensimmäisen, itse taatun 4,5 miljardin arvoisen erän jälkeen. Tämän vuoksi komissio päätti sisällyttää nämä FSA-toimenpiteen seikat Dexian rakenneuudistussuunnitelmasta aloitettuun muodolliseen tutkintamenettelyyn. Komissio tarkensi myös kyseisessä päätöksessään, etteivät takauksen olemassaolo, sen kattamat omaisuuserät eivätkä Dexian ensisijaisen riskin piiriin kuuluvat omaisuuserät kuulu päätöksessä aloitetun muodollisen tutkintamenettelyn piiriin. |
| --- | --- |

(95)

FSA-toimenpiteen osalta komissio katsoi 13 päivänä maaliskuuta 2009 antamassaan päätöksessä, että takaus sinällään sekä sen kattamat omaisuuserät ja kulujen jakaminen Dexian ja asianomaisten jäsenvaltioiden kesken soveltuivat sisämarkkinoille. Lisäksi olisi vielä tarkistettava omaisuuserien arvostaminen ja takauspalkkio sekä Dexian myyntisopimuksen nojalla liikkeeseen laskemien arvopaperien palkkio ensimmäisen, itse taatun 4,5 miljardin arvoisen erän jälkeen. Tämän vuoksi komissio päätti sisällyttää nämä FSA-toimenpiteen seikat Dexian rakenneuudistussuunnitelmasta aloitettuun muodolliseen tutkintamenettelyyn. Komissio tarkensi myös kyseisessä päätöksessään, etteivät takauksen olemassaolo, sen kattamat omaisuuserät eivätkä Dexian ensisijaisen riskin piiriin kuuluvat omaisuuserät kuulu päätöksessä aloitetun muodollisen tutkintamenettelyn piiriin.

VI   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (96) | Komissio panee merkille, ettei se saanut yhtään huomautusta asianomaisilta osapuolilta Dexian eduksi myönnettyjen tukitoimenpiteiden muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

(96)

Komissio panee merkille, ettei se saanut yhtään huomautusta asianomaisilta osapuolilta Dexian eduksi myönnettyjen tukitoimenpiteiden muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä.

| (97) | Sitä vastoin DBB:n kilpailija jätti ennen menettelyn aloittamista komission yksiköille kantelun viranomaisten ja Dexian belgialaisten osakkeenomistajien merkitsemästä kolmen miljardin euron pääomankorotuksesta sekä Belgian valtion Dexian eduksi myöntämästä takauksesta pankkien välisille ja niihin rinnastettaville lainoille. Kantelun perusteina olivat seuraavat seikat:






  — | tukea ei voida katsoa oikeasuhtaiseksi muun muassa Dexian pääomarakenteen vahvistamistoimenpiteen yhteydessä liikkeeseen laskemien kantaosakkeiden merkintähinnan vuoksi: 9,9 euron hinta, joka perustui toimenpidettä edeltävien 30 päivän keskikurssiin, on korkeampi kuin hinta, jonka markkinataloussijoittaja olisi maksanut emissiohetkellä vallinneiden, rahoitusarvopapereiden kannalta huomattavan heikkojen olosuhteiden vallitessa, |
| --- | --- | --- |

(97)

Sitä vastoin DBB:n kilpailija jätti ennen menettelyn aloittamista komission yksiköille kantelun viranomaisten ja Dexian belgialaisten osakkeenomistajien merkitsemästä kolmen miljardin euron pääomankorotuksesta sekä Belgian valtion Dexian eduksi myöntämästä takauksesta pankkien välisille ja niihin rinnastettaville lainoille. Kantelun perusteina olivat seuraavat seikat:

—

tukea ei voida katsoa oikeasuhtaiseksi muun muassa Dexian pääomarakenteen vahvistamistoimenpiteen yhteydessä liikkeeseen laskemien kantaosakkeiden merkintähinnan vuoksi: 9,9 euron hinta, joka perustui toimenpidettä edeltävien 30 päivän keskikurssiin, on korkeampi kuin hinta, jonka markkinataloussijoittaja olisi maksanut emissiohetkellä vallinneiden, rahoitusarvopapereiden kannalta huomattavan heikkojen olosuhteiden vallitessa,

| — | tuen ei voida katsoa rajoittuvan välttämättömään, koska pääomarakenteen vahvistamiseen käytetyllä määrällä vahvistettiin Dexian Tier 1 -omavaraisuusastetta 11 prosentista 14 prosenttiin eli Euroopan parhaiten sijoittuvien pankkien joukkoon, |
| --- | --- |

—

tuen ei voida katsoa rajoittuvan välttämättömään, koska pääomarakenteen vahvistamiseen käytetyllä määrällä vahvistettiin Dexian Tier 1 -omavaraisuusastetta 11 prosentista 14 prosenttiin eli Euroopan parhaiten sijoittuvien pankkien joukkoon,

| — | tuki olisi aiheuttanut merkittäviä kilpailun vääristymiä, koska se olisi antanut Dexialle mahdollisuuden hinnoitella asiakkaiden talletukset Belgian markkinoilla toimivien perinteisten pankkien keskimääräistä tasoa kalliimmiksi. |
| --- | --- |

—

tuki olisi aiheuttanut merkittäviä kilpailun vääristymiä, koska se olisi antanut Dexialle mahdollisuuden hinnoitella asiakkaiden talletukset Belgian markkinoilla toimivien perinteisten pankkien keskimääräistä tasoa kalliimmiksi.

VII   JÄSENVALTIOIDEN HUOMAUTUKSET

7.1   BELGIAN HALLITUKSEN HUOMAUTUKSET KOMISSIOLLE JÄTETTYYN KANTELUUN

| (98) | Belgian viranomaiset esittivät komissiolle toimitetun kanteluasiakirjan ei-luottamuksellisen version perusteella huomautuksensa kantelun perusteista. |
| --- | --- |

(98)

Belgian viranomaiset esittivät komissiolle toimitetun kanteluasiakirjan ei-luottamuksellisen version perusteella huomautuksensa kantelun perusteista.

| (99) | Dexian osakkeiden merkintähinnasta pääomarakenteen vahvistamisen yhteydessä Belgian viranomaiset huomauttavat, että 9,9 euron osakekohtainen hinta, joka vastaa operaatiota edeltävien 30 päivän keskikurssia, vahvistettiin Belgian yhtiölain 598 pykälän säännösten nojalla. Laissa säädetään, että kun pääomaa korotetaan yhdelle tai useammalle erikseen määritellylle henkilölle varatulla käteisannilla, uusien osakkeiden liikkeeseenlaskuhinta ei saa olla halvempi kuin operaatiota edeltävien 30 päivän keskikurssi. Dexian pääomarakenteen vahvistamisen yhteydessä liikkeeseen laskettujen osakkeiden hinta vahvistettiin siis osapuolia velvoittavien lakisääteisten vaatimusten nojalla. |
| --- | --- |

(99)

Dexian osakkeiden merkintähinnasta pääomarakenteen vahvistamisen yhteydessä Belgian viranomaiset huomauttavat, että 9,9 euron osakekohtainen hinta, joka vastaa operaatiota edeltävien 30 päivän keskikurssia, vahvistettiin Belgian yhtiölain 598 pykälän säännösten nojalla. Laissa säädetään, että kun pääomaa korotetaan yhdelle tai useammalle erikseen määritellylle henkilölle varatulla käteisannilla, uusien osakkeiden liikkeeseenlaskuhinta ei saa olla halvempi kuin operaatiota edeltävien 30 päivän keskikurssi. Dexian pääomarakenteen vahvistamisen yhteydessä liikkeeseen laskettujen osakkeiden hinta vahvistettiin siis osapuolia velvoittavien lakisääteisten vaatimusten nojalla.

| (100) | Toisaalta Belgian viranomaiset korostavat, että kantelija kyseenalaistaa pääomarakenteen vahvistamisen tarpeellisuuden sillä perusteella, että Dexialla oli maksuvalmiuskriisi eikä vakavaraisuuskriisi ja että pääomarakenteen vahvistaminen olisi johtanut ainoastaan Dexian omien Tier 1 -varojen vahvistamiseen korkeammalle tasolle kuin vastaavilla eurooppalaisilla pankeilla. Belgian viranomaisten mukaan näissä väitteissä ei oteta huomioon Dexian vakavaraisuustarvetta syyskuun 2008 lopulla. Tämä aiheutui vuoden 2008 kolmannen ja neljännen neljänneksen ennustettavissa olevien riskien ja tappioiden kasvusta, joka puolestaan johtui konsernin altistumisesta useille konkurssissa tai vaikeuksissa oleville luottolaitoksille (Lehman Brothers, Depfa, Bradford & Bingley, irlantilaiset ja islantilaiset pankit), FSA:n altistumisesta johtuneista odotettavissa olevista tappioista sekä monista omaisuuserien alaskirjauksista, jotka liittyivät useiden Dexian hallussa olevia osakkeita taanneiden erillistakauslaitosten luottoluokituksen heikkenemiseen. |
| --- | --- |

(100)

Toisaalta Belgian viranomaiset korostavat, että kantelija kyseenalaistaa pääomarakenteen vahvistamisen tarpeellisuuden sillä perusteella, että Dexialla oli maksuvalmiuskriisi eikä vakavaraisuuskriisi ja että pääomarakenteen vahvistaminen olisi johtanut ainoastaan Dexian omien Tier 1 -varojen vahvistamiseen korkeammalle tasolle kuin vastaavilla eurooppalaisilla pankeilla. Belgian viranomaisten mukaan näissä väitteissä ei oteta huomioon Dexian vakavaraisuustarvetta syyskuun 2008 lopulla. Tämä aiheutui vuoden 2008 kolmannen ja neljännen neljänneksen ennustettavissa olevien riskien ja tappioiden kasvusta, joka puolestaan johtui konsernin altistumisesta useille konkurssissa tai vaikeuksissa oleville luottolaitoksille (Lehman Brothers, Depfa, Bradford & Bingley, irlantilaiset ja islantilaiset pankit), FSA:n altistumisesta johtuneista odotettavissa olevista tappioista sekä monista omaisuuserien alaskirjauksista, jotka liittyivät useiden Dexian hallussa olevia osakkeita taanneiden erillistakauslaitosten luottoluokituksen heikkenemiseen.

| (101) | Kun tarkastellaan Dexian eduksi toteutettujen tukitoimenpiteiden aiheuttamia kilpailun vääristymiä, Belgian viranomaiset korostavat, että Belgian valtion tapauskohtaiset väliintulot Dexian eduksi olivat perusteltuja systeemisen kriisin välttämiseksi, eivätkä ne poikenneet tältä osin muiden jäsenvaltioiden väliintuloista, jotka komissio oli sallinut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. Dexian asiakkailleen tarjoamista talletuspalkkioista Belgian viranomaiset toimittivat Dexian muistion, jossa verrataan Dexian myöntämiä palkkioita kilpailijoiden palkkioihin samantyyppisistä palveluista Belgian markkinoilla (ING, Deutsche Bank, Fortis, Axa, Citibank, Rabobank ja KBC). Dexian käyttämät palkkiot näyttävät tämän perusteella olevan linjassa kilpailijoiden palkkioiden kanssa. Samaisessa muistiossa Dexia huomauttaa myös, että kantelussa mainitut palkkiot koskevat ainoastaan Internetin kautta saatuja talletuksia, jotka ovat ainoastaan pieni osa ([10–15] prosenttia) kaikista asiakkailta vastaanotetuista talletuksista. |
| --- | --- |

(101)

Kun tarkastellaan Dexian eduksi toteutettujen tukitoimenpiteiden aiheuttamia kilpailun vääristymiä, Belgian viranomaiset korostavat, että Belgian valtion tapauskohtaiset väliintulot Dexian eduksi olivat perusteltuja systeemisen kriisin välttämiseksi, eivätkä ne poikenneet tältä osin muiden jäsenvaltioiden väliintuloista, jotka komissio oli sallinut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. Dexian asiakkailleen tarjoamista talletuspalkkioista Belgian viranomaiset toimittivat Dexian muistion, jossa verrataan Dexian myöntämiä palkkioita kilpailijoiden palkkioihin samantyyppisistä palveluista Belgian markkinoilla (ING, Deutsche Bank, Fortis, Axa, Citibank, Rabobank ja KBC). Dexian käyttämät palkkiot näyttävät tämän perusteella olevan linjassa kilpailijoiden palkkioiden kanssa. Samaisessa muistiossa Dexia huomauttaa myös, että kantelussa mainitut palkkiot koskevat ainoastaan Internetin kautta saatuja talletuksia, jotka ovat ainoastaan pieni osa ([10–15] prosenttia) kaikista asiakkailta vastaanotetuista talletuksista.

| (102) | Tämän vuoksi Belgian viranomaiset katsovat kantelussa esitettyjen väitteiden vastaisesti, että Dexian eduksi toteutetut tukitoimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(102)

Tämän vuoksi Belgian viranomaiset katsovat kantelussa esitettyjen väitteiden vastaisesti, että Dexian eduksi toteutetut tukitoimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla.

7.2   JÄSENVALTIOIDEN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISESTA

| (103) | Asianomaiset jäsenvaltiot toimittivat komissiolle yhteiset huomautuksensa 13 päivänä maaliskuuta 2009 aloitetusta muodollisesta tutkintamenettelystä. Asianomaisten jäsenvaltioiden huomautukset koskevat sekä ilmoitettujen toimenpiteiden luokittelua valtiontueksi että niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(103)

Asianomaiset jäsenvaltiot toimittivat komissiolle yhteiset huomautuksensa 13 päivänä maaliskuuta 2009 aloitetusta muodollisesta tutkintamenettelystä. Asianomaisten jäsenvaltioiden huomautukset koskevat sekä ilmoitettujen toimenpiteiden luokittelua valtiontueksi että niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille.

7.2.1   ILMOITETTUJEN TOIMENPITEIDEN LUOKITTELU VALTIONTUEKSI

7.2.1.1   
  Pääoman korotus

| (104) | Huomautuksissaan asianomaiset jäsenvaltiot katsovat ensinnäkin, että yhtiön perinteisten osakkeenomistajien (säästö- ja talletuskassa eli Caisse des Dépôts et Consignations, jäljempänä ’CDC’, sekä CNP Assurances, Holding Communal, Ethias ja Arcofin) pääomarakenteen vahvistamisoperaation yhteydessä merkitsemät Dexian osakkeet eivät sisällä valtiontukea. Asianomaiset jäsenvaltiot muistuttavat, että nämä yritykset ovat yhdessä sitoutuneet Dexiaan 28 päivänä elokuuta 2007 tehdyllä yksityisoikeudellisella osakassopimuksella. Jokaisen osallistuminen pääoman korotukseen oli välttämätöntä tämän osakkeenomistajaryhmän etujen suojaamiseksi. Pääomarakenteen vahvistamisoperaation kiireellisyyden vuoksi oli niin ikään loogista, että Dexia kääntyi ensisijaisesti tärkeimpien osakkeenomistajiensa puoleen. Asianomaiset jäsenvaltiot korostivat, että CDC:n, CNP Assurancesin, Holding Communalin, Ethiasin ja Arcofinin päätöstä osallistua pääoman korotukseen ei voida katsoa niiden omaksi syyksi, ja lisäksi Arcofinin ja Ethiasin osalta sitä ei ollut rahoitettu valtion varoin. |
| --- | --- |

(104)

Huomautuksissaan asianomaiset jäsenvaltiot katsovat ensinnäkin, että yhtiön perinteisten osakkeenomistajien (säästö- ja talletuskassa eli Caisse des Dépôts et Consignations, jäljempänä ’CDC’, sekä CNP Assurances, Holding Communal, Ethias ja Arcofin) pääomarakenteen vahvistamisoperaation yhteydessä merkitsemät Dexian osakkeet eivät sisällä valtiontukea. Asianomaiset jäsenvaltiot muistuttavat, että nämä yritykset ovat yhdessä sitoutuneet Dexiaan 28 päivänä elokuuta 2007 tehdyllä yksityisoikeudellisella osakassopimuksella. Jokaisen osallistuminen pääoman korotukseen oli välttämätöntä tämän osakkeenomistajaryhmän etujen suojaamiseksi. Pääomarakenteen vahvistamisoperaation kiireellisyyden vuoksi oli niin ikään loogista, että Dexia kääntyi ensisijaisesti tärkeimpien osakkeenomistajiensa puoleen. Asianomaiset jäsenvaltiot korostivat, että CDC:n, CNP Assurancesin, Holding Communalin, Ethiasin ja Arcofinin päätöstä osallistua pääoman korotukseen ei voida katsoa niiden omaksi syyksi, ja lisäksi Arcofinin ja Ethiasin osalta sitä ei ollut rahoitettu valtion varoin.

7.2.1.2   
  Maksuvalmiustuki

| (105) | Belgian viranomaiset katsoivat myös, että BNB:n Dexialle Ranskan keskuspankin kanssa yhteistyössä myöntämä maksuvalmiustuki ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, koska maksuvalmiustuki kuuluu kansallisten keskuspankkien normaaleihin tehtäviin ja erityisesti niiden tehtävään edistää rahoitusjärjestelmän vakautta hätärahoittajina muutoin maksukyisen pankin tilapäisen maksuvalmiusongelman yhteydessä. On nimittäin niin, että






  — | maksuvalmiustuen toteuttamishetkellä rahoitusviranomaiset vahvistivat, ettei niillä ollut mitään syytä epäillä Dexiaa maksukyvyttömäksi, |
| --- | --- | --- |

(105)

Belgian viranomaiset katsoivat myös, että BNB:n Dexialle Ranskan keskuspankin kanssa yhteistyössä myöntämä maksuvalmiustuki ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, koska maksuvalmiustuki kuuluu kansallisten keskuspankkien normaaleihin tehtäviin ja erityisesti niiden tehtävään edistää rahoitusjärjestelmän vakautta hätärahoittajina muutoin maksukyisen pankin tilapäisen maksuvalmiusongelman yhteydessä. On nimittäin niin, että

—

maksuvalmiustuen toteuttamishetkellä rahoitusviranomaiset vahvistivat, ettei niillä ollut mitään syytä epäillä Dexiaa maksukyvyttömäksi,

| — | maksuvalmiustuen myöntäminen taattiin Dexian antamilla riittävillä vakuuksilla, joihin BNB ja Ranskan keskuspankki lisäsivät merkittävät aliarvostusmarginaalit vakuuksien laadun mukaan, |
| --- | --- |

—

maksuvalmiustuen myöntäminen taattiin Dexian antamilla riittävillä vakuuksilla, joihin BNB ja Ranskan keskuspankki lisäsivät merkittävät aliarvostusmarginaalit vakuuksien laadun mukaan,

| — | maksuvalmiustuki myönnettiin raskauttavilla, lähes ehkäisevästi toimivilla koroilla, |
| --- | --- |

—

maksuvalmiustuki myönnettiin raskauttavilla, lähes ehkäisevästi toimivilla koroilla,

| — | BNB ja Ranskan keskuspankki tekivät täysin itsenäisesti ja harkintavaltansa puitteissa päätöksen maksuvalmiustuen myöntämisestä, sen jatkamisesta ja tässä yhteydessä lainatuista määristä, |
| --- | --- |

—

BNB ja Ranskan keskuspankki tekivät täysin itsenäisesti ja harkintavaltansa puitteissa päätöksen maksuvalmiustuen myöntämisestä, sen jatkamisesta ja tässä yhteydessä lainatuista määristä,

| — | maksuvalmiustuen myöntäminen on tilapäinen toimenpide: maksuvalmiustuen puitteissa myönnettävät luotot ovat yli yön -luottoja, ja ne voidaan uusia lainaavan keskuspankin päätöksellä. |
| --- | --- |

—

maksuvalmiustuen myöntäminen on tilapäinen toimenpide: maksuvalmiustuen puitteissa myönnettävät luotot ovat yli yön -luottoja, ja ne voidaan uusia lainaavan keskuspankin päätöksellä.

| (106) | Belgian viranomaiset korostavat niin ikään, että Dexian eduksi myönnettävällä maksuvalmistuella on Euroopan keskuspankin, jäljempänä ’EKP’, neuvoston hyväksyntä ([...] miljardin euron määrään saakka). Jos maksuvalmiustuki luokitellaan valtiontueksi, se kuuluu SEUT-sopimuksen 123 artiklassa vahvistetun julkisen sektorin keskuspankkirahoituksen kiellon piiriin. Tämän periaatteen nojalla jäsenvaltiota ei voida saattaa oikeudelliseen vastuuseen kansallisen keskuspankin toimista, jotka liittyvät sen tehtävien harjoittamiseen, koska kyseinen keskuspankki noudattaa EKP:n tehtävän harjoittamiselle asettamia ehtoja. Dexian maksuvalmiustuki täyttää kaikki EKP:n asettamat ehdot. Tuki täyttää erityisesti vaatimuksen, jonka mukaan asianomaisen kansallisen keskuspankin on päätettävä maksuvalmiustuen myöntämisestä täysin itsenäisesti ja oman harkintavaltansa puitteissa. |
| --- | --- |

(106)

Belgian viranomaiset korostavat niin ikään, että Dexian eduksi myönnettävällä maksuvalmistuella on Euroopan keskuspankin, jäljempänä ’EKP’, neuvoston hyväksyntä ([...] miljardin euron määrään saakka). Jos maksuvalmiustuki luokitellaan valtiontueksi, se kuuluu SEUT-sopimuksen 123 artiklassa vahvistetun julkisen sektorin keskuspankkirahoituksen kiellon piiriin. Tämän periaatteen nojalla jäsenvaltiota ei voida saattaa oikeudelliseen vastuuseen kansallisen keskuspankin toimista, jotka liittyvät sen tehtävien harjoittamiseen, koska kyseinen keskuspankki noudattaa EKP:n tehtävän harjoittamiselle asettamia ehtoja. Dexian maksuvalmiustuki täyttää kaikki EKP:n asettamat ehdot. Tuki täyttää erityisesti vaatimuksen, jonka mukaan asianomaisen kansallisen keskuspankin on päätettävä maksuvalmiustuen myöntämisestä täysin itsenäisesti ja oman harkintavaltansa puitteissa.

| (107) | Belgian viranomaisten mukaan se yksittäinen seikka, että BNB:n myöntämällä maksuvalmiustuella on automaattisesti Belgian valtion takaus, ei ole omiaan vaikuttamaan tähän päätelmään. Ensinnäkin sillä hetkellä, kun BNB:n johtokunta päätti täysin riippumattomasti maksuvalmiustuen myöntämisestä Dexialle, valtiontakausta ei ollut olemassa. Näin ollen sitä ei ollut voitu ottaa huomioon päätöksenteossa. Se, että Belgian lainsäätäjä on joutunut järjestämään Belgian valtion nimenomaisen takauksen näille toimenpiteille – riippumatta Dexian asiasta – vaikka näin ei edelleenkään ole muissa jäsenvaltioissa, johtuu BNB:n osakkeenomistajien erityislaadusta. BNB on pörssiyhtiö, jolla on yksityisiä osakkeenomistajia. Muilla kansallisilla keskuspankilla ei yleensä ole yksityisiä osakkeenomistajia. Näin ollen takaus on erottamaton osa BNB:n laissa säädettyä asemaa, ja sen tarkoituksena on antaa BNB:lle mahdollisuus hoitaa hätärahoittajan tehtävää. Muut keskuspankit eivät tarvitse tällaista nimenomaista takausta, koska ne ovat 100-prosenttisesti asianomaisten jäsenvaltioiden omistamia. Valtiontuen automaattisuus on tahallista, jotta BNB maksuvalmiustuki on keskuspankkirahoituksen kiellon periaatteiden mukaista ja täyttää samalla komission päätöskäytännön vaatimukset, jotka käyvät ilmi muun muassa sen Northern Rock -päätöksestä (24). |
| --- | --- |

(107)

Belgian viranomaisten mukaan se yksittäinen seikka, että BNB:n myöntämällä maksuvalmiustuella on automaattisesti Belgian valtion takaus, ei ole omiaan vaikuttamaan tähän päätelmään. Ensinnäkin sillä hetkellä, kun BNB:n johtokunta päätti täysin riippumattomasti maksuvalmiustuen myöntämisestä Dexialle, valtiontakausta ei ollut olemassa. Näin ollen sitä ei ollut voitu ottaa huomioon päätöksenteossa. Se, että Belgian lainsäätäjä on joutunut järjestämään Belgian valtion nimenomaisen takauksen näille toimenpiteille – riippumatta Dexian asiasta – vaikka näin ei edelleenkään ole muissa jäsenvaltioissa, johtuu BNB:n osakkeenomistajien erityislaadusta. BNB on pörssiyhtiö, jolla on yksityisiä osakkeenomistajia. Muilla kansallisilla keskuspankilla ei yleensä ole yksityisiä osakkeenomistajia. Näin ollen takaus on erottamaton osa BNB:n laissa säädettyä asemaa, ja sen tarkoituksena on antaa BNB:lle mahdollisuus hoitaa hätärahoittajan tehtävää. Muut keskuspankit eivät tarvitse tällaista nimenomaista takausta, koska ne ovat 100-prosenttisesti asianomaisten jäsenvaltioiden omistamia. Valtiontuen automaattisuus on tahallista, jotta BNB maksuvalmiustuki on keskuspankkirahoituksen kiellon periaatteiden mukaista ja täyttää samalla komission päätöskäytännön vaatimukset, jotka käyvät ilmi muun muassa sen Northern Rock -päätöksestä (24).

| (108) | Belgian viranomaiset korostavat lopuksi, että jos komissio joka tapauksessa katsoo maksuvalmiustuen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, tuen määrä olisi laskettava sovelletun koron ja sen viitekoron erotuksesta, joka mainitaan komission tiedonannossa viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta, jäljempänä ’tiedonanto viitekoroista’ (25). Lisäksi tuen määrä olisi joka tapauksessa rajoitettava puoleen maksuvalmiustuen kokonaismäärästä, joka vastaa BNB:n Dexialle tosiasiallisesti myöntämää määrää, sillä toinen puolikas on myönnetty Ranskan keskuspankin lukuun ja riskillä. Ranskan keskuspankilla ei kuitenkaan ole minkäänlaista Ranskan valtion nimenomaista takausta, eikä Belgian valtion takausta voida luonnollisestikaan soveltaa ulkomaalaisen keskuspankin lukuun ja riskillä suoritettuun toimenpiteeseen. |
| --- | --- |

(108)

Belgian viranomaiset korostavat lopuksi, että jos komissio joka tapauksessa katsoo maksuvalmiustuen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, tuen määrä olisi laskettava sovelletun koron ja sen viitekoron erotuksesta, joka mainitaan komission tiedonannossa viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta, jäljempänä ’tiedonanto viitekoroista’ (25). Lisäksi tuen määrä olisi joka tapauksessa rajoitettava puoleen maksuvalmiustuen kokonaismäärästä, joka vastaa BNB:n Dexialle tosiasiallisesti myöntämää määrää, sillä toinen puolikas on myönnetty Ranskan keskuspankin lukuun ja riskillä. Ranskan keskuspankilla ei kuitenkaan ole minkäänlaista Ranskan valtion nimenomaista takausta, eikä Belgian valtion takausta voida luonnollisestikaan soveltaa ulkomaalaisen keskuspankin lukuun ja riskillä suoritettuun toimenpiteeseen.

7.2.1.3   
  FSA-toimenpide

| (109) | Asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaiset katsovat, että Belgian ja Ranskan valtion FSAM:n omaisuuserille myöntämän tuen tosiasiallisen käyttämisen todennäköisyys on pieni: 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin raja, josta alkaen Dexia altistuu suurimmalle riskille, on nimittäin korkeampi kuin pessimistisimmät arviot salkun arvonalennuksesta. Näin ollen valtioiden mahdollisen tuen määrä olisi katsottava nollaksi myös pessimistisessä skenaariossa. |
| --- | --- |

(109)

Asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaiset katsovat, että Belgian ja Ranskan valtion FSAM:n omaisuuserille myöntämän tuen tosiasiallisen käyttämisen todennäköisyys on pieni: 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin raja, josta alkaen Dexia altistuu suurimmalle riskille, on nimittäin korkeampi kuin pessimistisimmät arviot salkun arvonalennuksesta. Näin ollen valtioiden mahdollisen tuen määrä olisi katsottava nollaksi myös pessimistisessä skenaariossa.

7.2.2   ILMOITETTUJEN TOIMENPITEIDEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

7.2.2.1   
  FSA-toimenpide

| (110) | Asianomaiset jäsenvaltiot väittävät ensinnäkin, ettei FSA-toimenpide kuulu niiden mielestä arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla annetun komission tiedonannon soveltamisalaan (26), jäljempänä ’arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva tiedonanto’, seuraavista syistä:






  — | FSA-toimenpide ei ole varsinaisesti omaisuuserien takaus, vaan takaus Dexian (myyntisopimuksen mukaiseen omaan takaukseen perustuville) velvollisuuksille FSAM:ää kohtaan: Belgian ja Ranskan valtion takausta käytetään vasta, jos Dexia ei noudata velvollisuuttaan lunastaa kyseiset omaisuuserät FSAM:ltä myyntisopimuksen realisoituessa; näin ollen FSA-toimenpide ei aiheuta omaisuuserien siirtoa eikä automaattisesti luovutusta, |
| --- | --- | --- |

(110)

Asianomaiset jäsenvaltiot väittävät ensinnäkin, ettei FSA-toimenpide kuulu niiden mielestä arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla annetun komission tiedonannon soveltamisalaan (26), jäljempänä ’arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva tiedonanto’, seuraavista syistä:

—

FSA-toimenpide ei ole varsinaisesti omaisuuserien takaus, vaan takaus Dexian (myyntisopimuksen mukaiseen omaan takaukseen perustuville) velvollisuuksille FSAM:ää kohtaan: Belgian ja Ranskan valtion takausta käytetään vasta, jos Dexia ei noudata velvollisuuttaan lunastaa kyseiset omaisuuserät FSAM:ltä myyntisopimuksen realisoituessa; näin ollen FSA-toimenpide ei aiheuta omaisuuserien siirtoa eikä automaattisesti luovutusta,

| — | toimenpiteen tarkoituksena ei ole taata FSAM:n salkkua Dexian eduksi vaan mahdollistaa hätätilanteessa suoritettu luovutus, joka on tarpeen Dexian rakenneuudistuksen vuoksi, |
| --- | --- |

—

toimenpiteen tarkoituksena ei ole taata FSAM:n salkkua Dexian eduksi vaan mahdollistaa hätätilanteessa suoritettu luovutus, joka on tarpeen Dexian rakenneuudistuksen vuoksi,

| — | luovutusoperaatio toteutettiin avoimen ja läpinäkyvän menettelyn päätteeksi, jonka perusteella olisi yksityistämistapauksia seuraten pääteltävä, ettei siihen sisälly valtiontukea, |
| --- | --- |

—

luovutusoperaatio toteutettiin avoimen ja läpinäkyvän menettelyn päätteeksi, jonka perusteella olisi yksityistämistapauksia seuraten pääteltävä, ettei siihen sisälly valtiontukea,

| — | ei voida vaatia, että toimenpide, joka on ilmoitettu ennen arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon hyväksymistä (25 päivänä helmikuuta 2009) ja julistettu sisämarkkinoille soveltuvaksi valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (27) 16 kohdan nojalla, olisi myös arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukainen. |
| --- | --- |

—

ei voida vaatia, että toimenpide, joka on ilmoitettu ennen arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon hyväksymistä (25 päivänä helmikuuta 2009) ja julistettu sisämarkkinoille soveltuvaksi valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (27) 16 kohdan nojalla, olisi myös arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukainen.

| (111) | Lisäksi asianomaiset jäsenvaltiot korostavat, että vaikka FSA-toimenpidettä olisikin arvioitava arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon perusteella, komissiolla on käytettävissään kaikki tiedot, joiden perusteella se voi todeta toimenpiteen soveltuvaksi sisämarkkinoille muun muassa sillä perusteella, että






  — | kustannusten jako on arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukainen muun muassa siksi, että Dexian ensisijainen riski, joka on yli 36 prosenttia takauksen kattamien omaisuuserien nimellismäärästä, on huomattavasti suurempi kuin kyseisessä tiedonannossa vahvistettu 10 prosentin vähimmäisraja; lisäksi silloin, kun Belgian ja Ranskan valtion takausta käytetään ensisijaisen riskin ylittävien tappioiden yhteydessä, Dexia antaa valtioille korvaukseksi oman pääoman ehtoisia arvopapereita, joiden liikkeeseenlasku alentaa konsernin muiden osakkeenomistajien omistusosuutta, |
| --- | --- | --- |

(111)

Lisäksi asianomaiset jäsenvaltiot korostavat, että vaikka FSA-toimenpidettä olisikin arvioitava arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon perusteella, komissiolla on käytettävissään kaikki tiedot, joiden perusteella se voi todeta toimenpiteen soveltuvaksi sisämarkkinoille muun muassa sillä perusteella, että

—

kustannusten jako on arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukainen muun muassa siksi, että Dexian ensisijainen riski, joka on yli 36 prosenttia takauksen kattamien omaisuuserien nimellismäärästä, on huomattavasti suurempi kuin kyseisessä tiedonannossa vahvistettu 10 prosentin vähimmäisraja; lisäksi silloin, kun Belgian ja Ranskan valtion takausta käytetään ensisijaisen riskin ylittävien tappioiden yhteydessä, Dexia antaa valtioille korvaukseksi oman pääoman ehtoisia arvopapereita, joiden liikkeeseenlasku alentaa konsernin muiden osakkeenomistajien omistusosuutta,

| — | toimenpiteestä maksetaan markkinahintainen palkkio, jonka suuruus on Dexian viiden vuoden luottoriskinvaihtosopimusten keskiarvo (1 päivästä tammikuuta 200731 päivään elokuuta 2008) lisättynä 70 peruspisteellä eli 113 peruspistettä; asianomaiset jäsenvaltiot korostavat tältä osin, että palkkiota on lisätty 21 peruspisteellä suhteessa komissiolle alun perin ilmoitettuun määrään, |
| --- | --- |

—

toimenpiteestä maksetaan markkinahintainen palkkio, jonka suuruus on Dexian viiden vuoden luottoriskinvaihtosopimusten keskiarvo (1 päivästä tammikuuta 200731 päivään elokuuta 2008) lisättynä 70 peruspisteellä eli 113 peruspistettä; asianomaiset jäsenvaltiot korostavat tältä osin, että palkkiota on lisätty 21 peruspisteellä suhteessa komissiolle alun perin ilmoitettuun määrään,

| — | toimenpiteen kattamiin omaisuuseriin liittyvä taloudellinen tappio, jota riippumattomat osapuolet ovat arvioineet kansallisten valvontaviranomaisten hyväksymien menetelmien mukaisesti, jää kokonaan Dexian vastattavaksi, koska suurin mahdollinen tappio on pienempi kuin Dexian ensisijainen riski, kuten edellä todettiin. |
| --- | --- |

—

toimenpiteen kattamiin omaisuuseriin liittyvä taloudellinen tappio, jota riippumattomat osapuolet ovat arvioineet kansallisten valvontaviranomaisten hyväksymien menetelmien mukaisesti, jää kokonaan Dexian vastattavaksi, koska suurin mahdollinen tappio on pienempi kuin Dexian ensisijainen riski, kuten edellä todettiin.

| (112) | Näin asianomaiset jäsenvaltiot katsovat, että FSA-toimenpide soveltuu sisämarkkinoille ja että toimenpiteen sisältämä valtiontuen määrä on nolla. |
| --- | --- |

(112)

Näin asianomaiset jäsenvaltiot katsovat, että FSA-toimenpide soveltuu sisämarkkinoille ja että toimenpiteen sisältämä valtiontuen määrä on nolla.

7.2.2.2   
  Alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma

| (113) | Asianomaiset jäsenvaltiot eivät yhdy komission esittämiin epäilyksiin alkuperäisen, komissiolle helmikuussa 2009 ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman mahdollisuuksista palauttaa pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus, estää liiallinen kilpailun vääristyminen ja varmistaa rakenneuudistuksen kustannusten oikeudenmukainen jakautuminen. |
| --- | --- |

(113)

Asianomaiset jäsenvaltiot eivät yhdy komission esittämiin epäilyksiin alkuperäisen, komissiolle helmikuussa 2009 ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman mahdollisuuksista palauttaa pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus, estää liiallinen kilpailun vääristyminen ja varmistaa rakenneuudistuksen kustannusten oikeudenmukainen jakautuminen.

| (114) | Huomautuksissaan asianomaiset jäsenvaltiot katsovat, että komissiolle ilmoitettujen toimenpiteiden avulla pystytään varmistamaan Dexian pitkän aikavälin elinkelpoisuus, koska






  — | Dexian vuodeksi 2010 suunniteltu joukkolainasalkun supistus nousee [15–30] miljardiin euroon (josta luovutusten osuus on [...] miljardia euroa), mikä on sama määrä kuin vuonna 2011 ja Dexian viimeaikaisten kokemusten perusteella realistinen ja pikemminkin varovainen arvio, |
| --- | --- | --- |

(114)

Huomautuksissaan asianomaiset jäsenvaltiot katsovat, että komissiolle ilmoitettujen toimenpiteiden avulla pystytään varmistamaan Dexian pitkän aikavälin elinkelpoisuus, koska

—

Dexian vuodeksi 2010 suunniteltu joukkolainasalkun supistus nousee [15–30] miljardiin euroon (josta luovutusten osuus on [...] miljardia euroa), mikä on sama määrä kuin vuonna 2011 ja Dexian viimeaikaisten kokemusten perusteella realistinen ja pikemminkin varovainen arvio,

| — | maksuvalmiuden palauttamisskenaario, jonka tarkoituksena on muun muassa vähentää Dexian lyhytkestoista rahoitustarvetta 100 miljardilla eurolla vuoden 2010 lopussa, on realistinen, varsinkin joukkolainamarkkinoiden ja kiinnelainamarkkinoiden rahoitusehtojen palautumisen vuoksi, |
| --- | --- |

—

maksuvalmiuden palauttamisskenaario, jonka tarkoituksena on muun muassa vähentää Dexian lyhytkestoista rahoitustarvetta 100 miljardilla eurolla vuoden 2010 lopussa, on realistinen, varsinkin joukkolainamarkkinoiden ja kiinnelainamarkkinoiden rahoitusehtojen palautumisen vuoksi,

| — | Dexian rakenneuudistussuunnitelmassa huomioidut makrotaloudelliset olettamat ovat hyvin varovaisia, |
| --- | --- |

—

Dexian rakenneuudistussuunnitelmassa huomioidut makrotaloudelliset olettamat ovat hyvin varovaisia,

| — | komission mainitsemat epävarmuustekijät, jotka liittyvät paikallisyhteisöjen rahoitusmarkkinoiden tulevaan kehitykseen, vaikuttavat Dexian toimintaan vain vähän, koska markkinat eivät ole kovin herkät makrotaloudellisille olosuhteille, ja toisaalta paikallisyhteisöjen uuslainoituksen lasku vaikuttaa marginaalisesti Dexian tuloihin. |
| --- | --- |

—

komission mainitsemat epävarmuustekijät, jotka liittyvät paikallisyhteisöjen rahoitusmarkkinoiden tulevaan kehitykseen, vaikuttavat Dexian toimintaan vain vähän, koska markkinat eivät ole kovin herkät makrotaloudellisille olosuhteille, ja toisaalta paikallisyhteisöjen uuslainoituksen lasku vaikuttaa marginaalisesti Dexian tuloihin.

| (115) | Lisäksi asianomaiset jäsenvaltiot korostavat, että kaikki helmikuussa 2009 ilmoitetut rakenneuudistustoimenpiteet kohdistuvat kannattaviin toimintoihin, olipa kyseessä PWB-toiminta tai RCB-toiminnan alan supistus. Tämän vuoksi kaikki ehdotetut toimenpiteet on otettava huomioon arvioitaessa toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vähentää kilpailun liiallista vääristymistä. |
| --- | --- |

(115)

Lisäksi asianomaiset jäsenvaltiot korostavat, että kaikki helmikuussa 2009 ilmoitetut rakenneuudistustoimenpiteet kohdistuvat kannattaviin toimintoihin, olipa kyseessä PWB-toiminta tai RCB-toiminnan alan supistus. Tämän vuoksi kaikki ehdotetut toimenpiteet on otettava huomioon arvioitaessa toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vähentää kilpailun liiallista vääristymistä.

| (116) | Asianomaiset jäsenvaltiot katsovat, että komission 13 päivänä maaliskuuta 2009 antamassa päätöksessä arvioitu tuen määrä on virheellinen, sillä siinä on laskettu yhteen virheellisiä ja luonteeltaan erilaisia määriä ja näin on päästy [170–210] miljardin euron suuruusluokkaa olevaan tuen kokonaismäärään. Tämä määrä, jonka suhteen rakenneuudistuksen kustannusten jakautumista Dexian ja asianomaisten jäsenvaltioiden kesken on arvioitava, oletetaan siis liian suureksi. Sitä vastoin Dexian osallistuminen rakenneuudistuksen kustannuksiin on asianomaisten jäsenvaltioiden mukaan aliarvioitu, koska siinä ei ole otettu huomioon Dexian ja asianomaisten jäsenvaltioiden rakenneuudistussuunnitelmassa suunnittelemaa uuslainoituksen vähennystä, joka on otettava huomioon Dexian omana osuutena rakenneuudistuskustannuksista. |
| --- | --- |

(116)

Asianomaiset jäsenvaltiot katsovat, että komission 13 päivänä maaliskuuta 2009 antamassa päätöksessä arvioitu tuen määrä on virheellinen, sillä siinä on laskettu yhteen virheellisiä ja luonteeltaan erilaisia määriä ja näin on päästy [170–210] miljardin euron suuruusluokkaa olevaan tuen kokonaismäärään. Tämä määrä, jonka suhteen rakenneuudistuksen kustannusten jakautumista Dexian ja asianomaisten jäsenvaltioiden kesken on arvioitava, oletetaan siis liian suureksi. Sitä vastoin Dexian osallistuminen rakenneuudistuksen kustannuksiin on asianomaisten jäsenvaltioiden mukaan aliarvioitu, koska siinä ei ole otettu huomioon Dexian ja asianomaisten jäsenvaltioiden rakenneuudistussuunnitelmassa suunnittelemaa uuslainoituksen vähennystä, joka on otettava huomioon Dexian omana osuutena rakenneuudistuskustannuksista.

| (117) | Asianomaiset jäsenvaltiot siis tukevat komission päätöstä FSA-toimenpiteen lopullisesta hyväksymisestä, jotta FSA voidaan luovuttaa Assured Guarantylle. Tämä luovutus on olennainen osa konsernin elinkelpoisuuden palauttamista ja sen riskiprofiilin alentamista. Sitä vastoin jäsenvaltiot katsovat, että komission muista toimenpiteistä esittämät epäilykset ovat perusteettomia. |
| --- | --- |

(117)

Asianomaiset jäsenvaltiot siis tukevat komission päätöstä FSA-toimenpiteen lopullisesta hyväksymisestä, jotta FSA voidaan luovuttaa Assured Guarantylle. Tämä luovutus on olennainen osa konsernin elinkelpoisuuden palauttamista ja sen riskiprofiilin alentamista. Sitä vastoin jäsenvaltiot katsovat, että komission muista toimenpiteistä esittämät epäilykset ovat perusteettomia.

7.3   JÄSENVALTIOIDEN HUOMAUTUKSET RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMASTA

| (118) | Komissiolle helmikuussa 2009 ilmoitetun alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman pohjalta esitettyjen ja yllä käsiteltyjen huomautusten lisäksi asianomaiset jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle huomautuksensa täydentävistä rakenneuudistustoimenpiteistä, jotka ilmoitettiin komissiolle 9 päivänä helmikuuta 2010. |
| --- | --- |

(118)

Komissiolle helmikuussa 2009 ilmoitetun alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman pohjalta esitettyjen ja yllä käsiteltyjen huomautusten lisäksi asianomaiset jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle huomautuksensa täydentävistä rakenneuudistustoimenpiteistä, jotka ilmoitettiin komissiolle 9 päivänä helmikuuta 2010.

| (119) | Tältä osin asianomaiset jäsenvaltiot katsovat, että rakenneuudistussuunnitelma mahdollistaisi konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden vahvistamisen, sillä se antaisi Dexialle tilaisuuden nopeuttaa jälleenrahoituksen takausjärjestelmästä luopumista, ja että se olisi vastaus komission 13 päivänä maaliskuuta 2009 ja 30 päivänä lokakuuta 2009 antamissa päätöksissä mainittuihin muihin huolenaiheisiin. Kaikki helmikuusta 2009 helmikuuhun 2010 ilmoitetut rakenneuudistustoimenpiteet muodostavat jäsenvaltioiden mielestä kokonaisuutena rakenneuudistukseen ja mahdollisten kilpailun vääristymien korjaamiseen tähtäävän hankkeen, joka täyttää komission päätöksissään sekä asianomaisten jäsenvaltioiden edustajien ja Dexian edustajien tapaamisissa esittämät vaatimukset. |
| --- | --- |

(119)

Tältä osin asianomaiset jäsenvaltiot katsovat, että rakenneuudistussuunnitelma mahdollistaisi konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden vahvistamisen, sillä se antaisi Dexialle tilaisuuden nopeuttaa jälleenrahoituksen takausjärjestelmästä luopumista, ja että se olisi vastaus komission 13 päivänä maaliskuuta 2009 ja 30 päivänä lokakuuta 2009 antamissa päätöksissä mainittuihin muihin huolenaiheisiin. Kaikki helmikuusta 2009 helmikuuhun 2010 ilmoitetut rakenneuudistustoimenpiteet muodostavat jäsenvaltioiden mielestä kokonaisuutena rakenneuudistukseen ja mahdollisten kilpailun vääristymien korjaamiseen tähtäävän hankkeen, joka täyttää komission päätöksissään sekä asianomaisten jäsenvaltioiden edustajien ja Dexian edustajien tapaamisissa esittämät vaatimukset.

| (120) | Asianomaiset jäsenvaltiot toteavat myös, että rakenneuudistussuunnitelman arvioimiseksi komission on otettava huomioon Dexian tilanteeseen liittyvät erot verrattuina muihin rahoituslaitoksiin, joiden rakenneuudistussuunnitelmat komissio on hyväksynyt viime kuukausien aikana. Muista laitoksista erityisesti poiketen






  — | Dexian toiminta on jo muuttunut kannattavaksi, sillä sen nettotulos on ollut positiivinen vuoden 2009 ensimmäiseltä neljännekseltä alkaen ja seuraavillakin neljänneksillä, |
| --- | --- | --- |

(120)

Asianomaiset jäsenvaltiot toteavat myös, että rakenneuudistussuunnitelman arvioimiseksi komission on otettava huomioon Dexian tilanteeseen liittyvät erot verrattuina muihin rahoituslaitoksiin, joiden rakenneuudistussuunnitelmat komissio on hyväksynyt viime kuukausien aikana. Muista laitoksista erityisesti poiketen

—

Dexian toiminta on jo muuttunut kannattavaksi, sillä sen nettotulos on ollut positiivinen vuoden 2009 ensimmäiseltä neljännekseltä alkaen ja seuraavillakin neljänneksillä,

| — | Dexian pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen tähtäävän suunnitelman toteutus on jo pitkällä, erityisesti siksi, että FSA on luovutettu ja tavoite lyhytaikaisen rahoitustarpeen vähentämisestä 100 miljardilla eurolla on jo saavutettu 75-prosenttisesti vuoden 2009 kolmannella neljänneksellä, |
| --- | --- |

—

Dexian pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen tähtäävän suunnitelman toteutus on jo pitkällä, erityisesti siksi, että FSA on luovutettu ja tavoite lyhytaikaisen rahoitustarpeen vähentämisestä 100 miljardilla eurolla on jo saavutettu 75-prosenttisesti vuoden 2009 kolmannella neljänneksellä,

| — | Dexian ydintoimintojen (PWB ja RCB) sisäiset riskiprofiilit ovat erittäin matalat. Markkinataloussijoittajan odottamassa palkkiossa otetaan huomioon tämä eriyttämistekijä, jolloin hyväksytään muita, riskiltään suurempia rahoituslaitoksia pienempi oman pääoman tuotto (ROE), |
| --- | --- |

—

Dexian ydintoimintojen (PWB ja RCB) sisäiset riskiprofiilit ovat erittäin matalat. Markkinataloussijoittajan odottamassa palkkiossa otetaan huomioon tämä eriyttämistekijä, jolloin hyväksytään muita, riskiltään suurempia rahoituslaitoksia pienempi oman pääoman tuotto (ROE),

| — | Dexia on maksanut ja maksaa edelleen asianomaisille jäsenvaltioille palkkioksi myönnetystä tuesta merkittävää korvausta, jonka taso ylittää tietyissä tapauksissa (muun muassa FSA:n FP-omaisuuserien takauksessa) komission suuntaviivoissa säädetyn tason. |
| --- | --- |

—

Dexia on maksanut ja maksaa edelleen asianomaisille jäsenvaltioille palkkioksi myönnetystä tuesta merkittävää korvausta, jonka taso ylittää tietyissä tapauksissa (muun muassa FSA:n FP-omaisuuserien takauksessa) komission suuntaviivoissa säädetyn tason.

VIII   ARVIOINTI TUESTA

8.1   TUEN OLEMASSAOLO

| (121) | Komission on arvioitava, ovatko kyseiset toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kyseisessä artiklassa määrätään seuraavaa: ”Jollei perustamissopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.” Komission on siis tutkittava kunkin toimenpiteen kohdalla, täyttyvätkö SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa mainitut kumulatiiviset perusteet. |
| --- | --- |

(121)

Komission on arvioitava, ovatko kyseiset toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kyseisessä artiklassa määrätään seuraavaa: ”Jollei perustamissopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.” Komission on siis tutkittava kunkin toimenpiteen kohdalla, täyttyvätkö SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa mainitut kumulatiiviset perusteet.

8.1.1   PÄÄOMAN KOROTUS

| (122) | Pääoman korotukseen liittyvän valtiontuen osalta komissio viittaa 13 päivänä maaliskuuta 2009 antamaansa päätökseen, jossa se osoitti, että Belgian valtion ja alueiden sekä Ranskan ja Luxemburgin valtioiden väliintulot ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio katsoo lisäksi, että näissä erityisolosuhteissa CDC:n ja Holding Communalin menettelyt on niin ikään katsottava valtiosta johtuviksi. |
| --- | --- |

(122)

Pääoman korotukseen liittyvän valtiontuen osalta komissio viittaa 13 päivänä maaliskuuta 2009 antamaansa päätökseen, jossa se osoitti, että Belgian valtion ja alueiden sekä Ranskan ja Luxemburgin valtioiden väliintulot ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio katsoo lisäksi, että näissä erityisolosuhteissa CDC:n ja Holding Communalin menettelyt on niin ikään katsottava valtiosta johtuviksi.

| (123) | Oikeuskäytännön mukaan pelkästään se, että talouden toimija on valtion valvonnassa, ei riitä osoittamaan, että sen toteuttamat toimenpiteet johtuvat valtiosta (28). Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ilmenee toisaalta myös, että koska komission on CDC:n ja Holding Communalin ja toisaalta niiden valtion välisten erityisten suhteiden vuoksi erittäin vaikea osoittaa, että tässä nimenomaisessa tapauksessa päätös Dexian pääomarakenteen vahvistamisesta on tosiasiassa tehty julkisviranomaisten ohjeistamana, näiden toimenpiteiden katsominen valtiosta johtuviksi voidaan päätellä toimenpiteiden tapahtumisolosuhteille ominaisten indikaattoreiden perusteella (29). |
| --- | --- |

(123)

Oikeuskäytännön mukaan pelkästään se, että talouden toimija on valtion valvonnassa, ei riitä osoittamaan, että sen toteuttamat toimenpiteet johtuvat valtiosta (28). Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ilmenee toisaalta myös, että koska komission on CDC:n ja Holding Communalin ja toisaalta niiden valtion välisten erityisten suhteiden vuoksi erittäin vaikea osoittaa, että tässä nimenomaisessa tapauksessa päätös Dexian pääomarakenteen vahvistamisesta on tosiasiassa tehty julkisviranomaisten ohjeistamana, näiden toimenpiteiden katsominen valtiosta johtuviksi voidaan päätellä toimenpiteiden tapahtumisolosuhteille ominaisten indikaattoreiden perusteella (29).

| (124) | Indikaattoreina voivat olla ”julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema, se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai yksityisoikeudellisia yhtiöoikeutta koskevia säännöksiä, viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset”, ja niiden perusteella julkisen yrityksen toteuttaman tukitoimenpiteen voidaan päätellä johtuvan valtiosta (30). |
| --- | --- |

(124)

Indikaattoreina voivat olla ”julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema, se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai yksityisoikeudellisia yhtiöoikeutta koskevia säännöksiä, viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset”, ja niiden perusteella julkisen yrityksen toteuttaman tukitoimenpiteen voidaan päätellä johtuvan valtiosta (30).

| (125) | Tässä nimenomaisessa tapauksessa on todettava seuraavaa:






  — | CDC on julkinen laitos, joka on 28 päivänä huhtikuuta 1816 annetussa Ranskan finanssilaissa asetettu lainsäätäjäviranomaisen valvonnan ja takauksen piiriin. Se harjoittaa yleishyödyllistä toimintaa (muun muassa julkisen palvelun laitosten rahoitusta), sitä hallitaan lakien ja asetusten mukaisesti ja sen pääjohtajan ja keskeiset johtoryhmän jäsenet nimittävät Ranskan tasavallan presidentti ja Ranskan hallitus (31). Tapahtumien aikaan CDC ei yleislainsäädännöstä poiketen ollut pankkivaliokunnan valvonnan eikä Ranskan valtion osakkuuksia hoitavan viraston alainen eikä yhteisöverotuksen piirissä, vaan se maksoi valtionkassaan ”vapaaehtoisen rahoitusosuuden”. |
| --- | --- | --- |

(125)

Tässä nimenomaisessa tapauksessa on todettava seuraavaa:

—

CDC on julkinen laitos, joka on 28 päivänä huhtikuuta 1816 annetussa Ranskan finanssilaissa asetettu lainsäätäjäviranomaisen valvonnan ja takauksen piiriin. Se harjoittaa yleishyödyllistä toimintaa (muun muassa julkisen palvelun laitosten rahoitusta), sitä hallitaan lakien ja asetusten mukaisesti ja sen pääjohtajan ja keskeiset johtoryhmän jäsenet nimittävät Ranskan tasavallan presidentti ja Ranskan hallitus (31). Tapahtumien aikaan CDC ei yleislainsäädännöstä poiketen ollut pankkivaliokunnan valvonnan eikä Ranskan valtion osakkuuksia hoitavan viraston alainen eikä yhteisöverotuksen piirissä, vaan se maksoi valtionkassaan ”vapaaehtoisen rahoitusosuuden”.

| — | Holding communalin osakkeenomistajina ovat puolestaan 599 Belgian kuntaa ja maakuntaa, ja se toimii paikallisyhteisöjen rahoituksen keskeisenä välittäjänä. Kaikki sen johtokunnan jäsenet ovat kunnanhallituksen jäseniä, pormestareita tai varapormestareita. Holding communalin yhtiöjärjestyksessä todetaan, että se toimii valtiovarain- ja sisäministeriöiden valvonnassa laissa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Tältä osin on aiheellista huomauttaa, että kahdella hallituskomissaarilla (jotka edustavat valtiovarainministeriötä ja sisäministeriötä) on valtuudet vastustaa Holding communalin johtokunnan päätöstä. Oikeuskäytännön mukaan (32) veto-oikeuden tai valtion hyväksyntävallan olemassaolo on osoitus siitä, että oikeushenkilön menettely katsotaan valtiosta johtuvaksi, mikä koskee tässä nimenomaisessa tapauksessa juuri Holding communalia. |
| --- | --- |

—

Holding communalin osakkeenomistajina ovat puolestaan 599 Belgian kuntaa ja maakuntaa, ja se toimii paikallisyhteisöjen rahoituksen keskeisenä välittäjänä. Kaikki sen johtokunnan jäsenet ovat kunnanhallituksen jäseniä, pormestareita tai varapormestareita. Holding communalin yhtiöjärjestyksessä todetaan, että se toimii valtiovarain- ja sisäministeriöiden valvonnassa laissa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Tältä osin on aiheellista huomauttaa, että kahdella hallituskomissaarilla (jotka edustavat valtiovarainministeriötä ja sisäministeriötä) on valtuudet vastustaa Holding communalin johtokunnan päätöstä. Oikeuskäytännön mukaan (32) veto-oikeuden tai valtion hyväksyntävallan olemassaolo on osoitus siitä, että oikeushenkilön menettely katsotaan valtiosta johtuvaksi, mikä koskee tässä nimenomaisessa tapauksessa juuri Holding communalia.

Toisaalta on todettava, että tässä asiassa CDC:n ja Holding communalin pääomarakenteen vahvistaminen tapahtui valtioiden samaan aikaan toteuttamien muiden toimenpiteiden kanssa (valtioiden ja alueiden suoraan toteuttama pääoman korotus, valtiontakaus, FSA-toimenpide, Belgian valtion takaama maksuvalmiustuki). Nämä pääomarakenteen vahvistukset liittyvät muiden toimenpiteiden ohella johdonmukaiseen kokonaisvaltaiseen kokonaisuuteen, joiden tarkoituksena oli pelastaa Dexia syyskuun 2009 lopulla.

Näiden väliintulojen samanaikaisuus suhteessa edellä mainittuihin seikkoihin osoittaa varsin todennäköisesti, että julkisviranomaiset ovat osallistuneet CDC:n ja Holding Communalin päätöksiin osallistua Dexian pääoman korotukseen. Näistä syistä on katsottava, että CDC:n ja Holding Communalin suostuminen pääomarakenteen vahvistamiseen johtuu asianomaisista jäsenvaltioista.

| (126) | Komissio katsoo, että ”perinteisten” osakkeenomistajien suorittama pääomarakenteen vahvistaminen ei täytä oikeuskäytännössä mainittua oletusta markkinataloudessa toimivasta yksityisoikeudellisesta sijoittajasta. Niiden Dexian osakkeenomistajien osallistuminen Dexian pääomarakenteen vahvistamiseen, joiden menettely ei johdu valtiosta, oli rajattu 12,4 prosenttiin pääoman koko korotuksesta. Tämä ei riitä osoittamaan, että perinteiset osakkeenomistajat toimivat yksityisten markkinataloussijoittajien tavoin. Markkinataloussijoittajan periaate on voimassa vain tavanomaisissa markkinaedellytyksissä (33). Perinteiset osakkeenomistajat toimivat Dexian pelastamiseksi rahoituskriisin dramaattisimmalla hetkellä eli tavanomaisesta poikkeavissa markkinaedellytyksissä. Lisäksi ”perinteisten” osakkeenomistajien toiminta liittyi toimenpidekokonaisuuteen, jonka tarkoituksena oli pelastaa vakaviin vaikeuksiin joutunut Dexia, jolla on koko järjestelmään vaikuttava merkitys näiden kolmen jäsenvaltion talouden kannalta. On kuitenkin huomattava, että julkiset talous- ja sosiaalipoliittiset seikat on erotettava markkinataloussijoittajan periaatetta arvioitaessa (34). Täyttääkseen markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan kriteerin sijoituksen uskottavuuden tukena on oltava ennalta laadittu liiketoimintasuunnitelma ja sen on oltava mieluiten riippumattomien tilintarkastajien vahvistama ja perustuttava kriisisimulaatioihin (ns. stressitestiin) (35). |
| --- | --- |

(126)

Komissio katsoo, että ”perinteisten” osakkeenomistajien suorittama pääomarakenteen vahvistaminen ei täytä oikeuskäytännössä mainittua oletusta markkinataloudessa toimivasta yksityisoikeudellisesta sijoittajasta. Niiden Dexian osakkeenomistajien osallistuminen Dexian pääomarakenteen vahvistamiseen, joiden menettely ei johdu valtiosta, oli rajattu 12,4 prosenttiin pääoman koko korotuksesta. Tämä ei riitä osoittamaan, että perinteiset osakkeenomistajat toimivat yksityisten markkinataloussijoittajien tavoin. Markkinataloussijoittajan periaate on voimassa vain tavanomaisissa markkinaedellytyksissä (33). Perinteiset osakkeenomistajat toimivat Dexian pelastamiseksi rahoituskriisin dramaattisimmalla hetkellä eli tavanomaisesta poikkeavissa markkinaedellytyksissä. Lisäksi ”perinteisten” osakkeenomistajien toiminta liittyi toimenpidekokonaisuuteen, jonka tarkoituksena oli pelastaa vakaviin vaikeuksiin joutunut Dexia, jolla on koko järjestelmään vaikuttava merkitys näiden kolmen jäsenvaltion talouden kannalta. On kuitenkin huomattava, että julkiset talous- ja sosiaalipoliittiset seikat on erotettava markkinataloussijoittajan periaatetta arvioitaessa (34). Täyttääkseen markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan kriteerin sijoituksen uskottavuuden tukena on oltava ennalta laadittu liiketoimintasuunnitelma ja sen on oltava mieluiten riippumattomien tilintarkastajien vahvistama ja perustuttava kriisisimulaatioihin (ns. stressitestiin) (35).

| (127) | Silloinkin kun julkinen sijoittaja toimii omistajana (kuten perinteiset osakkeenomistajat, joiden menettely johtuu valtiosta, eli CDC ja Holding Communal), on aiheellista tarkistaa – markkinataloudessa toimivaan yksityiseen sijoittajaan verrattaessa – että sijoittaja toimii viisaana sijoittajana, joka ei ota suurempia riskejä kuin yksityinen markkinataloussijoittaja (36). Sijoittajan perinteisyys ei siis riitä perusteluksi sille, että markkinataloussijoittajan periaatetta olisi sovellettava ”joustavammin”. |
| --- | --- |

(127)

Silloinkin kun julkinen sijoittaja toimii omistajana (kuten perinteiset osakkeenomistajat, joiden menettely johtuu valtiosta, eli CDC ja Holding Communal), on aiheellista tarkistaa – markkinataloudessa toimivaan yksityiseen sijoittajaan verrattaessa – että sijoittaja toimii viisaana sijoittajana, joka ei ota suurempia riskejä kuin yksityinen markkinataloussijoittaja (36). Sijoittajan perinteisyys ei siis riitä perusteluksi sille, että markkinataloussijoittajan periaatetta olisi sovellettava ”joustavammin”.

| (128) | Komissio katsoo, että asianomaisista jäsenvaltioista johtuvaksi katsottava pääoman korotus on valikoiva, koska se koskee vain yhtä yritystä eli Dexia-konsernia. Kun otetaan huomioon Dexian koko, sen merkittävyys Belgian, Ranskan ja Luxemburgin markkinoilla ja se, että ilman väliintuloa konserni olisi voinut joutua maksukyvyttömäksi, mikä olisi vaikuttanut pankkimarkkinoiden rakenteeseen huomattavasti kolmessa maassa, komissio katsoo, että kyseiset toimenpiteet vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(128)

Komissio katsoo, että asianomaisista jäsenvaltioista johtuvaksi katsottava pääoman korotus on valikoiva, koska se koskee vain yhtä yritystä eli Dexia-konsernia. Kun otetaan huomioon Dexian koko, sen merkittävyys Belgian, Ranskan ja Luxemburgin markkinoilla ja se, että ilman väliintuloa konserni olisi voinut joutua maksukyvyttömäksi, mikä olisi vaikuttanut pankkimarkkinoiden rakenteeseen huomattavasti kolmessa maassa, komissio katsoo, että kyseiset toimenpiteet vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (129) | Tämän perusteella komissio katsoo, että CDC:n ja Holding Communalin suorittama pääoman korotus ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Dexian hyväksi. |
| --- | --- |

(129)

Tämän perusteella komissio katsoo, että CDC:n ja Holding Communalin suorittama pääoman korotus ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Dexian hyväksi.

| (130) | Toisaalta komissio arvioi, että Dexian käyttöön annetut resurssit, jotka perustuvat Ethiasin (joka ei ollut kansallistettu pääoman korotuksen aikaan), Arcofinin (jonka pääoman enemmistö on yksityisten osakkeenomistajien hallussa) ja CNP Assurancen (jonka pääoman enemmistö kuuluu yksityisille osakkeenomistajille eli Banque Populaire Caisses d’Épargne -konsernille ja vapaasti vaihdettavan pääoman haltijoille) menettelyihin, eivät ole valtion varoja. |
| --- | --- |

(130)

Toisaalta komissio arvioi, että Dexian käyttöön annetut resurssit, jotka perustuvat Ethiasin (joka ei ollut kansallistettu pääoman korotuksen aikaan), Arcofinin (jonka pääoman enemmistö on yksityisten osakkeenomistajien hallussa) ja CNP Assurancen (jonka pääoman enemmistö kuuluu yksityisille osakkeenomistajille eli Banque Populaire Caisses d’Épargne -konsernille ja vapaasti vaihdettavan pääoman haltijoille) menettelyihin, eivät ole valtion varoja.

8.1.2   VALTIOIDEN TAKAUS

| (131) | Komissio vahvisti takauksen olevan valtiontukea 19 päivänä marraskuuta 2008 antamassaan päätöksessä (johdanto-osan 24–27 kappale) ja 30 päivänä lokakuuta 2009 antamassaan päätöksessä (johdanto-osan 13 kappale). Tältä osin komissio katsoo, että kyseisissä päätöksissä esitetty päättely on edelleen pätevä ja että toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(131)

Komissio vahvisti takauksen olevan valtiontukea 19 päivänä marraskuuta 2008 antamassaan päätöksessä (johdanto-osan 24–27 kappale) ja 30 päivänä lokakuuta 2009 antamassaan päätöksessä (johdanto-osan 13 kappale). Tältä osin komissio katsoo, että kyseisissä päätöksissä esitetty päättely on edelleen pätevä ja että toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea.

8.1.3   MAKSUVALMIUSTUKI

| (132) | Selvittäessään, liittyykö maksuvalmiustukeen valtiontukea, komissio panee merkille Belgian viranomaisten huomautukset maksuvalmiustuesta, jonka BNB on toteuttanut Dexian eduksi. Komissio katsoo kuitenkin, etteivät nämä huomautukset ole omiaan muuttamaan sen päätelmiä maksuvalmiustukeen liittyvästä tuesta, jota on käsitelty 19 päivänä marraskuuta 2008 annetussa päätöksessä. |
| --- | --- |

(132)

Selvittäessään, liittyykö maksuvalmiustukeen valtiontukea, komissio panee merkille Belgian viranomaisten huomautukset maksuvalmiustuesta, jonka BNB on toteuttanut Dexian eduksi. Komissio katsoo kuitenkin, etteivät nämä huomautukset ole omiaan muuttamaan sen päätelmiä maksuvalmiustukeen liittyvästä tuesta, jota on käsitelty 19 päivänä marraskuuta 2008 annetussa päätöksessä.

| (133) | Komissio katsoi valtiontukisääntöjen soveltamisesta maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin annetun komission tiedonannon (37), jäljempänä ’pankkitiedonanto’, 51 kohdassa, että keskuspankin rahoituslaitokselle myöntämät varat eivät ole valtiontukea, kun tietyt ehdot täyttyvät (38). |
| --- | --- |

(133)

Komissio katsoi valtiontukisääntöjen soveltamisesta maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin annetun komission tiedonannon (37), jäljempänä ’pankkitiedonanto’, 51 kohdassa, että keskuspankin rahoituslaitokselle myöntämät varat eivät ole valtiontukea, kun tietyt ehdot täyttyvät (38).

| (134) | Yksi pankkitiedonannossa määritelty edellytys sille, ettei toimenpidettä katsota valtiontueksi, on, ettei ”sille ole annettu valtion vastatakausta”. Tässä tapauksessa komissio on pannut merkille, että BNB:n myöntämillä luotoilla on Belgian valtion takaus (taannehtivin vaikutuksin) rahoitusjärjestelmän vakautta edistävistä toimenpiteistä ja erityisesti rahoitusjärjestelmän vakauttamisen yhteydessä myönnetyille luotoille ja muille toimille annettavan valtion takauksen perustamisesta 15 päivänä lokakuuta 2008 annetun lain nojalla. Koska BNB:n maksuvalmiustuella oli Belgian valtion takaus, tiedonannossa säädetty edellytys ei siis täyttynyt. |
| --- | --- |

(134)

Yksi pankkitiedonannossa määritelty edellytys sille, ettei toimenpidettä katsota valtiontueksi, on, ettei ”sille ole annettu valtion vastatakausta”. Tässä tapauksessa komissio on pannut merkille, että BNB:n myöntämillä luotoilla on Belgian valtion takaus (taannehtivin vaikutuksin) rahoitusjärjestelmän vakautta edistävistä toimenpiteistä ja erityisesti rahoitusjärjestelmän vakauttamisen yhteydessä myönnetyille luotoille ja muille toimille annettavan valtion takauksen perustamisesta 15 päivänä lokakuuta 2008 annetun lain nojalla. Koska BNB:n maksuvalmiustuella oli Belgian valtion takaus, tiedonannossa säädetty edellytys ei siis täyttynyt.

| (135) | Pankkitiedonannossa esitetyt edellytykset, joiden perusteella tuen mahdollisuus voidaan sulkea pois, eivät siis täyty kokonaisuudessaan. Tällöin on tarkasteltava, täyttyvätkö valtiontukea koskevat edellytykset tosiasiallisesti. BNB on Belgian valtion elin, joten sen varat ovat julkisia varoja. Tämä pätee erityisesti nyt tarkasteltavassa tapauksessa, koska vastatakauksen perusteella Belgian valtio vastaa suoraan kaikista tappioista. Lisäksi maksuvalmiustuki on myönnetty valikoivasti Dexialle. Toimenpide suosii valikoivasti Dexiaa, koska siinä Dexialle myönnetään rahoitus, jota pankki ei voi enää saada markkinoilta. Koska Dexia toimii useissa jäsenvaltioissa ja valtaosassa toiminnoistaan kilpailutilanteessa muiden, verrattavissa olevia tukia saamattomien rahoituslaitosten kanssa, tämä etu vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(135)

Pankkitiedonannossa esitetyt edellytykset, joiden perusteella tuen mahdollisuus voidaan sulkea pois, eivät siis täyty kokonaisuudessaan. Tällöin on tarkasteltava, täyttyvätkö valtiontukea koskevat edellytykset tosiasiallisesti. BNB on Belgian valtion elin, joten sen varat ovat julkisia varoja. Tämä pätee erityisesti nyt tarkasteltavassa tapauksessa, koska vastatakauksen perusteella Belgian valtio vastaa suoraan kaikista tappioista. Lisäksi maksuvalmiustuki on myönnetty valikoivasti Dexialle. Toimenpide suosii valikoivasti Dexiaa, koska siinä Dexialle myönnetään rahoitus, jota pankki ei voi enää saada markkinoilta. Koska Dexia toimii useissa jäsenvaltioissa ja valtaosassa toiminnoistaan kilpailutilanteessa muiden, verrattavissa olevia tukia saamattomien rahoituslaitosten kanssa, tämä etu vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (136) | Komissio päättelee, että BNB:n omaan lukuunsa toteuttama maksuvalmiustuki on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(136)

Komissio päättelee, että BNB:n omaan lukuunsa toteuttama maksuvalmiustuki on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

8.1.4   FSA-TOIMENPIDE

| (137) | Komissio vahvisti FSA-toimenpiteen luonteeltaan tueksi 13 päivänä maaliskuuta 2009 antamassaan päätöksessä (johdanto-osan 53–56 kappale) ja katsoo, että asianomaisten jäsenvaltioiden huomautukset eivät ole omiaan kyseenalaistamaan komission päätelmiä. |
| --- | --- |

(137)

Komissio vahvisti FSA-toimenpiteen luonteeltaan tueksi 13 päivänä maaliskuuta 2009 antamassaan päätöksessä (johdanto-osan 53–56 kappale) ja katsoo, että asianomaisten jäsenvaltioiden huomautukset eivät ole omiaan kyseenalaistamaan komission päätelmiä.

| (138) | Komissio päättelee, että FSA-toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(138)

Komissio päättelee, että FSA-toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

8.2   TUEN MÄÄRÄN ARVIOINTI

| (139) | Komissio arvioi alustavasti kyseisiin toimenpiteisiin liittyvän tuen määrää jo 19 päivänä marraskuuta 2008 ja 13 päivänä maaliskuuta 2009 antamissaan päätöksissä. Alustavan arvioinnin ja asianomaisten jäsenvaltioiden 13 päivästä maaliskuuta 2009 alkaen toimittamien täydentävien tietojen perusteella komissio on päätynyt tuen määrään, joka koostuu seuraavista osista: |
| --- | --- |

(139)

Komissio arvioi alustavasti kyseisiin toimenpiteisiin liittyvän tuen määrää jo 19 päivänä marraskuuta 2008 ja 13 päivänä maaliskuuta 2009 antamissaan päätöksissä. Alustavan arvioinnin ja asianomaisten jäsenvaltioiden 13 päivästä maaliskuuta 2009 alkaen toimittamien täydentävien tietojen perusteella komissio on päätynyt tuen määrään, joka koostuu seuraavista osista:

8.2.1   PÄÄOMAN KOROTUS

| (140) | Syyskuun 30 päivänä 2008 ilmoitetun pääomarakenteen vahvistamisen kokonaismäärä oli 6,4 miljardia euroa. Tästä on vähennettävä edellä mainituista syistä Ethiasin, Arcofinin ja CNP Assurancen päättämät pääoman korotukset eli 150 miljoonaa, 350 miljoonaa ja 288 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(140)

Syyskuun 30 päivänä 2008 ilmoitetun pääomarakenteen vahvistamisen kokonaismäärä oli 6,4 miljardia euroa. Tästä on vähennettävä edellä mainituista syistä Ethiasin, Arcofinin ja CNP Assurancen päättämät pääoman korotukset eli 150 miljoonaa, 350 miljoonaa ja 288 miljoonaa euroa.

| (141) | Komissio panee niin ikään merkille, että Dexia on luopunut rakenneuudistussuunnitelmansa puitteissa 376 miljoonan euron arvoisista Dexia BIL:n vaihtovelkakirjoista, jotka Luxemburgin valtion piti merkitä mutta joita se ei missään vaiheessa merkinnyt. Näin ollen tämäkin määrä on vähennettävä pääoman korotukseen liittyvän tuen määrästä. |
| --- | --- |

(141)

Komissio panee niin ikään merkille, että Dexia on luopunut rakenneuudistussuunnitelmansa puitteissa 376 miljoonan euron arvoisista Dexia BIL:n vaihtovelkakirjoista, jotka Luxemburgin valtion piti merkitä mutta joita se ei missään vaiheessa merkinnyt. Näin ollen tämäkin määrä on vähennettävä pääoman korotukseen liittyvän tuen määrästä.

| (142) | Tämän perusteella pääoman korotukseen sisältyvän tuen kokonaismäärä on 5,2 miljardia euroa (39). |
| --- | --- |

(142)

Tämän perusteella pääoman korotukseen sisältyvän tuen kokonaismäärä on 5,2 miljardia euroa (39).

8.2.2   VALTIOIDEN TAKAUS

| (143) | Dexian ja asianomaisten jäsenvaltioiden 9 päivänä lokakuuta 2008 allekirjoittaman takaussopimuksen mukaisesti asianomaisten jäsenvaltioiden takaus kattaa enintään 150 miljardin euron määrän. Määrä alennettiin 100 miljardiin euroon 1 päivänä marraskuuta 2009 voimaan tulleessa takaussopimuksessa. |
| --- | --- |

(143)

Dexian ja asianomaisten jäsenvaltioiden 9 päivänä lokakuuta 2008 allekirjoittaman takaussopimuksen mukaisesti asianomaisten jäsenvaltioiden takaus kattaa enintään 150 miljardin euron määrän. Määrä alennettiin 100 miljardiin euroon 1 päivänä marraskuuta 2009 voimaan tulleessa takaussopimuksessa.

| (144) | Menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen esittämissään huomautuksissa asianomaiset jäsenvaltiot esittivät, että takaukseen liittyvän tuen määrä oli laskettava viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta annetun komission tiedonannon mukaisesti, jäljempänä ’tiedonanto viitekoroista’ (40). Kyseisen tiedonannon mukaan takaukseen liittyvä tuki olisi yhtä suuri kuin takauksen palkkioprosentin ja pankkien välisten markkinoiden viitekoroksi (IBOR) määritellyn viitekoron välinen erotus, johon lisätään 75 peruspistettä. |
| --- | --- |

(144)

Menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen esittämissään huomautuksissa asianomaiset jäsenvaltiot esittivät, että takaukseen liittyvän tuen määrä oli laskettava viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta annetun komission tiedonannon mukaisesti, jäljempänä ’tiedonanto viitekoroista’ (40). Kyseisen tiedonannon mukaan takaukseen liittyvä tuki olisi yhtä suuri kuin takauksen palkkioprosentin ja pankkien välisten markkinoiden viitekoroksi (IBOR) määritellyn viitekoron välinen erotus, johon lisätään 75 peruspistettä.

| (145) | Vastauksena näihin huomautuksiin komissio toteaa, että vaikeuksiin joutuneiden yritysten yhteydessä markkinakorkoihin perustuvien viitekorkojen soveltaminen ei ole merkityksellistä, koska ilman takausta Dexia ei olisi saanut minkäänlaista rahoitusta markkinoilta. Tämän vuoksi komissio katsoo sen käsiteltäväksi toimitettujen rakenneuudistusten yhteydessä noudatetun vakiintuneen käytännön mukaisesti, että takauksessa huomioitava tukiosuus voi olla jopa takauksen tosiasiassa kattamien määrien suuruinen eli 100 miljardia euroa. Tämä vastaa niitä Dexian velkakannan enimmäismääriä, jotka on voitu tosiasiassa kattaa takauksen avulla 1 päivästä marraskuuta 2009 lukien (41). |
| --- | --- |

(145)

Vastauksena näihin huomautuksiin komissio toteaa, että vaikeuksiin joutuneiden yritysten yhteydessä markkinakorkoihin perustuvien viitekorkojen soveltaminen ei ole merkityksellistä, koska ilman takausta Dexia ei olisi saanut minkäänlaista rahoitusta markkinoilta. Tämän vuoksi komissio katsoo sen käsiteltäväksi toimitettujen rakenneuudistusten yhteydessä noudatetun vakiintuneen käytännön mukaisesti, että takauksessa huomioitava tukiosuus voi olla jopa takauksen tosiasiassa kattamien määrien suuruinen eli 100 miljardia euroa. Tämä vastaa niitä Dexian velkakannan enimmäismääriä, jotka on voitu tosiasiassa kattaa takauksen avulla 1 päivästä marraskuuta 2009 lukien (41).

8.2.3   MAKSUVALMIUSTUKI

| (146) | Edellä takauksen suhteen esitetyn päättelyn mukaisesti komissio katsoo, että BNB:n toteuttamalle maksuvalmiustuelle myönnettyyn Belgian valtion takaukseen sisältyvä tuki voi olla jopa takauksen tosiasiassa kattamien määrien suuruinen eli [...] miljardia euroa. Tämä puolestaan vastaa BNB:n vastuulla olevan ja Belgian valtion takaaman maksuvalmiustuen enimmäismäärää, jonka EKP:n neuvosto on hyväksynyt. |
| --- | --- |

(146)

Edellä takauksen suhteen esitetyn päättelyn mukaisesti komissio katsoo, että BNB:n toteuttamalle maksuvalmiustuelle myönnettyyn Belgian valtion takaukseen sisältyvä tuki voi olla jopa takauksen tosiasiassa kattamien määrien suuruinen eli [...] miljardia euroa. Tämä puolestaan vastaa BNB:n vastuulla olevan ja Belgian valtion takaaman maksuvalmiustuen enimmäismäärää, jonka EKP:n neuvosto on hyväksynyt.

8.2.4   FSA-TOIMENPIDE

| (147) | Komissio katsoo arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon (42) mukaisesti, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaan toimenpiteeseen sisältyvän tuen määrää arvioitaessa huomioon otettava määrä on kyseisen salkun luovutushinnan ja markkinahinnan välinen erotus. Komission käytännön mukaan (43) luovutushinta määritellään nimelliseksi jäännösarvoksi vähennettynä toimenpiteen edunsaajana olevan pankin omalla riskillä kokonaan olevalla osalla. |
| --- | --- |

(147)

Komissio katsoo arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon (42) mukaisesti, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaan toimenpiteeseen sisältyvän tuen määrää arvioitaessa huomioon otettava määrä on kyseisen salkun luovutushinnan ja markkinahinnan välinen erotus. Komission käytännön mukaan (43) luovutushinta määritellään nimelliseksi jäännösarvoksi vähennettynä toimenpiteen edunsaajana olevan pankin omalla riskillä kokonaan olevalla osalla.

| (148) | Muihin alentuneisiin omaisuuseriin suunnattuihin toimenpiteisiin verrattuna FSA-toimenpiteessä on tiettyjä erityispiirteitä, joihin komission on pitänyt ottaa kantaa:






  — | FSAM:n salkkuun (jonka nimellinen jäännösarvo oli 16,98 miljardia Yhdysvaltain dollaria 30 päivänä syyskuuta 2008) sisältyy kaksi osasalkkua: i) kattamattomat omaisuuserät (nimellinen jäännösarvo 4,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria), joista on tehty takauksen piiriin kuulumaton myyntisopimus, ja ii) katetut omaisuuserät (nimellinen jäännösarvo 12,48 miljardia Yhdysvaltain dollaria), joista on tehty takauksen kattama myyntisopimus, koska takaussopimuksessa todetaan, että Belgian ja Ranskan valtiot sitoutuvat takaamaan Dexian velkakirjat myyntisopimuksen nojalla nämä omaisuuserät mukaan luettuina. Silti komissio huomauttaa, että kaikki myyntisopimukseen perustuvat takaukset (jotka koskevat niin katettuja kuin kattamattomiakin omaisuuseriä) otetaan huomioon Dexian säilyttämän 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruisen erän poiston yhteydessä. Tämä ensimmäinen 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruinen osa ei siis kata pelkästään toimenpiteellä taattuja katettuja omaisuuseriä vaan koko FSAM-salkun. |
| --- | --- | --- |

(148)

Muihin alentuneisiin omaisuuseriin suunnattuihin toimenpiteisiin verrattuna FSA-toimenpiteessä on tiettyjä erityispiirteitä, joihin komission on pitänyt ottaa kantaa:

—

FSAM:n salkkuun (jonka nimellinen jäännösarvo oli 16,98 miljardia Yhdysvaltain dollaria 30 päivänä syyskuuta 2008) sisältyy kaksi osasalkkua: i) kattamattomat omaisuuserät (nimellinen jäännösarvo 4,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria), joista on tehty takauksen piiriin kuulumaton myyntisopimus, ja ii) katetut omaisuuserät (nimellinen jäännösarvo 12,48 miljardia Yhdysvaltain dollaria), joista on tehty takauksen kattama myyntisopimus, koska takaussopimuksessa todetaan, että Belgian ja Ranskan valtiot sitoutuvat takaamaan Dexian velkakirjat myyntisopimuksen nojalla nämä omaisuuserät mukaan luettuina. Silti komissio huomauttaa, että kaikki myyntisopimukseen perustuvat takaukset (jotka koskevat niin katettuja kuin kattamattomiakin omaisuuseriä) otetaan huomioon Dexian säilyttämän 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruisen erän poiston yhteydessä. Tämä ensimmäinen 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruinen osa ei siis kata pelkästään toimenpiteellä taattuja katettuja omaisuuseriä vaan koko FSAM-salkun.

| — | Toimenpiteen mukaan Belgian ja Ranskan valtiot tulevat tarvittaessa first demand -takauksen perusteella mukaan myös 4,5 miljardin suuruiseen ensimmäiseen osaan, minkä jälkeen Belgian ja Ranskan valtio vaativat Dexiaa korvaamaan väliintulon käteisellä. Tämä mekanismi altistaa siten Belgian ja Ranskan valtion riskille, joka liittyy katettuihin omaisuuseriin, sekä Dexian laiminlyönnin riskille jo 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruisella ensimmäisellä osalla. Tätä erityispiirrettä ei yleensä ole arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevissa toimenpiteissä. |
| --- | --- |

—

Toimenpiteen mukaan Belgian ja Ranskan valtiot tulevat tarvittaessa first demand -takauksen perusteella mukaan myös 4,5 miljardin suuruiseen ensimmäiseen osaan, minkä jälkeen Belgian ja Ranskan valtio vaativat Dexiaa korvaamaan väliintulon käteisellä. Tämä mekanismi altistaa siten Belgian ja Ranskan valtion riskille, joka liittyy katettuihin omaisuuseriin, sekä Dexian laiminlyönnin riskille jo 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruisella ensimmäisellä osalla. Tätä erityispiirrettä ei yleensä ole arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevissa toimenpiteissä.

| (149) | Näiden erityispiirteiden vuoksi tarkasteltava salkku, jolle luovutushinta lasketaan, on FSAM:n koko salkku, eikä ainoastaan katettujen omaisuuserien muodostama salkku. Tammikuun 31 päivänä 2009 sen nimellinen jäännösarvo oli 16,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Luovutushinta on näin 12,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria (eli 16,6 miljardin ja 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin välinen erotus). Markkinahinta oli [7–9] miljardia Yhdysvaltain dollaria, joten tuen määrä on kaikkiaan [3,1–5,1] miljardia Yhdysvaltain dollaria eli [2,4–4,0] miljardia euroa (44). |
| --- | --- |

(149)

Näiden erityispiirteiden vuoksi tarkasteltava salkku, jolle luovutushinta lasketaan, on FSAM:n koko salkku, eikä ainoastaan katettujen omaisuuserien muodostama salkku. Tammikuun 31 päivänä 2009 sen nimellinen jäännösarvo oli 16,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Luovutushinta on näin 12,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria (eli 16,6 miljardin ja 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin välinen erotus). Markkinahinta oli [7–9] miljardia Yhdysvaltain dollaria, joten tuen määrä on kaikkiaan [3,1–5,1] miljardia Yhdysvaltain dollaria eli [2,4–4,0] miljardia euroa (44).

8.2.5   ERI TUKITOIMENPITEIDEN YHTEENLASKETTU MÄÄRÄ

| (150) | Kuten asianomaiset jäsenvaltiot korostivat huomautuksissaan menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, komissio myöntää, että pääomarakenteen vahvistamiseen liittyvän tuen määrää ei ole järkevää yhdistää lainojen takauksiin, koska näiden toimenpiteiden vaikutukset kilpailuun ovat erilaiset. Tämän vuoksi komissio toteaa, että Dexian pääoman korotuksen muodossa vastaanottama tuki ja alentuneisiin omaisuuseriin myönnetty tuki (FSA-toimenpide) ovat yhteensä 8,4 miljardia euroa ja että takauksen ja maksuvalmiustuen muodossa myönnetty tuki voi olla jopa [95–135] miljardia euroa. |
| --- | --- |

(150)

Kuten asianomaiset jäsenvaltiot korostivat huomautuksissaan menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, komissio myöntää, että pääomarakenteen vahvistamiseen liittyvän tuen määrää ei ole järkevää yhdistää lainojen takauksiin, koska näiden toimenpiteiden vaikutukset kilpailuun ovat erilaiset. Tämän vuoksi komissio toteaa, että Dexian pääoman korotuksen muodossa vastaanottama tuki ja alentuneisiin omaisuuseriin myönnetty tuki (FSA-toimenpide) ovat yhteensä 8,4 miljardia euroa ja että takauksen ja maksuvalmiustuen muodossa myönnetty tuki voi olla jopa [95–135] miljardia euroa.

8.3   TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

8.3.1   OIKEUSPERUSTA

| (151) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan ”sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää [...] tukea [...] jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. Kyseisten toimenpiteiden toteuttamisesta lähtien rahoitusmarkkinoilla vallinneesta tilanteesta komissio toteaa, että toimenpiteitä voidaan arvioida SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella. Belgian, Ranskan ja Luxemburgin talouksien osalta tämä saa vahvistusta komission eri päätöksistä, joissa on hyväksytty näiden jäsenvaltioiden viranomaisten toimenpiteitä rahoituskriisin torjumiseksi (45). Tämän perusteella tukitoimenpiteiden arvioinnin oikeusperusta on, kuten Dexiaa koskevissa 19 päivänä marraskuuta 2008, 18 päivänä maaliskuuta 2009 ja 30 päivänä lokakuuta 2009 annetuissa päätöksissä, edelleen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta. |
| --- | --- |

(151)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan ”sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää [...] tukea [...] jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. Kyseisten toimenpiteiden toteuttamisesta lähtien rahoitusmarkkinoilla vallinneesta tilanteesta komissio toteaa, että toimenpiteitä voidaan arvioida SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella. Belgian, Ranskan ja Luxemburgin talouksien osalta tämä saa vahvistusta komission eri päätöksistä, joissa on hyväksytty näiden jäsenvaltioiden viranomaisten toimenpiteitä rahoituskriisin torjumiseksi (45). Tämän perusteella tukitoimenpiteiden arvioinnin oikeusperusta on, kuten Dexiaa koskevissa 19 päivänä marraskuuta 2008, 18 päivänä maaliskuuta 2009 ja 30 päivänä lokakuuta 2009 annetuissa päätöksissä, edelleen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta.

| (152) | Komissio on tarkentanut nykyisen kriisin yhteydessä edellytyksiä, joiden mukaisesti alentuneisiin omaisuuseriin tarkoitettuja tukia ja vaikeuksiin joutuneiden laitosten rakenneuudistuksiin tarkoitettuja tukia on sovellettava. Nämä periaatteet mainitaan arvoltaan alentuneita omaisuuseriä ja rakenneuudistuksia koskevissa tiedonannoissa. |
| --- | --- |

(152)

Komissio on tarkentanut nykyisen kriisin yhteydessä edellytyksiä, joiden mukaisesti alentuneisiin omaisuuseriin tarkoitettuja tukia ja vaikeuksiin joutuneiden laitosten rakenneuudistuksiin tarkoitettuja tukia on sovellettava. Nämä periaatteet mainitaan arvoltaan alentuneita omaisuuseriä ja rakenneuudistuksia koskevissa tiedonannoissa.

8.3.2   FSA-TOIMENPITEEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (153) | Kuten 13 päivänä maaliskuuta 2009 annetussa päätöksessä todettiin, FSA-toimenpide kuuluu arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon soveltamisalaan, vaikka toimenpiteen ensisijaisena tavoitteena olikin FSA:n myyntioperaation toteuttaminen. Toimenpidettä on näin ollen analysoitava arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa säädettyjen edellytysten pohjalta. Tältä osin komissio katsoi 13 päivänä maaliskuuta 2009 antamassaan päätöksessä, että takaus sinällään sekä sen kattamat omaisuuserät ja kulujen jakaminen Dexian ja Belgian ja Ranskan jäsenvaltioiden kesken soveltuivat sisämarkkinoille. Lisäksi oli tarkistettava omaisuuserien arviointi, toimenpiteen palkkio ja Dexian liikkeeseen laskettavien arvopaperien palkkio ensimmäisen, 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruisen erän ylittävältä osalta. |
| --- | --- |

(153)

Kuten 13 päivänä maaliskuuta 2009 annetussa päätöksessä todettiin, FSA-toimenpide kuuluu arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon soveltamisalaan, vaikka toimenpiteen ensisijaisena tavoitteena olikin FSA:n myyntioperaation toteuttaminen. Toimenpidettä on näin ollen analysoitava arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa säädettyjen edellytysten pohjalta. Tältä osin komissio katsoi 13 päivänä maaliskuuta 2009 antamassaan päätöksessä, että takaus sinällään sekä sen kattamat omaisuuserät ja kulujen jakaminen Dexian ja Belgian ja Ranskan jäsenvaltioiden kesken soveltuivat sisämarkkinoille. Lisäksi oli tarkistettava omaisuuserien arviointi, toimenpiteen palkkio ja Dexian liikkeeseen laskettavien arvopaperien palkkio ensimmäisen, 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruisen erän ylittävältä osalta.

8.3.2.1   
  Omaisuuserien arviointi

| (154) | Komissio on selvittänyt, vastasiko käytetty VER:n arviointimenetelmä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa vahvistettuja vaatimuksia ja i) perustuiko se mahdollisuuksien mukaan seurattavissa oleviin markkinatietoihin, ii) realistisiin ja varovaisiin oletuksiin tulevista rahavirroista ja iii) varovaisiin kriisisimulaatioihin arvioinnin tekohetkellä. |
| --- | --- |

(154)

Komissio on selvittänyt, vastasiko käytetty VER:n arviointimenetelmä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa vahvistettuja vaatimuksia ja i) perustuiko se mahdollisuuksien mukaan seurattavissa oleviin markkinatietoihin, ii) realistisiin ja varovaisiin oletuksiin tulevista rahavirroista ja iii) varovaisiin kriisisimulaatioihin arvioinnin tekohetkellä.

| (155) | Omaisuuserien arvostamisessa käytettyjen menetelmien arviointi tapahtui komission toimeksiantamien asiantuntijoiden teknisellä tuella. Arvio tehtiin jokaiselle FSAM:n tarkasteltavaan salkkuun kuuluvalle pääluokalle myös perus- ja stressiskenaarioiden puitteissa. VER:n arviointiin käytettyjen menetelmien ja olettamien tarkastelun perusteella komission arvio on myönteinen. Komissio toteaa näin ollen, että valitut olettamat ovat pääasiassa varovaisia:






  — | oletuskorkoja ennustettiin luotettavasti käyttämällä näiden omaisuuserien uusimpia tuottosuuntauksia varovaisella tasolla, |
| --- | --- | --- |

(155)

Omaisuuserien arvostamisessa käytettyjen menetelmien arviointi tapahtui komission toimeksiantamien asiantuntijoiden teknisellä tuella. Arvio tehtiin jokaiselle FSAM:n tarkasteltavaan salkkuun kuuluvalle pääluokalle myös perus- ja stressiskenaarioiden puitteissa. VER:n arviointiin käytettyjen menetelmien ja olettamien tarkastelun perusteella komission arvio on myönteinen. Komissio toteaa näin ollen, että valitut olettamat ovat pääasiassa varovaisia:

—

oletuskorkoja ennustettiin luotettavasti käyttämällä näiden omaisuuserien uusimpia tuottosuuntauksia varovaisella tasolla,

| — | luotettavat palautusasteet (realisointi- ja palautuskustannukset mukaan lukien) ennustettiin uusimpien suuntauksien perusteella, lähivuosiksi ei ole suunniteltu parannuksia, |
| --- | --- |

—

luotettavat palautusasteet (realisointi- ja palautuskustannukset mukaan lukien) ennustettiin uusimpien suuntauksien perusteella, lähivuosiksi ei ole suunniteltu parannuksia,

| — | ennenaikaista takaisinmaksua koskevat oletukset ovat nekin varovaisia ja uusimpien suuntausten mukaisia. |
| --- | --- |

—

ennenaikaista takaisinmaksua koskevat oletukset ovat nekin varovaisia ja uusimpien suuntausten mukaisia.

| (156) | [...]. |
| --- | --- |

(156)

[...].

| (157) | Ensimmäinen 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin erä, joka Dexian on maksettava takaisin käteisellä, on suurempi kuin odotetut tappiot, jotka on arvioitu luotettavasti ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisesti niin perus- kuin stressiskenaarionkin yhteydessä. Tällöin otettiin huomioon FSAM:n koko salkku sekä omaisuuserät kattamattomien omaisuuserien vähentämisen jälkeen. Luovutushinta, joksi määriteltiin 12,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria, on pienempi kuin VER sekä perusskenaariossa ([13,6–14,6] miljardia Yhdysvaltain dollaria) että stressiskenaariossa ([12–13] miljardia Yhdysvaltain dollaria). |
| --- | --- |

(157)

Ensimmäinen 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin erä, joka Dexian on maksettava takaisin käteisellä, on suurempi kuin odotetut tappiot, jotka on arvioitu luotettavasti ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisesti niin perus- kuin stressiskenaarionkin yhteydessä. Tällöin otettiin huomioon FSAM:n koko salkku sekä omaisuuserät kattamattomien omaisuuserien vähentämisen jälkeen. Luovutushinta, joksi määriteltiin 12,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria, on pienempi kuin VER sekä perusskenaariossa ([13,6–14,6] miljardia Yhdysvaltain dollaria) että stressiskenaariossa ([12–13] miljardia Yhdysvaltain dollaria).

8.3.2.2   
  FSA-toimenpiteen palkkio

| (158) | FSA-toimenpiteestä maksetaan vuosittain suoritettavaa korvausta. Dexia maksaa Belgian ja Ranskan valtioille palkkiota 113 peruspisteen verran takauksen kattaman myyntisopimuksen laiminlyönnin riskin osalta, mihin lisätään 32 peruspistettä sen riskin osalta, ettei Dexia pysty noudattamaan maksuvalmiussitoumuksiaan FSAM:lle. |
| --- | --- |

(158)

FSA-toimenpiteestä maksetaan vuosittain suoritettavaa korvausta. Dexia maksaa Belgian ja Ranskan valtioille palkkiota 113 peruspisteen verran takauksen kattaman myyntisopimuksen laiminlyönnin riskin osalta, mihin lisätään 32 peruspistettä sen riskin osalta, ettei Dexia pysty noudattamaan maksuvalmiussitoumuksiaan FSAM:lle.

| (159) | Komissio suhtautuu positiivisesti siihen, että ensimmäinen 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin erä, joka Dexian on maksettava takaisin käteisellä, on suurempi kuin odotetut tappiot 31 päivänä tammikuuta 2009 niin perus- kuin stressiskenaarionkin yhteydessä, sillä tämä pienentää Belgian ja Ranskan valtion riskiä. Komissio arvioi erityisen myönteiseksi Belgian ja Ranskan valtiolle FSA-toimenpiteestä maksettavan palkkion määrän suhteessa Belgian ja Ranskan valtion vastuulle jäävään jäännösriskiin. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaan FSA-toimenpiteen palkkiota arvioitaessa voidaan ottaa huomioon toimenpiteen ansiosta vapautuva lakisääteinen pääoma. Koska ensimmäinen erä on suuri ja sen painotuskerroin on 1 250 prosenttia siihen liittyvän lakisääteisen pääoman laskennassa, Belgian ja Ranskan valtiot ovat osoittaneet, ettei FSA-toimenpiteen yhteydessä vapaudu lakisääteistä pääomaa. Kuten arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 21 kohdassa (sivun 6 alaviitteessä) todetaan, omaisuuserien pelastustoimenpiteinä saatavan korvauksen on oltava verrattavissa pääomasijoituksiin. FSA-toimenpiteeseen verrattavissa olevan pääoman määrä tässä on nolla, koska lakisääteistä pääomaa ei vapaudu. Sitä vastoin FSA-toimenpide kattaa suuremman osan ehtoina toimivista tapahtumista kuin pelkästään katettujen omaisuuserien tappiot. Tämän perusteella komissio katsoo, että FSA-toimenpiteestä maksettava vuotuinen korvaus on asianmukainen. |
| --- | --- |

(159)

Komissio suhtautuu positiivisesti siihen, että ensimmäinen 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin erä, joka Dexian on maksettava takaisin käteisellä, on suurempi kuin odotetut tappiot 31 päivänä tammikuuta 2009 niin perus- kuin stressiskenaarionkin yhteydessä, sillä tämä pienentää Belgian ja Ranskan valtion riskiä. Komissio arvioi erityisen myönteiseksi Belgian ja Ranskan valtiolle FSA-toimenpiteestä maksettavan palkkion määrän suhteessa Belgian ja Ranskan valtion vastuulle jäävään jäännösriskiin. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaan FSA-toimenpiteen palkkiota arvioitaessa voidaan ottaa huomioon toimenpiteen ansiosta vapautuva lakisääteinen pääoma. Koska ensimmäinen erä on suuri ja sen painotuskerroin on 1 250 prosenttia siihen liittyvän lakisääteisen pääoman laskennassa, Belgian ja Ranskan valtiot ovat osoittaneet, ettei FSA-toimenpiteen yhteydessä vapaudu lakisääteistä pääomaa. Kuten arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 21 kohdassa (sivun 6 alaviitteessä) todetaan, omaisuuserien pelastustoimenpiteinä saatavan korvauksen on oltava verrattavissa pääomasijoituksiin. FSA-toimenpiteeseen verrattavissa olevan pääoman määrä tässä on nolla, koska lakisääteistä pääomaa ei vapaudu. Sitä vastoin FSA-toimenpide kattaa suuremman osan ehtoina toimivista tapahtumista kuin pelkästään katettujen omaisuuserien tappiot. Tämän perusteella komissio katsoo, että FSA-toimenpiteestä maksettava vuotuinen korvaus on asianmukainen.

8.3.2.3   
  Liikkeeseen laskettavien arvopaperien palkkio

| (160) | Komissio panee merkille, että Belgian ja Ranskan valtion saama korvaus silloin, kun takausta käytetään enemmän kuin 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruisen ensimmäisen erän verran, on suurempi kuin arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa edellytetty taso. |
| --- | --- |

(160)

Komissio panee merkille, että Belgian ja Ranskan valtion saama korvaus silloin, kun takausta käytetään enemmän kuin 4,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruisen ensimmäisen erän verran, on suurempi kuin arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa edellytetty taso.

8.3.2.4   
  Päätelmä FSA-toimenpiteen yhteensopivuudesta arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon kanssa

| (161) | Komissio päättelee, että FSA-toimenpide on yhteensopiva arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon periaatteiden kanssa. |
| --- | --- |

(161)

Komissio päättelee, että FSA-toimenpide on yhteensopiva arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon periaatteiden kanssa.

8.3.3   RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMAN SOVELTUVUUS

8.3.3.1   
  Edellytettävä rakenneuudistuksen aste

| (162) | Kuten edellä on todettu, pääoman korotukseen ja FSA-toimenpiteeseen sisältyvän tuen yhteismäärä on 8,4 miljardia euroa. Rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 4 kohdan mukaan juuri tämä määrä on otettava huomioon, kun arvioidaan rakenneuudistussuunnitelman esittämisvelvollisuutta. Takaukseen ja BNB:n toteuttamaan maksuvalmiustukeen liittyvät tuet on puolestaan huomioitava arvioitaessa rakenneuudistussuunnitelman soveltuvuutta sisämarkkinoille (46). |
| --- | --- |

(162)

Kuten edellä on todettu, pääoman korotukseen ja FSA-toimenpiteeseen sisältyvän tuen yhteismäärä on 8,4 miljardia euroa. Rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 4 kohdan mukaan juuri tämä määrä on otettava huomioon, kun arvioidaan rakenneuudistussuunnitelman esittämisvelvollisuutta. Takaukseen ja BNB:n toteuttamaan maksuvalmiustukeen liittyvät tuet on puolestaan huomioitava arvioitaessa rakenneuudistussuunnitelman soveltuvuutta sisämarkkinoille (46).

| (163) | Kuten rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 4 kohdassa todetaan (sivun 10 alaviite), rakenneuudistussuunnitelman esittämisvelvollisuuden aiheuttamat erityisperusteet ja -olosuhteet kattavat muun muassa tapaukset (mutta eivät yksinomaan niitä), joissa valtio on vahvistanut vaikeuksiin joutuneen pankin pääomapohjaa tai joissa pankki, jonka omaisuuseriin kohdistuu pelastustoimenpide, on jo saanut valtiontukea jossain muodossa tappioiden kattamiseksi tai välttämiseksi yhteensä enemmän kuin 2 prosenttia riskin mukaan painotetuista yhteen lasketuista omaisuuseristä. Komissio on osoittanut jo 19 päivänä marraskuuta 2008, 13 päivänä maaliskuuta 2009 ja 30 päivänä lokakuuta 2009 antamissaan päätöksissä, että Dexia oli vaikeuksissa tukitoimenpiteiden toteuttamishetkellä. |
| --- | --- |

(163)

Kuten rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 4 kohdassa todetaan (sivun 10 alaviite), rakenneuudistussuunnitelman esittämisvelvollisuuden aiheuttamat erityisperusteet ja -olosuhteet kattavat muun muassa tapaukset (mutta eivät yksinomaan niitä), joissa valtio on vahvistanut vaikeuksiin joutuneen pankin pääomapohjaa tai joissa pankki, jonka omaisuuseriin kohdistuu pelastustoimenpide, on jo saanut valtiontukea jossain muodossa tappioiden kattamiseksi tai välttämiseksi yhteensä enemmän kuin 2 prosenttia riskin mukaan painotetuista yhteen lasketuista omaisuuseristä. Komissio on osoittanut jo 19 päivänä marraskuuta 2008, 13 päivänä maaliskuuta 2009 ja 30 päivänä lokakuuta 2009 antamissaan päätöksissä, että Dexia oli vaikeuksissa tukitoimenpiteiden toteuttamishetkellä.

| (164) | Pääoman korotukseen ja FSA-toimenpiteeseen sisältyvät tuet olivat 5,5 prosenttia konsernin riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä joulukuuta 2008 eli huomattavasti suuremmat kuin 2 prosenttia riskipainotetuista omaisuuseristä, jotka oli tarkoitettu kattamaan Dexian vastuulla olevat tappiot. Näiden periaatteen mukaan Dexia on siis velvollinen esittämään rakenneuudistussuunnitelman. |
| --- | --- |

(164)

Pääoman korotukseen ja FSA-toimenpiteeseen sisältyvät tuet olivat 5,5 prosenttia konsernin riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä joulukuuta 2008 eli huomattavasti suuremmat kuin 2 prosenttia riskipainotetuista omaisuuseristä, jotka oli tarkoitettu kattamaan Dexian vastuulla olevat tappiot. Näiden periaatteen mukaan Dexia on siis velvollinen esittämään rakenneuudistussuunnitelman.

| (165) | Edellytettävä rakenneuudistuksen aste riippuu kunkin pankin ongelmien vakavuudesta ja tuen määrästä. Tältä osin huomioon otettava tuki on pääomapohjan laajentamistoimenpiteestä ja alentuneiden omaisuuserien hoidosta saatu sekä saatujen takausten muodostama tuki yhteen laskettuna. Rakenneuudistussuunnitelman soveltuvuutta on arvioitava rakenneuudistuksia koskevassa tiedonannossa lueteltujen edellytysten suhteen. Nämä edellytykset ovat seuraavat:






  — | rakenneuudistussuunnitelman on kyettävä palauttamaan laitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus, |
| --- | --- | --- |

(165)

Edellytettävä rakenneuudistuksen aste riippuu kunkin pankin ongelmien vakavuudesta ja tuen määrästä. Tältä osin huomioon otettava tuki on pääomapohjan laajentamistoimenpiteestä ja alentuneiden omaisuuserien hoidosta saatu sekä saatujen takausten muodostama tuki yhteen laskettuna. Rakenneuudistussuunnitelman soveltuvuutta on arvioitava rakenneuudistuksia koskevassa tiedonannossa lueteltujen edellytysten suhteen. Nämä edellytykset ovat seuraavat:

—

rakenneuudistussuunnitelman on kyettävä palauttamaan laitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus,

| — | rakenneuudistussuunnitelmalla on varmistettava rakenneuudistuksen kustannusten tasapuolinen jako valtioiden ja pankin kesken, |
| --- | --- |

—

rakenneuudistussuunnitelmalla on varmistettava rakenneuudistuksen kustannusten tasapuolinen jako valtioiden ja pankin kesken,

| — | rakenneuudistussuunnitelmalla on voitava korjata tukien aiheuttamat kilpailun liialliset vääristymät. |
| --- | --- |

—

rakenneuudistussuunnitelmalla on voitava korjata tukien aiheuttamat kilpailun liialliset vääristymät.

8.3.3.2   
  Laitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

| (166) | Rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 2 luvun mukaisesti rakenneuudistussuunnitelmalla on voitava palauttaa laitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus eli suunnitelman on oltava kattava, yksityiskohtainen ja johdonmukaiseen lähestymistapaan perustuva, ja siinä on osoitettava, miten pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautuu ilman valtiontukea mahdollisimman nopeasti (enintään viidessä vuodessa). Rakenneuudistussuunnitelmaan on muun muassa sisällyttävä vertailu muihin mahdollisiin vaihtoehtoihin, kuten likvidointiin tai sulautumiseen toiseen pankkiin. Siinä on lueteltava pankin vaikeuksien syyt, annettava tietoja liiketoimintamallista, varauduttava rakenteellisesti tappiollisten toimintojen lopettamiseen, suunniteltava omien varojen asianmukainen tuotto (perusskenaariossa ja kriisiskenaariossa) ja suunniteltava valtiontukien korvausta koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä. |
| --- | --- |

(166)

Rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 2 luvun mukaisesti rakenneuudistussuunnitelmalla on voitava palauttaa laitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus eli suunnitelman on oltava kattava, yksityiskohtainen ja johdonmukaiseen lähestymistapaan perustuva, ja siinä on osoitettava, miten pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautuu ilman valtiontukea mahdollisimman nopeasti (enintään viidessä vuodessa). Rakenneuudistussuunnitelmaan on muun muassa sisällyttävä vertailu muihin mahdollisiin vaihtoehtoihin, kuten likvidointiin tai sulautumiseen toiseen pankkiin. Siinä on lueteltava pankin vaikeuksien syyt, annettava tietoja liiketoimintamallista, varauduttava rakenteellisesti tappiollisten toimintojen lopettamiseen, suunniteltava omien varojen asianmukainen tuotto (perusskenaariossa ja kriisiskenaariossa) ja suunniteltava valtiontukien korvausta koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä.

a)   Dexian liiketoimintamallin arviointi

| (167) | Komissio panee ensinnäkin merkille, että Dexian tulos on ollut positiivinen vuoden 2009 kolmella ensimmäisellä neljänneksellä. Näiden tulosten perusteella komissio ottaa toisaalta esiin seuraavat seikat:






  — | konsernin toiminnallinen tehokkuus on suhteellisesti heikentynyt samaisena vuonna 2009: se laski 44 prosenttia vuoden 2009 ensimmäisen ja kolmannen neljänneksen välillä, |
| --- | --- | --- |

(167)

Komissio panee ensinnäkin merkille, että Dexian tulos on ollut positiivinen vuoden 2009 kolmella ensimmäisellä neljänneksellä. Näiden tulosten perusteella komissio ottaa toisaalta esiin seuraavat seikat:

—

konsernin toiminnallinen tehokkuus on suhteellisesti heikentynyt samaisena vuonna 2009: se laski 44 prosenttia vuoden 2009 ensimmäisen ja kolmannen neljänneksen välillä,

| — | konsernin tuloksesta merkittävä osa, Dexian arvion mukaan noin [300–500] miljoonaa euroa vuonna 2009, on peräisin kassavirroista ja erityisesti muuntotoimista, jotka ovat mahdollisia alle vuoden lainojen tuottokäyrän jyrkkyyden ansiosta, |
| --- | --- |

—

konsernin tuloksesta merkittävä osa, Dexian arvion mukaan noin [300–500] miljoonaa euroa vuonna 2009, on peräisin kassavirroista ja erityisesti muuntotoimista, jotka ovat mahdollisia alle vuoden lainojen tuottokäyrän jyrkkyyden ansiosta,

| — | Dexia ei todennäköisesti olisi tehnyt voittoa, jos sillä ei olisi ollut käytettävissään yhtä suurta rahoituskehystä, jonka takaajina asianomaiset jäsenvaltiot olivat (ja jotka olivat Euroopan kattavimpia). |
| --- | --- |

—

Dexia ei todennäköisesti olisi tehnyt voittoa, jos sillä ei olisi ollut käytettävissään yhtä suurta rahoituskehystä, jonka takaajina asianomaiset jäsenvaltiot olivat (ja jotka olivat Euroopan kattavimpia).

| (168) | Dexian ja asianomaisten jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien tietojen perusteella komissio on erottanut Dexian kaksi pääasiallista voiton lähdettä: toistuvat voitot, jotka liittyvät Dexian perinteiseen pankkitoimintaan, ja toisaalta luonteeltaan epävarmemmat voitot. Ensin mainitut kattavat pääasiassa tulot lainoista ja joukkolainasalkusta, provisiotulot, jälleenrahoituskustannukset, riskikustannukset ja toimintakustannukset. Jälkimmäiset liittyvät lyhyen aikavälin muuntotoimintaan, omaan lukuun käytävään markkinatoimintaan ja kertatuloihin, joita saadaan esimerkiksi omaisuuserien myynnistä, vakuustalletusten siirtämisistä tai johdannaisinstrumenttien avoimista positioista. |
| --- | --- |

(168)

Dexian ja asianomaisten jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien tietojen perusteella komissio on erottanut Dexian kaksi pääasiallista voiton lähdettä: toistuvat voitot, jotka liittyvät Dexian perinteiseen pankkitoimintaan, ja toisaalta luonteeltaan epävarmemmat voitot. Ensin mainitut kattavat pääasiassa tulot lainoista ja joukkolainasalkusta, provisiotulot, jälleenrahoituskustannukset, riskikustannukset ja toimintakustannukset. Jälkimmäiset liittyvät lyhyen aikavälin muuntotoimintaan, omaan lukuun käytävään markkinatoimintaan ja kertatuloihin, joita saadaan esimerkiksi omaisuuserien myynnistä, vakuustalletusten siirtämisistä tai johdannaisinstrumenttien avoimista positioista.

| (169) | Asianomaisten jäsenvaltioiden komissiolle ilmoittamien tietojen mukaan [...], joten konsernin pääasiallisten voiton lähteiden selvitys voidaan perustaa marginaaleihin suhteessa pankkien välisiin viitekorkoihin. Tämän vuonna 2009 tehdyn selvityksen johdosta komissio katsoo, että Dexian perinteinen pankkitoiminta on erittäin heikosti kannattavaa tai jopa tappiollista. Tämä päätelmä ei ole ristiriidassa vuoden 2009 kolmella ensimmäisellä neljänneksellä kirjattujen positiivisten tulosten kanssa, koska niiden syynä ovat olleet erityisolosuhteet, kuten edellä todettiin. |
| --- | --- |

(169)

Asianomaisten jäsenvaltioiden komissiolle ilmoittamien tietojen mukaan [...], joten konsernin pääasiallisten voiton lähteiden selvitys voidaan perustaa marginaaleihin suhteessa pankkien välisiin viitekorkoihin. Tämän vuonna 2009 tehdyn selvityksen johdosta komissio katsoo, että Dexian perinteinen pankkitoiminta on erittäin heikosti kannattavaa tai jopa tappiollista. Tämä päätelmä ei ole ristiriidassa vuoden 2009 kolmella ensimmäisellä neljänneksellä kirjattujen positiivisten tulosten kanssa, koska niiden syynä ovat olleet erityisolosuhteet, kuten edellä todettiin.

| (170) | Myöskään konsernin pääasiallisten voiton lähteiden tulevaa kehitystä koskevat kohtuullisen luotettavat ennusteet eivät nykyisellään anna aihetta uskoa Dexian perinteisen pankkitoiminnan tuloksen mahdolliseen paranemiseen. On nimittäin niin, että






  — | PWB-lainauksen ja joukkolainasalkun keskimääräinen marginaali on pysyvästi heikko, i) koska näiden toimintojen tuotto on heikko ([...] peruspistettä rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvien tietojen perusteella), ii) koska näiden omaisuuserien poistoprofiili on suhteellisen hidas, sillä PWB-lainojen ja joukkolainaerien takaisinmaksuaika on keskipitkä (pitkä) ja iii) koska Dexian on hankala korvata nämä erääntyvät omaisuuserät uusilla lainoilla, joista se saisi enemmän tuloja. Tältä osin komissio toteaa, että Dexia oli asettanut uustuotannon tavoitteeksi PWB-toiminnassa [...] miljardia euroa vuonna 2009, josta toteutui [...] suunnitellusta määrästä ([...] miljardia euroa) vuoden 2009 ensimmäisten yhdentoista kuukauden aikana, koska näiden toimintojen kilpailu Dexian perinteisillä markkinoilla oli kiristynyt ja paine marginaalien laskemiseen oli suuri, |
| --- | --- | --- |

(170)

Myöskään konsernin pääasiallisten voiton lähteiden tulevaa kehitystä koskevat kohtuullisen luotettavat ennusteet eivät nykyisellään anna aihetta uskoa Dexian perinteisen pankkitoiminnan tuloksen mahdolliseen paranemiseen. On nimittäin niin, että

—

PWB-lainauksen ja joukkolainasalkun keskimääräinen marginaali on pysyvästi heikko, i) koska näiden toimintojen tuotto on heikko ([...] peruspistettä rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvien tietojen perusteella), ii) koska näiden omaisuuserien poistoprofiili on suhteellisen hidas, sillä PWB-lainojen ja joukkolainaerien takaisinmaksuaika on keskipitkä (pitkä) ja iii) koska Dexian on hankala korvata nämä erääntyvät omaisuuserät uusilla lainoilla, joista se saisi enemmän tuloja. Tältä osin komissio toteaa, että Dexia oli asettanut uustuotannon tavoitteeksi PWB-toiminnassa [...] miljardia euroa vuonna 2009, josta toteutui [...] suunnitellusta määrästä ([...] miljardia euroa) vuoden 2009 ensimmäisten yhdentoista kuukauden aikana, koska näiden toimintojen kilpailu Dexian perinteisillä markkinoilla oli kiristynyt ja paine marginaalien laskemiseen oli suuri,

| — | provisiotuotot, joiden merkittävänä lähteenä oli aiemmin strukturoitujen rahoitusvälineiden myynti Dexian paikallisyhteisöille tarjoamien rahoituspalvelujen yhteydessä, uhkaavat pienentyä vastaisuudessa tämän lähteen ehtyessä (strukturoitujen instrumenttien markkinoinnin väheneminen uuden PWB-tuotannon supistuessa ja paikallisyhteisöjen tällaisiin tuotteisiin kohdistuvan kiinnostuksen vähetessä) ja provisiopohjaisen toiminnan kilpailun kiristyessä, |
| --- | --- |

—

provisiotuotot, joiden merkittävänä lähteenä oli aiemmin strukturoitujen rahoitusvälineiden myynti Dexian paikallisyhteisöille tarjoamien rahoituspalvelujen yhteydessä, uhkaavat pienentyä vastaisuudessa tämän lähteen ehtyessä (strukturoitujen instrumenttien markkinoinnin väheneminen uuden PWB-tuotannon supistuessa ja paikallisyhteisöjen tällaisiin tuotteisiin kohdistuvan kiinnostuksen vähetessä) ja provisiopohjaisen toiminnan kilpailun kiristyessä,

| — | rahoituskustannukset kasvavat, koska Dexian olisi vähitellen korvattava lyhytaikainen ja/tai keskuspankeilta saatava rahoitus pitempiaikaisella rahoituksella, joka sen on hankittava i) joukkolainamarkkinoilta kalliimmalla hinnalla kuin ennen rahoituskriisiä, ii) kiinnelainamarkkinoilta samaten kriisiä edeltävää aikaa kalliimmalla hinnalla ja markkinoiden vastaanottokyvyn rajoissa, joka uhkaa tulevaisuudessa tiukentua entisestään EKP:n vakuuden kiristyessä, tai iii) liikepankkiasiakkaiden ja institutionaalisten asiakkaiden talletuksina, kun kilpailu kiristyy samalla entisestään, |
| --- | --- |

—

rahoituskustannukset kasvavat, koska Dexian olisi vähitellen korvattava lyhytaikainen ja/tai keskuspankeilta saatava rahoitus pitempiaikaisella rahoituksella, joka sen on hankittava i) joukkolainamarkkinoilta kalliimmalla hinnalla kuin ennen rahoituskriisiä, ii) kiinnelainamarkkinoilta samaten kriisiä edeltävää aikaa kalliimmalla hinnalla ja markkinoiden vastaanottokyvyn rajoissa, joka uhkaa tulevaisuudessa tiukentua entisestään EKP:n vakuuden kiristyessä, tai iii) liikepankkiasiakkaiden ja institutionaalisten asiakkaiden talletuksina, kun kilpailu kiristyy samalla entisestään,

| — | toimintakustannukset ja rakenteelliset kustannukset (jotka ilmoitetaan peruspisteinä suhteessa taseen suuruuteen) uhkaavat säilyä nykytasollaan tai jopa kasvaa huolimatta kustannusten karsimissuunnitelmasta, jonka tavoitteena on 15 prosentin alennus 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä, sillä vähennys on suhteutettava konsernin taseen pienentymiseen samana aikana yli 15 prosentilla, |
| --- | --- |

—

toimintakustannukset ja rakenteelliset kustannukset (jotka ilmoitetaan peruspisteinä suhteessa taseen suuruuteen) uhkaavat säilyä nykytasollaan tai jopa kasvaa huolimatta kustannusten karsimissuunnitelmasta, jonka tavoitteena on 15 prosentin alennus 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä, sillä vähennys on suhteutettava konsernin taseen pienentymiseen samana aikana yli 15 prosentilla,

| — | riskikustannukset ovat tulevina vuosina mahdollisesti myönteisesti kehittyvä tekijä, mikä ilmenee Dexian vakuustalletusten siirtämisestä vuonna 2009. Riskin hinnan lasku jää kuitenkin rajalliseksi tiettyjen Dexialle merkittävien julkisen sektorin yksiköiden luottoluokituksen heikentyessä. |
| --- | --- |

—

riskikustannukset ovat tulevina vuosina mahdollisesti myönteisesti kehittyvä tekijä, mikä ilmenee Dexian vakuustalletusten siirtämisestä vuonna 2009. Riskin hinnan lasku jää kuitenkin rajalliseksi tiettyjen Dexialle merkittävien julkisen sektorin yksiköiden luottoluokituksen heikentyessä.

| (171) | Tämän selvityksen perusteella komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelman on i) vähennettävä Dexian velkarahoitusta, jotta Dexia pystyy vastaamaan muun muassa korkeammista rahoituskustannuksista ja omaisuuserien pienemmistä marginaaleista, ii) parannettava Dexian rahoituslähteiden laatua ja koostumusta ja iii) karsittava sen kiinteitä kustannuksia. |
| --- | --- |

(171)

Tämän selvityksen perusteella komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelman on i) vähennettävä Dexian velkarahoitusta, jotta Dexia pystyy vastaamaan muun muassa korkeammista rahoituskustannuksista ja omaisuuserien pienemmistä marginaaleista, ii) parannettava Dexian rahoituslähteiden laatua ja koostumusta ja iii) karsittava sen kiinteitä kustannuksia.

| (172) | Tältä osin komissio katsoo, että 9 päivänä helmikuuta 2010 ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma tarjoaa asianomaisten jäsenvaltioiden tekemien sitoumusten mukaisesti toteutettuna riittävän panoksen konsernin pitkäaikaisen elinkelpoisuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

(172)

Tältä osin komissio katsoo, että 9 päivänä helmikuuta 2010 ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma tarjoaa asianomaisten jäsenvaltioiden tekemien sitoumusten mukaisesti toteutettuna riittävän panoksen konsernin pitkäaikaisen elinkelpoisuuden parantamiseksi.

| (173) | Ensinnäkin rakenneuudistussuunnitelma mahdollistaa Dexian taseen supistamisen 35 prosentilla vuoteen 2014 mennessä verrattuna 31 päivänä joulukuuta 2008 vallinneeseen tilanteeseen sekä konsernin toimintojen keskittämisen perinteiseen pankkitoimintaan:






  — | FSA:n myynti Assured Guarantylle 1 päivänä heinäkuuta 2009 kohensi Dexian riskiprofiilia huomattavasti vähentämällä sen altistumista julkisen sektorin ja amerikkalaisten strukturoitujen rahoitusvälineiden riskeille. Myös Dexian FSA:n luovutuksen yhteydessä saamista Assured Guarantyn osakkeista luovutaan, jolloin Dexia altistuu entistä vähemmän liikkeeseenlaskijan ja takaajan välisten luottovakuutusten riskeille. |
| --- | --- | --- |

(173)

Ensinnäkin rakenneuudistussuunnitelma mahdollistaa Dexian taseen supistamisen 35 prosentilla vuoteen 2014 mennessä verrattuna 31 päivänä joulukuuta 2008 vallinneeseen tilanteeseen sekä konsernin toimintojen keskittämisen perinteiseen pankkitoimintaan:

—

FSA:n myynti Assured Guarantylle 1 päivänä heinäkuuta 2009 kohensi Dexian riskiprofiilia huomattavasti vähentämällä sen altistumista julkisen sektorin ja amerikkalaisten strukturoitujen rahoitusvälineiden riskeille. Myös Dexian FSA:n luovutuksen yhteydessä saamista Assured Guarantyn osakkeista luovutaan, jolloin Dexia altistuu entistä vähemmän liikkeeseenlaskijan ja takaajan välisten luottovakuutusten riskeille.

| — | Merkittävä osa joukkolainasalkun hallinnasta sekä tietyt PWB-toiminnot muilla kuin Dexian perinteisillä markkinoilla (muun muassa Australiassa, Japanissa, Meksikossa, Ruotsissa ja Sveitsissä) erotetaan konsernin perinteisestä pankkitoiminnasta ja divestoidaan. Kaikki LMPD-sektorin toiminnot yhdessä olivat tuottaneet 161,7 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2009. Tämä on 27,9 prosenttia Dexian yhteenlasketusta taseesta kyseisenä päivänä. Asianomaiset jäsenvaltiot varautuvat LPMD-toiminnan vähittäiseen arvonalennukseen, kuten taulukossa 4 esitettiin. Komissio huomauttaa, että vaikka rakenneuudistussuunnitelmassa varaudutaan joukkolainasalkun luovutuksen nopeuttamiseen, LPMD-toimintojen lopetus tapahtuu hitaasti kyseisten omaisuuserien pitkien erääntymisaikojen vuoksi (LPMD:n osuudeksi Dexian koko taseesta oletetaan 17,9 prosenttia vuoteen 2014 mennessä). Nämä toiminnot heikentävät konsernin kannattavuutta myös tulevina vuosina. Komissio panee kuitenkin myönteisenä seikkana merkille, että LPMD:n konservatiiviset pääomitussäännöt (Core Tier 1 -tunnusluvun sijoittuminen välille [10–15] prosenttia) hillitsee konsernin voitonjakokapasiteettia ja edistää samalla tulosten pääomitusta. Lisäksi tiukkojen rahoitussääntöjen noudattamisen (LPMD:n keskittäminen vakaisiin lähteisiin: taattuihin tai muihin joukkolainaemissioihin, kiinnelainoihin ja talletuksiin) oletetaan pitävän LPMD-toimintaan liittyvät maksuvalmius- ja muuntoriskit aisoissa. LPMD-toimintojen erottaminen muista konsernin toiminnoista helpottaa niiden seuraamista markkina-analyytikkojen keskuudessa. |
| --- | --- |

—

Merkittävä osa joukkolainasalkun hallinnasta sekä tietyt PWB-toiminnot muilla kuin Dexian perinteisillä markkinoilla (muun muassa Australiassa, Japanissa, Meksikossa, Ruotsissa ja Sveitsissä) erotetaan konsernin perinteisestä pankkitoiminnasta ja divestoidaan. Kaikki LMPD-sektorin toiminnot yhdessä olivat tuottaneet 161,7 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2009. Tämä on 27,9 prosenttia Dexian yhteenlasketusta taseesta kyseisenä päivänä. Asianomaiset jäsenvaltiot varautuvat LPMD-toiminnan vähittäiseen arvonalennukseen, kuten taulukossa 4 esitettiin. Komissio huomauttaa, että vaikka rakenneuudistussuunnitelmassa varaudutaan joukkolainasalkun luovutuksen nopeuttamiseen, LPMD-toimintojen lopetus tapahtuu hitaasti kyseisten omaisuuserien pitkien erääntymisaikojen vuoksi (LPMD:n osuudeksi Dexian koko taseesta oletetaan 17,9 prosenttia vuoteen 2014 mennessä). Nämä toiminnot heikentävät konsernin kannattavuutta myös tulevina vuosina. Komissio panee kuitenkin myönteisenä seikkana merkille, että LPMD:n konservatiiviset pääomitussäännöt (Core Tier 1 -tunnusluvun sijoittuminen välille [10–15] prosenttia) hillitsee konsernin voitonjakokapasiteettia ja edistää samalla tulosten pääomitusta. Lisäksi tiukkojen rahoitussääntöjen noudattamisen (LPMD:n keskittäminen vakaisiin lähteisiin: taattuihin tai muihin joukkolainaemissioihin, kiinnelainoihin ja talletuksiin) oletetaan pitävän LPMD-toimintaan liittyvät maksuvalmius- ja muuntoriskit aisoissa. LPMD-toimintojen erottaminen muista konsernin toiminnoista helpottaa niiden seuraamista markkina-analyytikkojen keskuudessa.

| — | Dexian PWB-toimintoja perinteisten markkina-alueiden (Ranska, Belgia ja Luxemburg) ulkopuolella supistetaan niin ikään merkittävästi: italialainen tytäryhtiö (Dexia Crediop, jonka tase oli 61,2 miljardia euroa 30 päivänä kesäkuuta 2009) luovutetaan 31 päivänä joulukuuta 2012 ja espanjalainen tytäryhtiö (Dexia Sabadell, jonka taseen kokonaismäärä oli 15,6 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2008) 31 päivänä joulukuuta 2013. Dexia luopui samalla tavoin osuudestaan Kommunalkredit Austriassa vuonna 2008 ja intialaisesta PWB-yksiköstä vuonna 2009. PWB-toiminnan lopettamisen Dexian perinteisten markkinoiden ulkopuolella odotetaan osaltaan vähentävän Dexian PWB-toiminnan marginaaleihin kohdistuvia paineita. |
| --- | --- |

—

Dexian PWB-toimintoja perinteisten markkina-alueiden (Ranska, Belgia ja Luxemburg) ulkopuolella supistetaan niin ikään merkittävästi: italialainen tytäryhtiö (Dexia Crediop, jonka tase oli 61,2 miljardia euroa 30 päivänä kesäkuuta 2009) luovutetaan 31 päivänä joulukuuta 2012 ja espanjalainen tytäryhtiö (Dexia Sabadell, jonka taseen kokonaismäärä oli 15,6 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2008) 31 päivänä joulukuuta 2013. Dexia luopui samalla tavoin osuudestaan Kommunalkredit Austriassa vuonna 2008 ja intialaisesta PWB-yksiköstä vuonna 2009. PWB-toiminnan lopettamisen Dexian perinteisten markkinoiden ulkopuolella odotetaan osaltaan vähentävän Dexian PWB-toiminnan marginaaleihin kohdistuvia paineita.

| — | Myös kaupankäynti omaan lukuun lopetetaan tämän päätöksen antamispäivästä lukien, ja markkinatoimintoja vähennetään merkittävästi. Näin pienennetään Dexian altistumista markkinariskeille ja vastapuoliriskille taseen ulkopuolisissa operaatioissa: SBPO- ja TOB-toiminnot divestoidaan ja Dexian VaR-rajoja alennetaan 44 prosenttia vuoden 2008 tasolta. Omaan lukuun tapahtuvan kaupankäyntitoiminnan lopettaminen kokonaan tarkoittaa, että Dexia harjoittaa kaupankäyntitoimintaa yksinomaan asiakkaiden osto- ja myyntitoimeksiantojen vastaanottamiseksi, välittämiseksi ja täytäntöön panemiseksi. Dexia ei missään tapauksessa pidä itsellään omaan lukuun avoimia positioita, paitsi jos ne johtuvat Dexian kykenemättömyydestä panna täytäntöön tiettyjä asiakkaiden toimeksiantoja ja sijoittuvat tarkasti määriteltyihin rajoihin, jolloin ne eivät vaaranna konsernin omavaraisuus- ja/tai maksukyisyysastetta. |
| --- | --- |

—

Myös kaupankäynti omaan lukuun lopetetaan tämän päätöksen antamispäivästä lukien, ja markkinatoimintoja vähennetään merkittävästi. Näin pienennetään Dexian altistumista markkinariskeille ja vastapuoliriskille taseen ulkopuolisissa operaatioissa: SBPO- ja TOB-toiminnot divestoidaan ja Dexian VaR-rajoja alennetaan 44 prosenttia vuoden 2008 tasolta. Omaan lukuun tapahtuvan kaupankäyntitoiminnan lopettaminen kokonaan tarkoittaa, että Dexia harjoittaa kaupankäyntitoimintaa yksinomaan asiakkaiden osto- ja myyntitoimeksiantojen vastaanottamiseksi, välittämiseksi ja täytäntöön panemiseksi. Dexia ei missään tapauksessa pidä itsellään omaan lukuun avoimia positioita, paitsi jos ne johtuvat Dexian kykenemättömyydestä panna täytäntöön tiettyjä asiakkaiden toimeksiantoja ja sijoittuvat tarkasti määriteltyihin rajoihin, jolloin ne eivät vaaranna konsernin omavaraisuus- ja/tai maksukyisyysastetta.

| (174) | Dexian velkarahoituksen pienentäminen ja toimintojen keskittäminen uudelleen perinteiseen pankkitoimintaan antavat konsernille tilaisuuden tasapainottaa vähitellen taseensa supistamalla marginaaliltaan heikkoja toimintoja (muun muassa PWB-lainakantaa ja joukkolainasalkkua) ja lisäämällä tuottavampien toimintojen osuutta (muun muassa PWB-uustuotantoa ja RCB-toimintaa sekä hankerahoitusta). Tältä osin komissio panee myönteisenä seikkana merkille, että Dexian toimintojen keskittämiseen liittyy kyseisten toimintojen kannattavuuden tarkka valvonta muun muassa PWB:n osalta. Sikäli kuin Dexia ei enää myönnä lainaa PWB-asiakkailleen alle 10 prosentin RAROC-tasolla tämän päätöksen antamispäivästä lukien, taloudellisen pääoman vähimmäiskannattavuustaso voidaan taata PWB-toiminnassa 31 päivään joulukuuta 2014 saakka. Asianomaisten jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat Dexian tulosennusteet vuosiksi 2009–2014 (47) vahvistavat, että konsernin toimintojen kokonaiskannattavuus voidaan varmistaa täksi ajaksi ja että divestoitavien toimintojen (LPMD) oletettavat tappiot voidaan kompensoida ydindivisioonan tuottamilla voitoilla. |
| --- | --- |

(174)

Dexian velkarahoituksen pienentäminen ja toimintojen keskittäminen uudelleen perinteiseen pankkitoimintaan antavat konsernille tilaisuuden tasapainottaa vähitellen taseensa supistamalla marginaaliltaan heikkoja toimintoja (muun muassa PWB-lainakantaa ja joukkolainasalkkua) ja lisäämällä tuottavampien toimintojen osuutta (muun muassa PWB-uustuotantoa ja RCB-toimintaa sekä hankerahoitusta). Tältä osin komissio panee myönteisenä seikkana merkille, että Dexian toimintojen keskittämiseen liittyy kyseisten toimintojen kannattavuuden tarkka valvonta muun muassa PWB:n osalta. Sikäli kuin Dexia ei enää myönnä lainaa PWB-asiakkailleen alle 10 prosentin RAROC-tasolla tämän päätöksen antamispäivästä lukien, taloudellisen pääoman vähimmäiskannattavuustaso voidaan taata PWB-toiminnassa 31 päivään joulukuuta 2014 saakka. Asianomaisten jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat Dexian tulosennusteet vuosiksi 2009–2014 (47) vahvistavat, että konsernin toimintojen kokonaiskannattavuus voidaan varmistaa täksi ajaksi ja että divestoitavien toimintojen (LPMD) oletettavat tappiot voidaan kompensoida ydindivisioonan tuottamilla voitoilla.

| (175) | Dexian keskittyminen perinteisiin toimintoihin ja markkinoihin johtaa konsernin maksuvalmiusprofiilin kohentumiseen vähitellen, kun sen rahoituksen kesto mukautetaan vastaamaan paremmin omaisuuserien maturiteetteja. Maksuvalmiusprofiilin kohentuminen johtuu kolmesta keskeisestä toimenpiteestä:






  — | Pitkän aikavälin rahoituksen keskimääräisen keston pidentäminen ja konsernin vakaan rahoituksen lähteiden lisääminen. Tältä osin komissio panee myönteisenä merkille rakenneuudistussuunnitelmassa lyhytaikaiselle rahoitukselle vahvistetut ja taseen suuruuteen mukautetut tunnuslukutavoitteet, konsernin velkojen keskimääräisen erääntymisajan ja vakaan rahoituksen lähteet, jotka on mukautettu konsernin koko varallisuuteen. Komissio katsoo, että mikäli nämä tunnusluvut saavutetaan sovitussa määräajassa, Dexian altistuminen maksuvalmius- ja muuntoriskeille vähenee, mikä puolestaan edistää pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumista. Tällainen kehitys on samalla niiden uusien, maksuvalmiuden mittaamista ja valvontaa koskevien kansainvälisten standardien mukaista, joita käsitellään parhaillaan Baselin pankkivalvontakomiteassa. |
| --- | --- | --- |

(175)

Dexian keskittyminen perinteisiin toimintoihin ja markkinoihin johtaa konsernin maksuvalmiusprofiilin kohentumiseen vähitellen, kun sen rahoituksen kesto mukautetaan vastaamaan paremmin omaisuuserien maturiteetteja. Maksuvalmiusprofiilin kohentuminen johtuu kolmesta keskeisestä toimenpiteestä:

—

Pitkän aikavälin rahoituksen keskimääräisen keston pidentäminen ja konsernin vakaan rahoituksen lähteiden lisääminen. Tältä osin komissio panee myönteisenä merkille rakenneuudistussuunnitelmassa lyhytaikaiselle rahoitukselle vahvistetut ja taseen suuruuteen mukautetut tunnuslukutavoitteet, konsernin velkojen keskimääräisen erääntymisajan ja vakaan rahoituksen lähteet, jotka on mukautettu konsernin koko varallisuuteen. Komissio katsoo, että mikäli nämä tunnusluvut saavutetaan sovitussa määräajassa, Dexian altistuminen maksuvalmius- ja muuntoriskeille vähenee, mikä puolestaan edistää pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumista. Tällainen kehitys on samalla niiden uusien, maksuvalmiuden mittaamista ja valvontaa koskevien kansainvälisten standardien mukaista, joita käsitellään parhaillaan Baselin pankkivalvontakomiteassa.

| — | Dexian on suunniteltu voivan irtautua vähitellen ja ennakoitua nopeammin eli 30 päivään kesäkuuta 2010 mennessä joukkolainojen takausjärjestelmästä. |
| --- | --- |

—

Dexian on suunniteltu voivan irtautua vähitellen ja ennakoitua nopeammin eli 30 päivään kesäkuuta 2010 mennessä joukkolainojen takausjärjestelmästä.

| — | Dexian tytäryhtiön DenizBankin käyttöön annetun rahoituksen vähentäminen nollaan. Tämän toimenpiteen avulla varmistetaan, että DenizBankin suunniteltu RCB-toiminnan kehittäminen tapahtuu pankin omilla resursseilla eikä rasita enää koko konsernin rahoitustarpeita. |
| --- | --- |

—

Dexian tytäryhtiön DenizBankin käyttöön annetun rahoituksen vähentäminen nollaan. Tämän toimenpiteen avulla varmistetaan, että DenizBankin suunniteltu RCB-toiminnan kehittäminen tapahtuu pankin omilla resursseilla eikä rasita enää koko konsernin rahoitustarpeita.

b)   Rakennesuunnitelman yhteydessä ilmoitetut stressiskenaariot

| (176) | Rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 13 kohdan mukaisesti komissio on pyytänyt asianomaisia jäsenvaltioita suorittamaan eräitä stressitestejä arvioidakseen Dexian kestävyyttä suhteessa sellaisiin häiriöihin, joita tulevina vuosina voi esiintyä ja jotka voivat vaikuttaa ratkaisevasti konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen. |
| --- | --- |

(176)

Rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 13 kohdan mukaisesti komissio on pyytänyt asianomaisia jäsenvaltioita suorittamaan eräitä stressitestejä arvioidakseen Dexian kestävyyttä suhteessa sellaisiin häiriöihin, joita tulevina vuosina voi esiintyä ja jotka voivat vaikuttaa ratkaisevasti konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen.

| (177) | On täsmennettävä, että komissio on perustanut analyysinsa asianomaisten jäsenvaltioiden toimittamiin testituloksiin. [...]. |
| --- | --- |

(177)

On täsmennettävä, että komissio on perustanut analyysinsa asianomaisten jäsenvaltioiden toimittamiin testituloksiin. [...].

i)   Ensimmäinen stressitesti

| (178) | Ensimmäisessä stressitestissä mitattiin Dexian kestävyyttä suhteessa tärkeimpien makroekonomisten muuttujien vaihteluun (BKT, korkotaso ja kurssimuutokset). Komissio esittää seuraavat huomiot:






  — | Ensinnäkin Dexian voiton vaihtelu reagoi ensi näkemältä suhteellisen tahmeasti kasvuprosenttiin perustuviin stressitasoihin. Kun simuloinnissa käytettiin historiallisten havaintojen valossa erittäin stressaavia kasvuprosentteja, Dexian voitot luonnollisesti pienenivät riskin kustannusten noustessa, mutta konserni oli huomattavan voitollinen. Tämä voi selittyä i) ”Public Finance” -salkun luottojen suhteellisen suurella osuudella ja hyvällä laadulla ja divestoitavalla joukkolainasalkulla (48) sekä ii) sillä, että Dexia on tehnyt perustellun valinnan, ettei se muuta konsernin tuottoja, vaikka sitä kuvaavassa mallissa esiintyy stressiä. |
| --- | --- | --- |

(178)

Ensimmäisessä stressitestissä mitattiin Dexian kestävyyttä suhteessa tärkeimpien makroekonomisten muuttujien vaihteluun (BKT, korkotaso ja kurssimuutokset). Komissio esittää seuraavat huomiot:

—

Ensinnäkin Dexian voiton vaihtelu reagoi ensi näkemältä suhteellisen tahmeasti kasvuprosenttiin perustuviin stressitasoihin. Kun simuloinnissa käytettiin historiallisten havaintojen valossa erittäin stressaavia kasvuprosentteja, Dexian voitot luonnollisesti pienenivät riskin kustannusten noustessa, mutta konserni oli huomattavan voitollinen. Tämä voi selittyä i) ”Public Finance” -salkun luottojen suhteellisen suurella osuudella ja hyvällä laadulla ja divestoitavalla joukkolainasalkulla (48) sekä ii) sillä, että Dexia on tehnyt perustellun valinnan, ettei se muuta konsernin tuottoja, vaikka sitä kuvaavassa mallissa esiintyy stressiä.

| — | Toiseksi vaikuttaa siltä, että stressitestissä käytetyssä Dexian mallissa ei ole osoitettu minkäänlaista konkreettista yhteyttä kasvuprosentin ja Dexian rahoituskustannusten välillä. Yleisellä tasolla ”rahoituksen hinta” -muuttujassa eli Dexian uudesta rahoituksesta maksamassa pankkien välisen koron ylittävässä marginaalissa ei näy stressin oireita. Tämäkin selittäisi osaltaan Dexian voittojen suhteellista jähmeyttä stressitilanteissa. Tämän seikka on tärkeä ottaa huomioon, koska Dexia on merkittävässä määrin riippuvainen markkinarahoituksesta ja lyhytkestoisesta rahoituksesta, mikä kasvattaa sekä laajuutta että nopeutta, jolla rahoituksen kallistuminen voisi vaikuttaa Dexiaan. Tämän seikan selvittämiseksi komissio pyysi suorittamaan erikseen toisenlaisen stressitestin. |
| --- | --- |

—

Toiseksi vaikuttaa siltä, että stressitestissä käytetyssä Dexian mallissa ei ole osoitettu minkäänlaista konkreettista yhteyttä kasvuprosentin ja Dexian rahoituskustannusten välillä. Yleisellä tasolla ”rahoituksen hinta” -muuttujassa eli Dexian uudesta rahoituksesta maksamassa pankkien välisen koron ylittävässä marginaalissa ei näy stressin oireita. Tämäkin selittäisi osaltaan Dexian voittojen suhteellista jähmeyttä stressitilanteissa. Tämän seikka on tärkeä ottaa huomioon, koska Dexia on merkittävässä määrin riippuvainen markkinarahoituksesta ja lyhytkestoisesta rahoituksesta, mikä kasvattaa sekä laajuutta että nopeutta, jolla rahoituksen kallistuminen voisi vaikuttaa Dexiaan. Tämän seikan selvittämiseksi komissio pyysi suorittamaan erikseen toisenlaisen stressitestin.

| — | Kolmanneksi, kahden muun muuttujan osalta stressiskenaariossa käytetyt olettamat olivat suhteellisen samanlaisia kuin perusskenaariossa. Esimerkiksi korkotason osalta perusskenaariossa ja stressiskenaariossa kolmen kuukauden Euribor-koroksi ennakoitiin [...] prosenttia ja viiden vuoden swap-koroksi ennakoitiin vastaavasti [...] ja [...] prosenttia, mikä viittaa tuottokäyrän vähäiseen tasoittumiseen. Valuuttakurssit olivat samanlaiset kummassakin skenaariossa. Tästä syystä komissio pyysi tekemään erikseen herkkyysanalyysin (ks. johdanto-osan 186–195 kappale). |
| --- | --- |

—

Kolmanneksi, kahden muun muuttujan osalta stressiskenaariossa käytetyt olettamat olivat suhteellisen samanlaisia kuin perusskenaariossa. Esimerkiksi korkotason osalta perusskenaariossa ja stressiskenaariossa kolmen kuukauden Euribor-koroksi ennakoitiin [...] prosenttia ja viiden vuoden swap-koroksi ennakoitiin vastaavasti [...] ja [...] prosenttia, mikä viittaa tuottokäyrän vähäiseen tasoittumiseen. Valuuttakurssit olivat samanlaiset kummassakin skenaariossa. Tästä syystä komissio pyysi tekemään erikseen herkkyysanalyysin (ks. johdanto-osan 186–195 kappale).

| (179) | Komissio päättelee ensimmäisen stressitestin perusteella, että Public Finance -salkun suhteellisen suuren osuuden ja hyvän luottokelpoisuuden ansiosta ja divestoitavan joukkolainasalkun vuoksi Dexia kykenee kohtaamaan riskin hinnan merkittävän nousun voimakkaasti heikentyneessä makrotaloudellisessa ympäristössä, ja läpäisee näin ollen tämän stressitestin. |
| --- | --- |

(179)

Komissio päättelee ensimmäisen stressitestin perusteella, että Public Finance -salkun suhteellisen suuren osuuden ja hyvän luottokelpoisuuden ansiosta ja divestoitavan joukkolainasalkun vuoksi Dexia kykenee kohtaamaan riskin hinnan merkittävän nousun voimakkaasti heikentyneessä makrotaloudellisessa ympäristössä, ja läpäisee näin ollen tämän stressitestin.

ii)   Toinen stressitesti

| (180) | Toisessa stressitestissä, jonka tarkoituksena oli testata Dexian kestävyyttä markkinarahoituksen kallistumisen suhteen, ilmeni, että 100 peruspisteen suuruinen ja 200 peruspisteen suuruinen lisänousu rahoituksen hinnassa 3 kuukauden ajan aiheuttaisi ennen veroja ilmoitetun voiton pienenemisen vastaavasti [...] ja [...] miljoonalla eurolla. Vaikutus olisi todennäköisesti merkittävästi suurempi, jos Dexia olisi käyttänyt stressitestissään komission määräämiä olettamia [...]. Dexian muuttamat olettamat ovat seuraavanlaiset:






  — | Rahoituskustannusten nousua simuloitiin lyhemmällä aikavälillä [...]. Tältä osin komissio huomauttaa, että tietyt seikat, kuten Dexian CDS tai pitkäaikainen ”senior unsecured” -rahoituskustannus kasvoi yli [...] peruspistettä ja yli [...] ajan. Myös lyhytkestoisen rahoituksen kustannukset olisivat nousseet voimakkaasti ilman asianomaisten jäsenvaltioiden ja keskuspankkien ennennäkemätöntä väliintuloa, joka vähitellen lakkaa vaikuttamasta. |
| --- | --- | --- |

(180)

Toisessa stressitestissä, jonka tarkoituksena oli testata Dexian kestävyyttä markkinarahoituksen kallistumisen suhteen, ilmeni, että 100 peruspisteen suuruinen ja 200 peruspisteen suuruinen lisänousu rahoituksen hinnassa 3 kuukauden ajan aiheuttaisi ennen veroja ilmoitetun voiton pienenemisen vastaavasti [...] ja [...] miljoonalla eurolla. Vaikutus olisi todennäköisesti merkittävästi suurempi, jos Dexia olisi käyttänyt stressitestissään komission määräämiä olettamia [...]. Dexian muuttamat olettamat ovat seuraavanlaiset:

—

Rahoituskustannusten nousua simuloitiin lyhemmällä aikavälillä [...]. Tältä osin komissio huomauttaa, että tietyt seikat, kuten Dexian CDS tai pitkäaikainen ”senior unsecured” -rahoituskustannus kasvoi yli [...] peruspistettä ja yli [...] ajan. Myös lyhytkestoisen rahoituksen kustannukset olisivat nousseet voimakkaasti ilman asianomaisten jäsenvaltioiden ja keskuspankkien ennennäkemätöntä väliintuloa, joka vähitellen lakkaa vaikuttamasta.

| — | Dexia muutti rahoituksensa jakautumista ja silloin, kun rahoituksen kustannuksiin kohdistuu stressiä, Dexia olettaa, että ainoastaan lyhyen aikavälin rahoitus realisoituu. Tältä osin komissio panee merkille, että tällaiset olettamat ovat Dexian äskettäisen kokemuksen vastaisia, koska Dexia lisäsi pitkäaikaisen rahoituksen osuutta huolimatta rahoituskustannustensa tuntuvasta kasvusta. |
| --- | --- |

—

Dexia muutti rahoituksensa jakautumista ja silloin, kun rahoituksen kustannuksiin kohdistuu stressiä, Dexia olettaa, että ainoastaan lyhyen aikavälin rahoitus realisoituu. Tältä osin komissio panee merkille, että tällaiset olettamat ovat Dexian äskettäisen kokemuksen vastaisia, koska Dexia lisäsi pitkäaikaisen rahoituksen osuutta huolimatta rahoituskustannustensa tuntuvasta kasvusta.

| — | Stressiskenaariossa Dexia ei käyttänyt Euroopassa viime aikoina vastaavissa testeissä käytettyjen olettamien mukaisia olettamia. |
| --- | --- |

—

Stressiskenaariossa Dexia ei käyttänyt Euroopassa viime aikoina vastaavissa testeissä käytettyjen olettamien mukaisia olettamia.

| (181) | Komissio päättelee tästä, että [...]. Komissio panee merkille, ettei tätä parametria ole aidosti huomioitu muissakaan Dexian suorittamissa stressitesteissä eli muiden Euroopassa viime aikoina tehtyjen vastaavien testien mukaisen stressitestin yhteydessä eikä maksuvalmiuden stressitestissä. |
| --- | --- |

(181)

Komissio päättelee tästä, että [...]. Komissio panee merkille, ettei tätä parametria ole aidosti huomioitu muissakaan Dexian suorittamissa stressitesteissä eli muiden Euroopassa viime aikoina tehtyjen vastaavien testien mukaisen stressitestin yhteydessä eikä maksuvalmiuden stressitestissä.

| (182) | Dexian mukaan i) sen liiketoimintasuunnitelmaan sisältyvät olettamat ovat sellaisinaan stressiarvoja, ennen [...] tai [...] peruspisteen nousun simulointia, sillä ne edustavat rahoitusolosuhteita heinäkuussa 2009. Nämä olivat tietysti vuoden 2008 lopun ja vuoden 2009 alun olosuhteita paremmat, mutta eivät sisällä vuoden 2009 jälkipuoliskon myönteistä kehitystä; ii) oletus, jonka mukaan se ei muuttaisi rahoituksensa jakautumista, ei edusta markkinaehtoisen toimijan menettelyä vastaavissa olosuhteissa. Komissio vahvistaa, että rahoituksen hinnan ennakoidut olettamat ovat ennen stressisimulaatiota konservatiivisia Dexian vuoden 2009 kokemukseen nähden. Koska pankkisektorilla toteutettiin vuonna 2009 poikkeuksellisia tukitoimenpiteitä ja tulevaisuus näyttää epävarmalta, komissio ei pysty ottamaan kantaa Dexian rahoituksen hinnan tulevaan kehitykseen. Viimeksi mainittua seikkaa koskeva stressitesti on hyödyllinen, koska sen perusteella voidaan päätellä, että rakenneuudistussuunnitelman on i) vähennettävä Dexian rahoituksen riippuvuutta markkinarahoituksesta ja ii) lisättävä rahoituksen keskimääräistä maturiteettia, jotta Dexian herkkyys rahoituskustannusten nousulle vähenee. Juuri tämä on yksi Dexian johdon 30 päivänä syyskuuta 2008 ja 30 päivänä syyskuuta 2009 välillä huomioon ottamista seikoista, joka on tarkoitus järjestää rakenneuudistussuunnitelmassa. Vaikka dynaamisen lyhytkestoisen rahoituksen tarve oli vuoden 2008 lopulla [200–300] miljardia euroa, sen määrää vähennettiin [150–200] miljardiin euroon 30 päivänä syyskuuta 2009. Rakenneuudistussuunnitelmassa varaudutaan lyhytkestoisen rahoituksen ja taseen kokonaismäärän osamäärän tunnusluvun pienenemiseen 30 prosentista 31 päivänä joulukuuta 2009 aina 11 prosenttiin 31 päivänä joulukuuta 2014. Tällainen lyhytkestoisen rahoituksen taso on komission mielestä täysin tyydyttävä, sillä se vähentää merkittävästi Dexian herkkyyttä häiriöille, jotka johtuvat rahoituskustannusten pitkään jatkuvasta kallistumisesta. |
| --- | --- |

(182)

Dexian mukaan i) sen liiketoimintasuunnitelmaan sisältyvät olettamat ovat sellaisinaan stressiarvoja, ennen [...] tai [...] peruspisteen nousun simulointia, sillä ne edustavat rahoitusolosuhteita heinäkuussa 2009. Nämä olivat tietysti vuoden 2008 lopun ja vuoden 2009 alun olosuhteita paremmat, mutta eivät sisällä vuoden 2009 jälkipuoliskon myönteistä kehitystä; ii) oletus, jonka mukaan se ei muuttaisi rahoituksensa jakautumista, ei edusta markkinaehtoisen toimijan menettelyä vastaavissa olosuhteissa. Komissio vahvistaa, että rahoituksen hinnan ennakoidut olettamat ovat ennen stressisimulaatiota konservatiivisia Dexian vuoden 2009 kokemukseen nähden. Koska pankkisektorilla toteutettiin vuonna 2009 poikkeuksellisia tukitoimenpiteitä ja tulevaisuus näyttää epävarmalta, komissio ei pysty ottamaan kantaa Dexian rahoituksen hinnan tulevaan kehitykseen. Viimeksi mainittua seikkaa koskeva stressitesti on hyödyllinen, koska sen perusteella voidaan päätellä, että rakenneuudistussuunnitelman on i) vähennettävä Dexian rahoituksen riippuvuutta markkinarahoituksesta ja ii) lisättävä rahoituksen keskimääräistä maturiteettia, jotta Dexian herkkyys rahoituskustannusten nousulle vähenee. Juuri tämä on yksi Dexian johdon 30 päivänä syyskuuta 2008 ja 30 päivänä syyskuuta 2009 välillä huomioon ottamista seikoista, joka on tarkoitus järjestää rakenneuudistussuunnitelmassa. Vaikka dynaamisen lyhytkestoisen rahoituksen tarve oli vuoden 2008 lopulla [200–300] miljardia euroa, sen määrää vähennettiin [150–200] miljardiin euroon 30 päivänä syyskuuta 2009. Rakenneuudistussuunnitelmassa varaudutaan lyhytkestoisen rahoituksen ja taseen kokonaismäärän osamäärän tunnusluvun pienenemiseen 30 prosentista 31 päivänä joulukuuta 2009 aina 11 prosenttiin 31 päivänä joulukuuta 2014. Tällainen lyhytkestoisen rahoituksen taso on komission mielestä täysin tyydyttävä, sillä se vähentää merkittävästi Dexian herkkyyttä häiriöille, jotka johtuvat rahoituskustannusten pitkään jatkuvasta kallistumisesta.

| (183) | Tämän ja toisen stressitestin perusteella komissio katsoo, että vaikka Dexian nykyinen rahoitusrakenne tekeekin siitä haavoittuvan, jos sen rahoituskustannukset kasvavat erityisen paljon, rakenneuudistussuunnitelmassa reagoidaan asteittain ja tyydyttävällä tavalla Dexian herkkyyteen rahoituskulujen nousulle. Lisäksi komissio panee myönteisenä seikkana merkille, että Dexialla on merkittävä määrä laadukkaita omaisuuseriä (LPMD-divisioonan omaisuuserät mukaan luettuina), joilla se voi saada marginaaliltaan pienempää rahoitusta pankkienvälisiltä repomarkkinoilta ja tarvittaessa keskuspankeilta. |
| --- | --- |

(183)

Tämän ja toisen stressitestin perusteella komissio katsoo, että vaikka Dexian nykyinen rahoitusrakenne tekeekin siitä haavoittuvan, jos sen rahoituskustannukset kasvavat erityisen paljon, rakenneuudistussuunnitelmassa reagoidaan asteittain ja tyydyttävällä tavalla Dexian herkkyyteen rahoituskulujen nousulle. Lisäksi komissio panee myönteisenä seikkana merkille, että Dexialla on merkittävä määrä laadukkaita omaisuuseriä (LPMD-divisioonan omaisuuserät mukaan luettuina), joilla se voi saada marginaaliltaan pienempää rahoitusta pankkienvälisiltä repomarkkinoilta ja tarvittaessa keskuspankeilta.

iii)   Kolmas stressitesti

| (184) | Kolmannen stressitestin tarkoituksena on testata konsernin maksuvalmiusprofiilia. Komissio toteaa, että sekä Dexian että CBFA:n suorittama stressitesti viittaavat siihen, että konserni täyttää testin vaatimukset kuukauden arviointijaksolla. Komissio panee merkille seuraavat seikat:






  — | Dexian ja sääntelyviranomaisen määrittelemissä maksuvalmiustestin malleissa ei ilmeisesti esitetä olettamia maksuvalmiuden hinnasta poikkeusolosuhteissa ja ilman valtiontukea. Tältä osin komissio pyysi konsernia tekemään erillisen stressitestin, jossa simuloitiin ”rahoituksen hinnan” muuttujaa (ks. johdanto-osan 180–183 kappale). |
| --- | --- | --- |

(184)

Kolmannen stressitestin tarkoituksena on testata konsernin maksuvalmiusprofiilia. Komissio toteaa, että sekä Dexian että CBFA:n suorittama stressitesti viittaavat siihen, että konserni täyttää testin vaatimukset kuukauden arviointijaksolla. Komissio panee merkille seuraavat seikat:

—

Dexian ja sääntelyviranomaisen määrittelemissä maksuvalmiustestin malleissa ei ilmeisesti esitetä olettamia maksuvalmiuden hinnasta poikkeusolosuhteissa ja ilman valtiontukea. Tältä osin komissio pyysi konsernia tekemään erillisen stressitestin, jossa simuloitiin ”rahoituksen hinnan” muuttujaa (ks. johdanto-osan 180–183 kappale).

| — | CBFA:n tekemän stressitestin olettamat, jotka on määritelty 8 päivänä toukokuuta 2009 päivätyssä yleiskirjeessä, ovat konservatiivisia ja vastaavat äskettäistä kokemusta kriisistä. Niihin sisältyvät muun muassa seuraavat olettamat: i) laitos ei pysty enää hankkimaan ”unsecured”-rahoitusta raha- ja pääomamarkkinoilta; ii) reporahoitukseen sovelletaan konservatiivisia aliarvostusmarginaaleja; iii) vähittäisasiakkaat nostavat 5 prosenttia avista- ja säästötalletuksistaan viikon kuluessa ja 20 prosenttia niistä kuukauden kuluessa; iv) tukkuasiakkaat nostavat 100 prosenttia välittömästi vapautuvista talletuksistaan (joita ei ole taattu käteisrahoituksen erillä) ja vaihtuvakestoisista talletuksistaan viikon kuluessa; v) mitään laitoksen erääntyneitä talletuksia ei uudisteta seuraavana eräpäivänä. |
| --- | --- |

—

CBFA:n tekemän stressitestin olettamat, jotka on määritelty 8 päivänä toukokuuta 2009 päivätyssä yleiskirjeessä, ovat konservatiivisia ja vastaavat äskettäistä kokemusta kriisistä. Niihin sisältyvät muun muassa seuraavat olettamat: i) laitos ei pysty enää hankkimaan ”unsecured”-rahoitusta raha- ja pääomamarkkinoilta; ii) reporahoitukseen sovelletaan konservatiivisia aliarvostusmarginaaleja; iii) vähittäisasiakkaat nostavat 5 prosenttia avista- ja säästötalletuksistaan viikon kuluessa ja 20 prosenttia niistä kuukauden kuluessa; iv) tukkuasiakkaat nostavat 100 prosenttia välittömästi vapautuvista talletuksistaan (joita ei ole taattu käteisrahoituksen erillä) ja vaihtuvakestoisista talletuksistaan viikon kuluessa; v) mitään laitoksen erääntyneitä talletuksia ei uudisteta seuraavana eräpäivänä.

| — | Maksuvalmiustestin myönteiset tulokset osoittavat, että i) Dexian johto on kehittänyt toimintaa vuoden 2009 aikana lyhytkestoisen dynaamisen rahoitustarpeen supistamiseksi ja että ii) rahoitusmarkkinoilla vallitsee yleisesti myönteisempi toimintaympäristö. Se, että pankki läpäisee maksuvalmistustestin nyt, ei takaa silti sitä, että se läpäisee testin myös tulevaisuudessa. Seuraavien kuukausien ja vuosien aikana on siis noudatettava tiettyä kurinalaisuutta (rahoituspolitiikassa), jotta testi läpäistään jatkuvasti. Tältä osin rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyt sitoumukset paitsi parantavat konsernin maksuvalmiutta myös mahdollistavat sitoumusten seurannan määräajoin. |
| --- | --- |

—

Maksuvalmiustestin myönteiset tulokset osoittavat, että i) Dexian johto on kehittänyt toimintaa vuoden 2009 aikana lyhytkestoisen dynaamisen rahoitustarpeen supistamiseksi ja että ii) rahoitusmarkkinoilla vallitsee yleisesti myönteisempi toimintaympäristö. Se, että pankki läpäisee maksuvalmistustestin nyt, ei takaa silti sitä, että se läpäisee testin myös tulevaisuudessa. Seuraavien kuukausien ja vuosien aikana on siis noudatettava tiettyä kurinalaisuutta (rahoituspolitiikassa), jotta testi läpäistään jatkuvasti. Tältä osin rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyt sitoumukset paitsi parantavat konsernin maksuvalmiutta myös mahdollistavat sitoumusten seurannan määräajoin.

| (185) | Tämän perusteella komissio katsoo, että Dexia läpäisee kolmannen stressitestin. |
| --- | --- |

(185)

Tämän perusteella komissio katsoo, että Dexia läpäisee kolmannen stressitestin.

iv)   Muita huomioita stressitesteistä

| (186) | Dexian malleissa käytettyjä tiettyjä olettamia tarkasteltaessa käy ensinnäkin ilmi, että






  — | tiettyjen toimialojen ja vastapuolien yhteydessä olettamat laiminlyöntien todennäköisyydestä ja/tai tappio-osuuksien todennäköisyydestä (”loss given default” tai ”LGD”) eivät vaikuta kovin luotettavilta, kun niitä verrataan tiettyihin julkisesti saatavilla oleviin tietoihin, |
| --- | --- | --- |

(186)

Dexian malleissa käytettyjä tiettyjä olettamia tarkasteltaessa käy ensinnäkin ilmi, että

—

tiettyjen toimialojen ja vastapuolien yhteydessä olettamat laiminlyöntien todennäköisyydestä ja/tai tappio-osuuksien todennäköisyydestä (”loss given default” tai ”LGD”) eivät vaikuta kovin luotettavilta, kun niitä verrataan tiettyihin julkisesti saatavilla oleviin tietoihin,

| — | paikallisyhteisöjen lainasalkun osalta ei ole esitetty yhtään olettamaa luokituksen muuttumisesta, mikä osoittaisi julkisen talouden tulevaa taipumusta heikentymiseen. |
| --- | --- |

—

paikallisyhteisöjen lainasalkun osalta ei ole esitetty yhtään olettamaa luokituksen muuttumisesta, mikä osoittaisi julkisen talouden tulevaa taipumusta heikentymiseen.

| (187) | On joka tapauksessa korostettava, että vertailu julkisesti saatavilla oleviin tietoihin on vaikeaa, koska Dexian altistumisen vaikutusalue ei ole sama kuin julkisesti saatavilla olevien tietojen yhteydessä. Menetelmä, jota Dexia on käyttänyt odotettujen tappioiden laskennassa, perustuu sisäisiin luottoluokituksiin, joissa otetaan huomioon keskimääräiset laiminlyönnin todennäköisyydet ja tappio-osuudet pitkällä aikavälillä, myös konservatiivisesti ja yli suhdannesyklin, ja suoritetaan mukautukset tiettyjen tietojen epävarmuuden ja epävakauden perusteella. Nämä parametrit on tutkittu ja kelpuutettu CBFA:ssa, Ranskan pankkivaliokunnassa ja CSSF:ssä. Asianomaisten jäsenvaltioiden mukaan Dexian käyttämät riskiparametrit ovat konservatiivisuudeltaan 10–30 prosenttia tiukemmat kuin Basel II -vakavaraisuussääntöjen mukaiset vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

(187)

On joka tapauksessa korostettava, että vertailu julkisesti saatavilla oleviin tietoihin on vaikeaa, koska Dexian altistumisen vaikutusalue ei ole sama kuin julkisesti saatavilla olevien tietojen yhteydessä. Menetelmä, jota Dexia on käyttänyt odotettujen tappioiden laskennassa, perustuu sisäisiin luottoluokituksiin, joissa otetaan huomioon keskimääräiset laiminlyönnin todennäköisyydet ja tappio-osuudet pitkällä aikavälillä, myös konservatiivisesti ja yli suhdannesyklin, ja suoritetaan mukautukset tiettyjen tietojen epävarmuuden ja epävakauden perusteella. Nämä parametrit on tutkittu ja kelpuutettu CBFA:ssa, Ranskan pankkivaliokunnassa ja CSSF:ssä. Asianomaisten jäsenvaltioiden mukaan Dexian käyttämät riskiparametrit ovat konservatiivisuudeltaan 10–30 prosenttia tiukemmat kuin Basel II -vakavaraisuussääntöjen mukaiset vähimmäisvaatimukset.

| (188) | Toiseksi komissio panee merkille erittäin suuren altistumisen absoluuttisesti ja suhteellisesti tiettyjen maiden ja tiettyjen rahoituslaitosten veloille. Erityisesti valtioiden riskien altistumisen suhteen komissio panee merkille, että vuoden 2008 lopulla altistuttiin [...]. [...]. |
| --- | --- |

(188)

Toiseksi komissio panee merkille erittäin suuren altistumisen absoluuttisesti ja suhteellisesti tiettyjen maiden ja tiettyjen rahoituslaitosten veloille. Erityisesti valtioiden riskien altistumisen suhteen komissio panee merkille, että vuoden 2008 lopulla altistuttiin [...]. [...].

| (189) | On silti huomattava, että






  — | tällainen altistuminen ei ensi arviolta todennäköisesti vaikuta konsernin tulokseen konkreettisesti, varsinkaan kun konserni ei suunnittele omaisuuseriensä myyntiä ennen niiden sopimuksenmukaista erääntymistä (altistuminen voisi lisätä konsernin taseessa ilmoitettua myytävissä olevien arvopaperien luokan volatiliteettia), |
| --- | --- | --- |

(189)

On silti huomattava, että

—

tällainen altistuminen ei ensi arviolta todennäköisesti vaikuta konsernin tulokseen konkreettisesti, varsinkaan kun konserni ei suunnittele omaisuuseriensä myyntiä ennen niiden sopimuksenmukaista erääntymistä (altistuminen voisi lisätä konsernin taseessa ilmoitettua myytävissä olevien arvopaperien luokan volatiliteettia),

| — | Dexian rakenneuudistussuunnitelman puitteissa tätä altistumista rajoitetaan, sillä suunnitteilla on joukkolainasalkun merkittävä supistaminen. |
| --- | --- |

—

Dexian rakenneuudistussuunnitelman puitteissa tätä altistumista rajoitetaan, sillä suunnitteilla on joukkolainasalkun merkittävä supistaminen.

| (190) | Kolmanneksi komissio panee myönteisenä seikkana merkille konsernin lyhytaikaisen rahoitustarpeen kehittymisen. Samalla komissio korostaa, että konserni on lyhentänyt pääasiassa 0–1 kuukauden rahoitustarvettaan. Kuten jäljempänä olevasta taulukosta 7 ilmenee, rahoituksen kokonaismäärään suhteutettuina prosenttilukuina 0–1 kuukauden rahoitusta on supistettu [...] prosentista [...] prosenttiin 31 päivästä joulukuuta 2008 aina 30 päivään syyskuuta 2009. Toisaalta 1 ja 3 kuukauden rahoituksen sekä 6 ja 12 kuukauden rahoituksen osuudet ovat kasvaneet vastaavista [...] prosentista [...] prosenttiin ja [...] prosentista [...] prosenttiin. Lisäksi 1 ja 5 vuoden rahoitus on kasvanut [...] prosentista [...] prosenttiin. Valtaosa tämän aikavälin rahoituksesta oli erääntymisajaltaan 1–2 vuotta. [...].

  Taulukko 7


  Eri rahoituslähteiden osuus Dexian kokonaisrahoituksessa

  (...) |
| --- | --- |

(190)

Kolmanneksi komissio panee myönteisenä seikkana merkille konsernin lyhytaikaisen rahoitustarpeen kehittymisen. Samalla komissio korostaa, että konserni on lyhentänyt pääasiassa 0–1 kuukauden rahoitustarvettaan. Kuten jäljempänä olevasta taulukosta 7 ilmenee, rahoituksen kokonaismäärään suhteutettuina prosenttilukuina 0–1 kuukauden rahoitusta on supistettu [...] prosentista [...] prosenttiin 31 päivästä joulukuuta 2008 aina 30 päivään syyskuuta 2009. Toisaalta 1 ja 3 kuukauden rahoituksen sekä 6 ja 12 kuukauden rahoituksen osuudet ovat kasvaneet vastaavista [...] prosentista [...] prosenttiin ja [...] prosentista [...] prosenttiin. Lisäksi 1 ja 5 vuoden rahoitus on kasvanut [...] prosentista [...] prosenttiin. Valtaosa tämän aikavälin rahoituksesta oli erääntymisajaltaan 1–2 vuotta. [...].

Taulukko 7

Eri rahoituslähteiden osuus Dexian kokonaisrahoituksessa

(...)

| (191) | Tältä osin komissiolle ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa on sovittu i) LPMD-divisioonan joukkolainasalkun pienentämisestä 83 miljardilla eurolla; ii) vakaampien rahoituslähteiden osuuden lisäämisestä (esimerkkeinä yritystalletukset ja kiinnelainat) 36 prosentista 58 prosenttiin; iii) velkojen keskimääräisen keston asteittaisesta pidentämisestä. Nämä seikat ovat omiaan pienentämään Dexian jälleenrahoitusongelmiin liittyviä riskejä. Lisäksi on korostettava, että rahoituspolitiikan muutokseen liittyvä hyppäyksellinen kustannusten nousu on otettu huomioon konsernin tuloslaskelmaennusteissa, ja se vahvistaa, että Dexia säilyy voitollisena rakenneuudistuksensa ajan. |
| --- | --- |

(191)

Tältä osin komissiolle ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa on sovittu i) LPMD-divisioonan joukkolainasalkun pienentämisestä 83 miljardilla eurolla; ii) vakaampien rahoituslähteiden osuuden lisäämisestä (esimerkkeinä yritystalletukset ja kiinnelainat) 36 prosentista 58 prosenttiin; iii) velkojen keskimääräisen keston asteittaisesta pidentämisestä. Nämä seikat ovat omiaan pienentämään Dexian jälleenrahoitusongelmiin liittyviä riskejä. Lisäksi on korostettava, että rahoituspolitiikan muutokseen liittyvä hyppäyksellinen kustannusten nousu on otettu huomioon konsernin tuloslaskelmaennusteissa, ja se vahvistaa, että Dexia säilyy voitollisena rakenneuudistuksensa ajan.

| (192) | Neljänneksi, vaikka markkinaedellytykset ovat kohentuneet, Dexian rahoituskustannukset ovat vielä suhteellisen korkeat muihin pankkeihin verrattuina. Viiden vuoden luottoriskinvaihtosopimusten taso on Euroopan korkeimpia ja pysyttelee 180 peruspisteen tuntumassa; takaamattomien emissioiden kredit-spreadien toissijaiset tasot ja Dexian benchmark-luokka ovat korkeat ja sijoittuvat 140–150 peruspisteen tienoille 4–5 vuoden maturiteettien osalta; katettujen joukkolainojen rahoituksen hinta on niin ikään korkea ja 50–60 peruspisteen paikkeilla, kun rahoituksen kesto on suhteellisesti samaa luokkaa kuin rahoitettavalla pääomalla. |
| --- | --- |

(192)

Neljänneksi, vaikka markkinaedellytykset ovat kohentuneet, Dexian rahoituskustannukset ovat vielä suhteellisen korkeat muihin pankkeihin verrattuina. Viiden vuoden luottoriskinvaihtosopimusten taso on Euroopan korkeimpia ja pysyttelee 180 peruspisteen tuntumassa; takaamattomien emissioiden kredit-spreadien toissijaiset tasot ja Dexian benchmark-luokka ovat korkeat ja sijoittuvat 140–150 peruspisteen tienoille 4–5 vuoden maturiteettien osalta; katettujen joukkolainojen rahoituksen hinta on niin ikään korkea ja 50–60 peruspisteen paikkeilla, kun rahoituksen kesto on suhteellisesti samaa luokkaa kuin rahoitettavalla pääomalla.

| (193) | Viidenneksi, selvittääkseen herkkyyttään korkotason muutoksille Dexia on toimittanut taulukon, joka esittää sen herkkyyttä 1 prosentin koronmuutokselle maturiteeteittain. Siitä ilmenee, että mikäli kurssikäyrä kasvaa yhdenmukaisesti, Dexia arvioi menettävänsä enintään [...] miljoonaa euroa (49). Tämä herkkyystaso vaikuttaa aivan kohtuulliselta ja selittyy osaltaan Dexian periaatteella [...], mikä vähentää sen herkkyyttä korkojen vaihtelulle. Komissio panee kuitenkin merkille, että tässä herkkyyslaskennassa ei ole huomioitu konsernin [...] miljardin euron lyhytkestoista rahoitusta, mikä viittaa siihen, että Dexia on edelleen suhteellisen herkkä alle vuoden pituisten erääntymisaikojen korkokäyrän liikkeille. Dexia on vahvistanut tämän, koska konserni arvioi tehneensä noin [...] miljoonaa euroa voittoa vuonna 2009 pelkästään siksi, että alle vuoden pituisten pankkienvälisten korkojen käyrät ovat jyrkentyneet. Muuntotulojen merkittävän vähenemisen vaikutus näkyy joka tapauksessa Dexian ennusteissa, ja se osoittaa, että konserni jää oletettavasti voitolle lähivuosina. |
| --- | --- |

(193)

Viidenneksi, selvittääkseen herkkyyttään korkotason muutoksille Dexia on toimittanut taulukon, joka esittää sen herkkyyttä 1 prosentin koronmuutokselle maturiteeteittain. Siitä ilmenee, että mikäli kurssikäyrä kasvaa yhdenmukaisesti, Dexia arvioi menettävänsä enintään [...] miljoonaa euroa (49). Tämä herkkyystaso vaikuttaa aivan kohtuulliselta ja selittyy osaltaan Dexian periaatteella [...], mikä vähentää sen herkkyyttä korkojen vaihtelulle. Komissio panee kuitenkin merkille, että tässä herkkyyslaskennassa ei ole huomioitu konsernin [...] miljardin euron lyhytkestoista rahoitusta, mikä viittaa siihen, että Dexia on edelleen suhteellisen herkkä alle vuoden pituisten erääntymisaikojen korkokäyrän liikkeille. Dexia on vahvistanut tämän, koska konserni arvioi tehneensä noin [...] miljoonaa euroa voittoa vuonna 2009 pelkästään siksi, että alle vuoden pituisten pankkienvälisten korkojen käyrät ovat jyrkentyneet. Muuntotulojen merkittävän vähenemisen vaikutus näkyy joka tapauksessa Dexian ennusteissa, ja se osoittaa, että konserni jää oletettavasti voitolle lähivuosina.

| (194) | Kuudenneksi, Dexian myytävissä olevien arvopaperien negatiivinen varaus on erittäin suuri huolimatta vuoden 2009 aikana havaitusta kohentumisesta. Tämä negatiivinen AFS-varaus pieneni 12,7 miljardista eurosta 31 päivänä maaliskuuta 2009 aina 7,2 miljardiin euroon 30 päivänä syyskuuta 2009. Kun otetaan huomioon i) Dexian pääomataso (17,1 miljardia euroa Tier 1- pääomaa ja 19,6 miljardia euroa lakisääteisestä pääomaa yhteensä 30 päivänä syyskuuta 2009) ja ii) se, ettei AFS-varausta sisällytetä nykyisellään lakisääteisen pääoman laskentaan, komissio pelkää, että AFS-varauksen sisällyttäminen lakisääteisen pääoman tunnuslukuihin, mistä parhaillaan keskustellaan Baselin pankkivalvontakomiteassa, saattaa Dexian nykyistä huonompaan asemaan. Tältä osin komissio panee merkille seuraavat seikat:






  — | Vaikka negatiivinen AFS-varaus sisällytettäisiin kokonaisuudessaan lakisääteisen pääoman laskentaan, Dexia olisi täyttänyt 30 päivänä syyskuuta 2009 lakisääteistä pääomaa koskevat vaatimukset. Tier 1 -pääoman tunnusluku olisi ollut [...] ja yhteenlasketun pääoman tunnusluku [...]. |
| --- | --- | --- |

(194)

Kuudenneksi, Dexian myytävissä olevien arvopaperien negatiivinen varaus on erittäin suuri huolimatta vuoden 2009 aikana havaitusta kohentumisesta. Tämä negatiivinen AFS-varaus pieneni 12,7 miljardista eurosta 31 päivänä maaliskuuta 2009 aina 7,2 miljardiin euroon 30 päivänä syyskuuta 2009. Kun otetaan huomioon i) Dexian pääomataso (17,1 miljardia euroa Tier 1- pääomaa ja 19,6 miljardia euroa lakisääteisestä pääomaa yhteensä 30 päivänä syyskuuta 2009) ja ii) se, ettei AFS-varausta sisällytetä nykyisellään lakisääteisen pääoman laskentaan, komissio pelkää, että AFS-varauksen sisällyttäminen lakisääteisen pääoman tunnuslukuihin, mistä parhaillaan keskustellaan Baselin pankkivalvontakomiteassa, saattaa Dexian nykyistä huonompaan asemaan. Tältä osin komissio panee merkille seuraavat seikat:

—

Vaikka negatiivinen AFS-varaus sisällytettäisiin kokonaisuudessaan lakisääteisen pääoman laskentaan, Dexia olisi täyttänyt 30 päivänä syyskuuta 2009 lakisääteistä pääomaa koskevat vaatimukset. Tier 1 -pääoman tunnusluku olisi ollut [...] ja yhteenlasketun pääoman tunnusluku [...].

| — | Tällainen sääntelyn muutos vaikuttaisi moniin muihinkin pankkeihin. |
| --- | --- |

—

Tällainen sääntelyn muutos vaikuttaisi moniin muihinkin pankkeihin.

| — | Tällaista sääntelyn muutosta ei jäsenvaltioiden mukaan sovelleta ennen vuotta 2012. Siihen mennessä LPMD-divisioonan salkkua (negatiivinen AFS-varaus johtuu pääasiassa siitä) supistetaan rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti 30–40 prosenttia. Tämän pitäisi pienentää negatiivista AFS-varausta muiden tekijöiden pysyessä ennallaan. |
| --- | --- |

—

Tällaista sääntelyn muutosta ei jäsenvaltioiden mukaan sovelleta ennen vuotta 2012. Siihen mennessä LPMD-divisioonan salkkua (negatiivinen AFS-varaus johtuu pääasiassa siitä) supistetaan rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti 30–40 prosenttia. Tämän pitäisi pienentää negatiivista AFS-varausta muiden tekijöiden pysyessä ennallaan.

| (195) | Seitsemänneksi, Dexialla on edelleen tiettyjä suhteellisen suuria taseen ulkopuolisia sitoumuksia, vaikka ne ovatkin vähentyneet vuoden 2009 aikana. Nämä on Dexian mukaan kuitenkin otettu huomioon stressitesteissä. |
| --- | --- |

(195)

Seitsemänneksi, Dexialla on edelleen tiettyjä suhteellisen suuria taseen ulkopuolisia sitoumuksia, vaikka ne ovatkin vähentyneet vuoden 2009 aikana. Nämä on Dexian mukaan kuitenkin otettu huomioon stressitesteissä.

c)   Johdannaisinstrumentteihin liittyvä toiminta

| (196) | Dexian vuoden 2008 lopun taseen analyysista käy ilmi, että johdannaisinstrumenteista koostuvien omaisuuserien markkina-arvo on 55 miljardia euroa ja taseen velkojen arvo 75 miljardia euroa. Tämä merkitsee 20 miljardin euron suuruista merkittävää negatiivista erotusta, joka johtuu pääasiassa korkojohdannaisista. Komissio on verrannut erotusta muiden rahoituslaitosten ilmoittamiin tietoihin. Prosentteina taseesta ja omista varoista ilmoitettuna tämä erotus on paitsi negatiivinen myös erityisen suuri Dexian kohdalla muihin laitoksiin verrattuna. |
| --- | --- |

(196)

Dexian vuoden 2008 lopun taseen analyysista käy ilmi, että johdannaisinstrumenteista koostuvien omaisuuserien markkina-arvo on 55 miljardia euroa ja taseen velkojen arvo 75 miljardia euroa. Tämä merkitsee 20 miljardin euron suuruista merkittävää negatiivista erotusta, joka johtuu pääasiassa korkojohdannaisista. Komissio on verrannut erotusta muiden rahoituslaitosten ilmoittamiin tietoihin. Prosentteina taseesta ja omista varoista ilmoitettuna tämä erotus on paitsi negatiivinen myös erityisen suuri Dexian kohdalla muihin laitoksiin verrattuna.

| (197) | Dexia perustelee tätä i) melko järjestelmällisellä politiikalla [...], ii) korkojen romahtamisella, iii) omaisuuserien ja velkojen keskimääräisen erääntymisajan suurella erolla, iv) [...]. Komissio hyväksyy nämä selitykset mutta huomauttaa kuitenkin, että i) negatiivinen erotus on todellakin hyvin suuri ja ii) että tämä edellyttää Dexialta todennäköisesti merkittäviä ”lisävakuuksia”, mikä voi pienentää keskuspankkien tai pankkienvälisten repomarkkinoiden hyväksymää vakuustasoa. Nämä tarpeet on kuitenkin otettu huomioon stressitesteissä. |
| --- | --- |

(197)

Dexia perustelee tätä i) melko järjestelmällisellä politiikalla [...], ii) korkojen romahtamisella, iii) omaisuuserien ja velkojen keskimääräisen erääntymisajan suurella erolla, iv) [...]. Komissio hyväksyy nämä selitykset mutta huomauttaa kuitenkin, että i) negatiivinen erotus on todellakin hyvin suuri ja ii) että tämä edellyttää Dexialta todennäköisesti merkittäviä ”lisävakuuksia”, mikä voi pienentää keskuspankkien tai pankkienvälisten repomarkkinoiden hyväksymää vakuustasoa. Nämä tarpeet on kuitenkin otettu huomioon stressitesteissä.

d)   Elinkelpoisuutta koskeva päätelmä

| (198) | Komissio päättelee edellä olevasta analyysista, että rakennemuutossuunnitelman avulla voidaan palauttaa Dexian pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Tältä osin komissio toteaa niin ikään, että rakenneuudistussuunnitelma antaa Dexialle mahdollisuuden täyttää vastaisuudessa tiukentuvat vakavaraisuusvaatimukset. Toisaalta velkarahoituksen vähennys, joka on seurausta rakenneuudistuksesta, on mahdollisesti käyttöön otettavan velkarahoituksen enimmäismäärän (”velkaantuneisuusasteen”) mukaista. Toisaalta Dexian rahoituslähteiden kohennus ja monipuolistaminen on luottolaitosten maksuvalmiusriskien mittaamista ja valvontaa koskevien uusien standardien mukaista (50). |
| --- | --- |

(198)

Komissio päättelee edellä olevasta analyysista, että rakennemuutossuunnitelman avulla voidaan palauttaa Dexian pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Tältä osin komissio toteaa niin ikään, että rakenneuudistussuunnitelma antaa Dexialle mahdollisuuden täyttää vastaisuudessa tiukentuvat vakavaraisuusvaatimukset. Toisaalta velkarahoituksen vähennys, joka on seurausta rakenneuudistuksesta, on mahdollisesti käyttöön otettavan velkarahoituksen enimmäismäärän (”velkaantuneisuusasteen”) mukaista. Toisaalta Dexian rahoituslähteiden kohennus ja monipuolistaminen on luottolaitosten maksuvalmiusriskien mittaamista ja valvontaa koskevien uusien standardien mukaista (50).

8.3.3.3   
  Laitoksen oma osallistuminen

| (199) | Rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 3 luvun mukaan rakenneuudistussuunnitelman tulee mahdollistaa rakenneuudistuskustannusten oikeudenmukainen jako asianomaisten jäsenvaltioiden ja pankin kesken eli pankki ja sen osakkeenomistajat osallistuvat rakenneuudistuksen kustannuksiin omilla varoillaan niin pitkälti kuin mahdollista. Osallistumalla kustannuksiin pelastamistukea saaneet pankit kantavat riittävän vastuun aikaisemman toimintansa seurauksista ja luovat asianmukaiset kannustimet pankkien tulevaa toimintaa varten. |
| --- | --- |

(199)

Rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 3 luvun mukaan rakenneuudistussuunnitelman tulee mahdollistaa rakenneuudistuskustannusten oikeudenmukainen jako asianomaisten jäsenvaltioiden ja pankin kesken eli pankki ja sen osakkeenomistajat osallistuvat rakenneuudistuksen kustannuksiin omilla varoillaan niin pitkälti kuin mahdollista. Osallistumalla kustannuksiin pelastamistukea saaneet pankit kantavat riittävän vastuun aikaisemman toimintansa seurauksista ja luovat asianmukaiset kannustimet pankkien tulevaa toimintaa varten.

| (200) | Dexia, sen osakkeenomistajat ja asianomaiset jäsenvaltiot ovat jo osallistuneet rakenneuudistuksensa toteuttamiseen muun muassa pienentämällä aiempien osakkeenomistajien hallussa ollutta pääomaosuutta pankin pääoman korotuksen yhteydessä (Ranskan ja Belgian viranomaiset merkitsivät suoraan 3 miljardia euroa syyskuussa 2008 ilmoitetuista 6,4 miljardista, jolla pääomaa korotettiin). |
| --- | --- |

(200)

Dexia, sen osakkeenomistajat ja asianomaiset jäsenvaltiot ovat jo osallistuneet rakenneuudistuksensa toteuttamiseen muun muassa pienentämällä aiempien osakkeenomistajien hallussa ollutta pääomaosuutta pankin pääoman korotuksen yhteydessä (Ranskan ja Belgian viranomaiset merkitsivät suoraan 3 miljardia euroa syyskuussa 2008 ilmoitetuista 6,4 miljardista, jolla pääomaa korotettiin).

| (201) | Komissio panee lisäksi merkille, että rakenneuudistuksessa mainittuun osingonjaon keskeytykseen liittyy eräitä epäsuotavia seikkoja:






  — | Dexian hallussa 50-prosenttisesti olevat tytäryhtiöt eivät kuulu osingonjaon keskeytyksen piiriin, koska keskeytys koskee ainoastaan sellaisia yhtiöitä, joissa Dexia SA käyttää yksinomaista määräysvaltaa suoraan tai välillisesti (51) ja |
| --- | --- | --- |

(201)

Komissio panee lisäksi merkille, että rakenneuudistuksessa mainittuun osingonjaon keskeytykseen liittyy eräitä epäsuotavia seikkoja:

—

Dexian hallussa 50-prosenttisesti olevat tytäryhtiöt eivät kuulu osingonjaon keskeytyksen piiriin, koska keskeytys koskee ainoastaan sellaisia yhtiöitä, joissa Dexia SA käyttää yksinomaista määräysvaltaa suoraan tai välillisesti (51) ja

| — | rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti osingonjaon keskeytys (vuoden 2011 loppuun saakka) sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2 -instrumenteille ei vaikuta toimenpiteisiin, joihin Dexia on velvollinen osallistumaan ennen 1 päivää helmikuuta 2010 tehtyjen sopimusten nojalla. |
| --- | --- |

—

rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti osingonjaon keskeytys (vuoden 2011 loppuun saakka) sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2 -instrumenteille ei vaikuta toimenpiteisiin, joihin Dexia on velvollinen osallistumaan ennen 1 päivää helmikuuta 2010 tehtyjen sopimusten nojalla.

| (202) | Komissio panee niin ikään merkille, että osingonjaon tai korkolipun maksun keskeyttäminen sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2 -instrumenteille koskee ennen 1 päivää helmikuuta 2010 tehtyjä sopimuksia niiltä osin, kuin Dexia on ollut velvollinen 30 päivänä lokakuuta 2009 annetun päätöksen nojalla (52) neljän kuukauden ajan velvollinen olemaan maksamatta korkolippuja ja olemaan korvaamatta ennakoivasti omien varojen sekamuotoisia instrumentteja (Tier 1 ja Upper Tier 2). Tältä osin komissio huomauttaa, että Dexian sekamuotoisen pääoman instrumenttien volyymi oli 1,4 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2008. |
| --- | --- |

(202)

Komissio panee niin ikään merkille, että osingonjaon tai korkolipun maksun keskeyttäminen sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2 -instrumenteille koskee ennen 1 päivää helmikuuta 2010 tehtyjä sopimuksia niiltä osin, kuin Dexia on ollut velvollinen 30 päivänä lokakuuta 2009 annetun päätöksen nojalla (52) neljän kuukauden ajan velvollinen olemaan maksamatta korkolippuja ja olemaan korvaamatta ennakoivasti omien varojen sekamuotoisia instrumentteja (Tier 1 ja Upper Tier 2). Tältä osin komissio huomauttaa, että Dexian sekamuotoisen pääoman instrumenttien volyymi oli 1,4 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2008.

| (203) | Jotta varmistetaan, ettei Dexia maksa korkolippua sekamuotoisen omaisuuden (Tier 1 ja Upper Tier 2) instrumenteista rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon periaatteiden vastaisesti, komissio on asettanut tämän päätöksensä ehdoksi, että ennen minkään ennen 1 päivää helmikuuta 2010 liikkeeseen lasketun sekamuotoisen pääoman Tier 1 – tai Upper Tier 2 -instrumentin korkolipun maksamista ja enintään kahden viikon ajan ennen korkolipun maksun sijoittajille tiedoksi antamista koskevan määräajan alkamista Dexian on ilmoitettava komissiolle 31 päivään joulukuuta 2011 saakka aikeestaan maksaa kyseinen korkolippu. Sen on lisäksi osoitettava, että maksu i) on pakollinen, ii) sitä ei voida lykätä, iii) maksaminen ei ole harkinnanvaraista ja iv) se ei tapahdu automaattisesti Dexia SA:n tai sen tytäryhtiön missä tahansa muodossa tapahtuvan osingonmaksun seurauksena, lukuun ottamatta DFL:n liikkeeseen laskemaa Tier 1 -emissiota. Komissio varaa itselleen oikeuden vastustaa maksua, jos yksikin edellä luetelluista kumulatiivisista ehdoista jää täyttymättä. |
| --- | --- |

(203)

Jotta varmistetaan, ettei Dexia maksa korkolippua sekamuotoisen omaisuuden (Tier 1 ja Upper Tier 2) instrumenteista rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon periaatteiden vastaisesti, komissio on asettanut tämän päätöksensä ehdoksi, että ennen minkään ennen 1 päivää helmikuuta 2010 liikkeeseen lasketun sekamuotoisen pääoman Tier 1 – tai Upper Tier 2 -instrumentin korkolipun maksamista ja enintään kahden viikon ajan ennen korkolipun maksun sijoittajille tiedoksi antamista koskevan määräajan alkamista Dexian on ilmoitettava komissiolle 31 päivään joulukuuta 2011 saakka aikeestaan maksaa kyseinen korkolippu. Sen on lisäksi osoitettava, että maksu i) on pakollinen, ii) sitä ei voida lykätä, iii) maksaminen ei ole harkinnanvaraista ja iv) se ei tapahdu automaattisesti Dexia SA:n tai sen tytäryhtiön missä tahansa muodossa tapahtuvan osingonmaksun seurauksena, lukuun ottamatta DFL:n liikkeeseen laskemaa Tier 1 -emissiota. Komissio varaa itselleen oikeuden vastustaa maksua, jos yksikin edellä luetelluista kumulatiivisista ehdoista jää täyttymättä.

| (204) | Lisäksi komissio panee merkille, että osingonmaksun keskeytys ei koske sellaisen osingon jakamista, joka tapahtuu kokonaisuudessaan uusosakeantina. On kuitenkin huomattava, että jakokelpoisen voiton kertymisen mahdollistama osingonmaksu uusosakeantina ei ole rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon vastaista niiltä osin kuin maksu näkyy Dexian tilinpäätöksessä varauksien sisällyttämisenä pääomaan ja osingonjako perustuu viimeksi päättyneen tilikauden voittoon ja Dexian osakkeenomistajien tuomaan pääomaan. Osakeanti ei näin vaikuttaisi Dexian omiin varoihin. |
| --- | --- |

(204)

Lisäksi komissio panee merkille, että osingonmaksun keskeytys ei koske sellaisen osingon jakamista, joka tapahtuu kokonaisuudessaan uusosakeantina. On kuitenkin huomattava, että jakokelpoisen voiton kertymisen mahdollistama osingonmaksu uusosakeantina ei ole rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon vastaista niiltä osin kuin maksu näkyy Dexian tilinpäätöksessä varauksien sisällyttämisenä pääomaan ja osingonjako perustuu viimeksi päättyneen tilikauden voittoon ja Dexian osakkeenomistajien tuomaan pääomaan. Osakeanti ei näin vaikuttaisi Dexian omiin varoihin.

| (205) | Komissio panee lisäksi merkille, että osingonmaksu Dexian osakkeina ei aiheuta minkään Dexian sekamuotoisen pääoman instrumentin (Tier 1 tai Tier 2) korkolipun maksua lukuun ottamatta Dexia Funding Luxembourg SA:n, jäljempänä ’DFL’, vuonna 2006 toteuttamaa emissiota. On kuitenkin tarkennettava, että tämä poikkeus on hyväksytty koko rakenneuudistussuunnitelman osana. Komissio ei yleisesti, kuten johdanto-osan 204 kappaleessa todetaan, vastusta osingonjakoa yksinomaan osakkeina, jos tästä ei aiheudu velvollisuutta maksaa osinkoa tai korkolippu muiden, omiin varoihin luettavien osakelajien perusteella. Tässä nimenomaisessa tapauksessa Dexian velvollisuus maksaa DFL:n annin korkolippu ei muuta komission suhtautumistapaa, koska poikkeus liittyy rakenneuudistussuunnitelmaan ja se koskee yhtä ainoaa emissiota, jonka perusteella maksetaan rajoitettu korkolippu, ja koska Dexia varautuu tuottamaan voittoa rakenneuudistusjaksolla. |
| --- | --- |

(205)

Komissio panee lisäksi merkille, että osingonmaksu Dexian osakkeina ei aiheuta minkään Dexian sekamuotoisen pääoman instrumentin (Tier 1 tai Tier 2) korkolipun maksua lukuun ottamatta Dexia Funding Luxembourg SA:n, jäljempänä ’DFL’, vuonna 2006 toteuttamaa emissiota. On kuitenkin tarkennettava, että tämä poikkeus on hyväksytty koko rakenneuudistussuunnitelman osana. Komissio ei yleisesti, kuten johdanto-osan 204 kappaleessa todetaan, vastusta osingonjakoa yksinomaan osakkeina, jos tästä ei aiheudu velvollisuutta maksaa osinkoa tai korkolippu muiden, omiin varoihin luettavien osakelajien perusteella. Tässä nimenomaisessa tapauksessa Dexian velvollisuus maksaa DFL:n annin korkolippu ei muuta komission suhtautumistapaa, koska poikkeus liittyy rakenneuudistussuunnitelmaan ja se koskee yhtä ainoaa emissiota, jonka perusteella maksetaan rajoitettu korkolippu, ja koska Dexia varautuu tuottamaan voittoa rakenneuudistusjaksolla.

| (206) | Lopuksi komissio panee merkille, että tuki on rajoitettu välttämättömään, koska






  a) | samalla luovutetaan omaisuuseriä ja tytäryhtiöitä, esimerkkeinä suhteellisen kannattavat Dexia Sabadell, Dexia Banka Slovensko, jäljempänä ’DBS’, ja Deniz Emeklilik (tytäryhtiön DenizBankin vakuutusalalla, pääasiassa Turkin RCB-markkinoilla toimiva tytäryhtiö) ja |
| --- | --- | --- |

(206)

Lopuksi komissio panee merkille, että tuki on rajoitettu välttämättömään, koska

a)

samalla luovutetaan omaisuuseriä ja tytäryhtiöitä, esimerkkeinä suhteellisen kannattavat Dexia Sabadell, Dexia Banka Slovensko, jäljempänä ’DBS’, ja Deniz Emeklilik (tytäryhtiön DenizBankin vakuutusalalla, pääasiassa Turkin RCB-markkinoilla toimiva tytäryhtiö) ja

| b) | asianomaisten jäsenvaltioiden takauksen muodossa Dexian veloille ja arvoltaan alentuneille omaisuuserille saadusta tuesta maksetaan asianmukainen palkkio (ks. johdanto-osan 158–159 kappale). |
| --- | --- |

b)

asianomaisten jäsenvaltioiden takauksen muodossa Dexian veloille ja arvoltaan alentuneille omaisuuserille saadusta tuesta maksetaan asianmukainen palkkio (ks. johdanto-osan 158–159 kappale).

| (207) | Edellä luetellut tekijät kompensoivat ne lukuisat ehdot ja varaukset, joita on liitetty rakenneuudistussuunnitelmassa suunniteltuun osingonjaon keskeyttämiseen ja joihin komissio on suhtautunut kielteisesti. Tämän perusteella komissio katsoo, että Dexia ja sen osakkeenomistajat osallistuvat riittävästi rakenneuudistukseen omilla varoillaan. |
| --- | --- |

(207)

Edellä luetellut tekijät kompensoivat ne lukuisat ehdot ja varaukset, joita on liitetty rakenneuudistussuunnitelmassa suunniteltuun osingonjaon keskeyttämiseen ja joihin komissio on suhtautunut kielteisesti. Tämän perusteella komissio katsoo, että Dexia ja sen osakkeenomistajat osallistuvat riittävästi rakenneuudistukseen omilla varoillaan.

8.3.3.4   
  Kilpailun vääristymien korjaamisen tähtäävät toimenpiteet

| (208) | Rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 4 luvun mukaan rakenneuudistussuunnitelman avulla on voitava rajoittaa tukien aiheuttamia liiallisia kilpailun vääristymiä eli rakenneuudistussuunnitelmassa on esitettävä rakenteellisia toimenpiteitä (toimintojen luovutuksia ja/tai sopeuttamisia) ja toimintalinjoihin liittyviä suojatoimia. On otettava käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä, joilla minimoidaan kilpailun vääristymät ja estetään Dexian eduksi myönnettyjä valtiontukia pitkittämästä liiallisen riskinoton ja kestämättömien liiketoimintamallien aiemmin aiheuttamia kilpailun vääristymiä. |
| --- | --- |

(208)

Rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 4 luvun mukaan rakenneuudistussuunnitelman avulla on voitava rajoittaa tukien aiheuttamia liiallisia kilpailun vääristymiä eli rakenneuudistussuunnitelmassa on esitettävä rakenteellisia toimenpiteitä (toimintojen luovutuksia ja/tai sopeuttamisia) ja toimintalinjoihin liittyviä suojatoimia. On otettava käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä, joilla minimoidaan kilpailun vääristymät ja estetään Dexian eduksi myönnettyjä valtiontukia pitkittämästä liiallisen riskinoton ja kestämättömien liiketoimintamallien aiemmin aiheuttamia kilpailun vääristymiä.

| (209) | Rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 30 kohdan mukaan kilpailun vääristymiä rajoittavien toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa. |
| --- | --- |

(209)

Rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 30 kohdan mukaan kilpailun vääristymiä rajoittavien toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa.

| (210) | Viimeksi mainitun tekijän osalta komissio huomauttaa, että Dexia on suuri toimija paikallisyhteisöjen rahoituksen markkinoilla, jäljempänä ’PWB’, varsinkin Ranskassa, Belgiassa ja Italiassa, ja varsin näkyvä Espanjassa. PWB-markkinat ovat voimakkaasti keskittyneet Belgiassa (53), Ranskassa (54) ja Italiassa (55), ja markkinoille pääsyn esteet ovat korkeat (56). |
| --- | --- |

(210)

Viimeksi mainitun tekijän osalta komissio huomauttaa, että Dexia on suuri toimija paikallisyhteisöjen rahoituksen markkinoilla, jäljempänä ’PWB’, varsinkin Ranskassa, Belgiassa ja Italiassa, ja varsin näkyvä Espanjassa. PWB-markkinat ovat voimakkaasti keskittyneet Belgiassa (53), Ranskassa (54) ja Italiassa (55), ja markkinoille pääsyn esteet ovat korkeat (56).

| (211) | Komissio panee niin ikään merkille, että rakenneuudistussuunnitelma takaa Dexian ryhtyvän tarpeellisiin toimiin paikallisyhteisöjen rahoitusmarkkinoiden avaamiseksi ja saadun tuen niillä aiheuttamien kilpailun vääristymien rajoittamiseksi:






  — | PWB-toiminnan toiminta-aluetta supistetaan aluksi Dexian keskeisille markkinoille, rajoittamalla PWB International -toimintojen tuotantoa tai lopettamalla se kokonaan voidaan tehostaa kilpailua tietyillä markkinoilla. Tältä osin Dexia on sitoutunut luovuttamaan Crediopin, Italiassa toimivan paikallisyhteisöjen rahoituksen merkittävän toimijan, ja Dexia Sabadellin, joka toimii Espanjan markkinoilla. |
| --- | --- | --- |

(211)

Komissio panee niin ikään merkille, että rakenneuudistussuunnitelma takaa Dexian ryhtyvän tarpeellisiin toimiin paikallisyhteisöjen rahoitusmarkkinoiden avaamiseksi ja saadun tuen niillä aiheuttamien kilpailun vääristymien rajoittamiseksi:

—

PWB-toiminnan toiminta-aluetta supistetaan aluksi Dexian keskeisille markkinoille, rajoittamalla PWB International -toimintojen tuotantoa tai lopettamalla se kokonaan voidaan tehostaa kilpailua tietyillä markkinoilla. Tältä osin Dexia on sitoutunut luovuttamaan Crediopin, Italiassa toimivan paikallisyhteisöjen rahoituksen merkittävän toimijan, ja Dexia Sabadellin, joka toimii Espanjan markkinoilla.

| — | Tämän jälkeen niillä keskeisillä markkinoilla, joilla Dexia jatkaa toimintaansa, rajoitetaan uustuotannon volyymia, jolloin markkinoille pääsee myös uusia toimijoita ja markkinoiden kilpailua tehostetaan (Dexia rajoittaa PWB-toiminnan uustuotannon 12 miljardiin euroon vuonna 2009, 15 miljardiin euroon vuonna 2010 ja 18 miljardiin euroon vuosina 2011–2014, mikä on merkittävä vähennys suhteessa vuonna 2008 toteutuneeseen 34 miljardin euron tasoon). |
| --- | --- |

—

Tämän jälkeen niillä keskeisillä markkinoilla, joilla Dexia jatkaa toimintaansa, rajoitetaan uustuotannon volyymia, jolloin markkinoille pääsee myös uusia toimijoita ja markkinoiden kilpailua tehostetaan (Dexia rajoittaa PWB-toiminnan uustuotannon 12 miljardiin euroon vuonna 2009, 15 miljardiin euroon vuonna 2010 ja 18 miljardiin euroon vuosina 2011–2014, mikä on merkittävä vähennys suhteessa vuonna 2008 toteutuneeseen 34 miljardin euron tasoon).

| — | Lisäksi Dexia on sitoutunut luopumaan enemmistöosuudestaan tytäryhtiössään AdInfossa, joka tarjoaa tietoteknisiä palveluja paikallisyhteisöille Belgiassa. Tämä tytäryhtiö on antanut Dexialle yhteyden lukuisiin julkisiin asiakkaisiin koko Belgian alueella ja mahdollistanut Dexian aseman vahvistamisen Belgian paikallistoimijoiden ensisijaisena pankkina sekä paikallisyhteisöille tarjottuihin rahoituspalveluihin yhteensopivien teknisten ratkaisujen kehittämisen. Tältä osin komissio katsoo, että kyseisen tytäryhtiön luovuttamisen avulla voidaan tehostaa kilpailua Belgian PWB-markkinoilla. |
| --- | --- |

—

Lisäksi Dexia on sitoutunut luopumaan enemmistöosuudestaan tytäryhtiössään AdInfossa, joka tarjoaa tietoteknisiä palveluja paikallisyhteisöille Belgiassa. Tämä tytäryhtiö on antanut Dexialle yhteyden lukuisiin julkisiin asiakkaisiin koko Belgian alueella ja mahdollistanut Dexian aseman vahvistamisen Belgian paikallistoimijoiden ensisijaisena pankkina sekä paikallisyhteisöille tarjottuihin rahoituspalveluihin yhteensopivien teknisten ratkaisujen kehittämisen. Tältä osin komissio katsoo, että kyseisen tytäryhtiön luovuttamisen avulla voidaan tehostaa kilpailua Belgian PWB-markkinoilla.

| (212) | Dexia on niin ikään sitoutunut siihen, että jokaisen PWB-asiakkaille myönnetyn lainan riskikorjattu tuotto (RAROC) jää alle 10 prosentin. Näin varmistetaan, että Dexian tältä asiakaskunnalta perimät palkkiot vastaavat markkinatasoa, eikä Dexia pääse vastaisuudessa nousemaan näillä markkinoilla hallitsevaksi toimijaksi käyttämällä markkinoiden käytäntöjä halvempia hintoja. |
| --- | --- |

(212)

Dexia on niin ikään sitoutunut siihen, että jokaisen PWB-asiakkaille myönnetyn lainan riskikorjattu tuotto (RAROC) jää alle 10 prosentin. Näin varmistetaan, että Dexian tältä asiakaskunnalta perimät palkkiot vastaavat markkinatasoa, eikä Dexia pääse vastaisuudessa nousemaan näillä markkinoilla hallitsevaksi toimijaksi käyttämällä markkinoiden käytäntöjä halvempia hintoja.

| (213) | Vähittäispankkimarkkinoilla Dexia ei ole yhtä näkyvä toimija kuin paikallisyhteisöjen rahoituksessa. Konserni harjoittaa vähittäispankkitoimintaa tytäryhtiöidensä välityksellä pääasiallisesti neljässä maassa: Belgiassa (DBB), Luxemburgissa (Dexia BIL), Slovakiassa (Dexia Banka Slovensko, DBS) ja Turkissa (DenizBank). Talletusten määrällä mitattuna Dexian markkinaosuus on Belgiassa noin [10–15] prosenttia, Luxemburgissa [10–15] prosenttia, Slovakiassa [0–5] prosenttia ja Turkissa [0–5] prosenttia. |
| --- | --- |

(213)

Vähittäispankkimarkkinoilla Dexia ei ole yhtä näkyvä toimija kuin paikallisyhteisöjen rahoituksessa. Konserni harjoittaa vähittäispankkitoimintaa tytäryhtiöidensä välityksellä pääasiallisesti neljässä maassa: Belgiassa (DBB), Luxemburgissa (Dexia BIL), Slovakiassa (Dexia Banka Slovensko, DBS) ja Turkissa (DenizBank). Talletusten määrällä mitattuna Dexian markkinaosuus on Belgiassa noin [10–15] prosenttia, Luxemburgissa [10–15] prosenttia, Slovakiassa [0–5] prosenttia ja Turkissa [0–5] prosenttia.

| (214) | Koska vähittäispankkimarkkinat eivät ole niin keskittyneet kuin Ranskan, Belgian, Italian ja Espanjan paikallisyhteisöjen rahoitusmarkkinat, kilpailun vääristymien rajoittamiseen tähtäävien toimenpiteiden tarve on niillä pienempi. Erityisesti Belgiassa, jossa Dexialla on vahvin markkinaosuus, se on vasta kolmantena. |
| --- | --- |

(214)

Koska vähittäispankkimarkkinat eivät ole niin keskittyneet kuin Ranskan, Belgian, Italian ja Espanjan paikallisyhteisöjen rahoitusmarkkinat, kilpailun vääristymien rajoittamiseen tähtäävien toimenpiteiden tarve on niillä pienempi. Erityisesti Belgiassa, jossa Dexialla on vahvin markkinaosuus, se on vasta kolmantena.

| (215) | Komissio panee joka tapauksessa myönteisenä merkille seuraavat toimenpiteet, joihin Dexia on sitoutunut vähittäispankkitoiminnassa:






  — | Dexia Banka Slovenskon luovutus, |
| --- | --- | --- |

(215)

Komissio panee joka tapauksessa myönteisenä merkille seuraavat toimenpiteet, joihin Dexia on sitoutunut vähittäispankkitoiminnassa:

—

Dexia Banka Slovenskon luovutus,

| — | konserninsisäisen rahoituksen lopettaminen DenizBankille vuoden 2014 loppuun saakka, |
| --- | --- |

—

konserninsisäisen rahoituksen lopettaminen DenizBankille vuoden 2014 loppuun saakka,

| — | asiantuntijapalvelujen ja henkivakuutuksen alalla Ranskassa toimivan Dexia Epargne Pension -yhtiön luovutus, |
| --- | --- |

—

asiantuntijapalvelujen ja henkivakuutuksen alalla Ranskassa toimivan Dexia Epargne Pension -yhtiön luovutus,

| — | Ranskassa yksityispankkitoimintaa harjoittavan Crédit du Nordin omistusosuuden luovutus ja |
| --- | --- |

—

Ranskassa yksityispankkitoimintaa harjoittavan Crédit du Nordin omistusosuuden luovutus ja

| — | vakuutustoiminnan luovutus Turkissa. |
| --- | --- |

—

vakuutustoiminnan luovutus Turkissa.

| (216) | Rakenneuudistussuunnitelma johtaa Dexian koko taseen pienentymiseen 35 prosentilla vuodesta 2008 vuoteen 2014. Tämä supistus johtuu myös LPMD-divisioonaan sijoitettujen toimintojen divestoinnista, Dexian toimintojen keskittämisestä sen perinteisille markkinoille, toimintojen luovuttamisesta ja PWB-uustuotannon rajoittamisesta. |
| --- | --- |

(216)

Rakenneuudistussuunnitelma johtaa Dexian koko taseen pienentymiseen 35 prosentilla vuodesta 2008 vuoteen 2014. Tämä supistus johtuu myös LPMD-divisioonaan sijoitettujen toimintojen divestoinnista, Dexian toimintojen keskittämisestä sen perinteisille markkinoille, toimintojen luovuttamisesta ja PWB-uustuotannon rajoittamisesta.

| (217) | Dexialle on asetettu tiettyjä toimintalinjoihin liittyviä suojatoimia: se ei esimerkiksi saa omistaa (30 päivään joulukuuta 2011 saakka) yli viittä prosenttia muiden luottolaitosten tai sijoitusyritysten osakepääomasta (57). Suojatoimen avulla varmistetaan, ettei Dexia periaatteessa ryhdy ostamaan toista luottolaitosta tai sijoitusyritystä käyttääkseen siinä valtaansa yrityskeskittymiä koskevassa lainsäädännössä tarkoitetussa merkityksessä. Tällainen periaate on muun muassa rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 40 kohdan mukainen. |
| --- | --- |

(217)

Dexialle on asetettu tiettyjä toimintalinjoihin liittyviä suojatoimia: se ei esimerkiksi saa omistaa (30 päivään joulukuuta 2011 saakka) yli viittä prosenttia muiden luottolaitosten tai sijoitusyritysten osakepääomasta (57). Suojatoimen avulla varmistetaan, ettei Dexia periaatteessa ryhdy ostamaan toista luottolaitosta tai sijoitusyritystä käyttääkseen siinä valtaansa yrityskeskittymiä koskevassa lainsäädännössä tarkoitetussa merkityksessä. Tällainen periaate on muun muassa rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 40 kohdan mukainen.

| (218) | Dexian oman osallistumisen ja keskeisten markkinoiden toimenpiteiden suhteen komissio toteaa, että rakenneuudistussuunnitelman kaikki rakenteelliset toimenpiteet riittävät rajoittamaan kiistanalaisten tukien aiheuttamia liiallisia kilpailun vääristymiä. |
| --- | --- |

(218)

Dexian oman osallistumisen ja keskeisten markkinoiden toimenpiteiden suhteen komissio toteaa, että rakenneuudistussuunnitelman kaikki rakenteelliset toimenpiteet riittävät rajoittamaan kiistanalaisten tukien aiheuttamia liiallisia kilpailun vääristymiä.

| (219) | Dexia noudattaa myös G-20-maiden ja asianomaisten kansallisten tahojen määrittelemiä periaatteita Dexian johtokunnan ja hallintoneuvoston ja sen tärkeimpien operatiivisten yksiköiden palkitsemisessa. |
| --- | --- |

(219)

Dexia noudattaa myös G-20-maiden ja asianomaisten kansallisten tahojen määrittelemiä periaatteita Dexian johtokunnan ja hallintoneuvoston ja sen tärkeimpien operatiivisten yksiköiden palkitsemisessa.

8.3.4   TOIMENPITEIDEN VALVONTA

| (220) | Komissio muistuttaa, että rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 46 kohdassa suositellaan, että asianomaiset jäsenvaltiot toimittavat komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia kertomuksia. Näin komissio voi tarkistaa, että rakenneuudistussuunnitelmaa toteutetaan annettujen sitoumusten mukaisesti. Komissio saa rakenneuudistuksen seurannasta vastaavan riippumattoman asiantuntijan puolivuotisraportit vuosittain ennen 1 päivää lokakuuta ja 30 päivää huhtikuuta. |
| --- | --- |

(220)

Komissio muistuttaa, että rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 46 kohdassa suositellaan, että asianomaiset jäsenvaltiot toimittavat komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia kertomuksia. Näin komissio voi tarkistaa, että rakenneuudistussuunnitelmaa toteutetaan annettujen sitoumusten mukaisesti. Komissio saa rakenneuudistuksen seurannasta vastaavan riippumattoman asiantuntijan puolivuotisraportit vuosittain ennen 1 päivää lokakuuta ja 30 päivää huhtikuuta.

IX   PÄÄTELMÄT

| (221) | Komissio toteaa, että Belgia, Ranska ja Luxemburg ovat panneet sääntöjenvastaisesti täytäntöön tukia pääoman korotuksen, takausten ja maksuvalmiustukien muodossa ja rikkoneet SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. |
| --- | --- |

(221)

Komissio toteaa, että Belgia, Ranska ja Luxemburg ovat panneet sääntöjenvastaisesti täytäntöön tukia pääoman korotuksen, takausten ja maksuvalmiustukien muodossa ja rikkoneet SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa.

| (222) | Asianomaisten jäsenvaltioiden komissiolle ilmoittamien tietojen ja antamien sitoumusten perusteella komissio hyväksyy Dexian rakenneuudistussuunnitelman ja hätätilanteen tukitoimenpiteiden muuton rakenneuudistustueksi 2 artiklassa säädetyin ehdoin. Komissio katsoo lisäksi, että rakenneuudistussuunnitelmassa vastataan sille jätetyssä kantelussa esitettyihin väitteisiin, tämän kuitenkaan vaikuttamatta kantelijan mahdollisuuteen käyttää laillisia oikeuksiaan sen ajan osalta, jolloin kyseiset tuet eivät olleet sallittuja, |
| --- | --- |

(222)

Asianomaisten jäsenvaltioiden komissiolle ilmoittamien tietojen ja antamien sitoumusten perusteella komissio hyväksyy Dexian rakenneuudistussuunnitelman ja hätätilanteen tukitoimenpiteiden muuton rakenneuudistustueksi 2 artiklassa säädetyin ehdoin. Komissio katsoo lisäksi, että rakenneuudistussuunnitelmassa vastataan sille jätetyssä kantelussa esitettyihin väitteisiin, tämän kuitenkaan vaikuttamatta kantelijan mahdollisuuteen käyttää laillisia oikeuksiaan sen ajan osalta, jolloin kyseiset tuet eivät olleet sallittuja,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Belgian, Ranskan ja Luxemburgin Dexian hyväksi toteuttamat toimenpiteet, joiden suuruus on 8,4 miljardia euroa pääoman korotuksen ja arvoltaan alentuneiden omaisuuserien hoitoon tarkoitetun tuen osalta sekä [95–135] miljardia euroa takauksen ja maksuvalmiustuen (Liquidity Assistance eli LA) osalta, ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2.   Kyseinen tuki soveltuu sisämarkkinoille edellyttäen, että 2 artiklassa säädetyt ehdot täytetään.

2 artikla

1.   Belgian, Ranskan ja Luxemburgin on noudatettava tämän päätöksen liitteessä I mainittuja sitoumuksia ja ehtoja vahvistetussa määräajassa.

2.   Ennen kuin ennen 1 päivää helmikuuta 2010 liikkeeseen laskettujen sekamuotoisen pääoman Tier 1 – tai Upper Tier 2 -instrumenttien korkolippu maksetaan ja viimeistään kaksi viikkoa ennen korkolipun maksun sijoittajille tiedoksi antamista koskevan määräajan alkamista Dexian on ilmoitettava komissiolle 31 päivään joulukuuta 2011 saakka aikeestaan maksaa kyseinen korkolippu ja osoitettava, että

| i) | maksu on pakollinen; |
| --- | --- |

i)

maksu on pakollinen;

| ii) | sitä ei voida lykätä; |
| --- | --- |

ii)

sitä ei voida lykätä;

| iii) | maksaminen ei ole harkinnanvaraista ja |
| --- | --- |

iii)

maksaminen ei ole harkinnanvaraista ja

| iv) | se ei tapahdu automaattisesti Dexia SA:n tai sen tytäryhtiön missä tahansa muodossa tapahtuvan osingonmaksun seurauksena, lukuun ottamatta DFL:n liikkeeseen laskemaa Tier 1 -emissiota (ISIN-koodi XS0273230572). |
| --- | --- |

iv)

se ei tapahdu automaattisesti Dexia SA:n tai sen tytäryhtiön missä tahansa muodossa tapahtuvan osingonmaksun seurauksena, lukuun ottamatta DFL:n liikkeeseen laskemaa Tier 1 -emissiota (ISIN-koodi XS0273230572).

Komissio varaa itselleen oikeuden vastustaa maksua, jos yksikin edellä luetelluista kumulatiivisista ehdoista jää täyttymättä.

3 artikla

Belgian, Ranskan ja Luxemburgin on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta päätöksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

Belgian, Ranskan ja Luxemburgin on toimitettava puolivuosittain komissiolle rakenneuudistuksen koko voimassaoloajan yksityiskohtainen kertomus rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttamisesta 9 päivänä helmikuuta 2010 annettujen sitoumusten (jotka on otettu tämän päätöksen liitteeksi I) mukaisesti. Ensimmäinen kertomus on toimitettava kuuden kuukauden kuluttua tämän päätöksen antamisesta.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle, Ranskan tasavallalle ja Luxemburgin suurherttuakunnalle.

Tehty Brysselissä 26 päivänä helmikuuta 2010.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 181, 4.8.2009, s. 42.

1

(2)  Katso alaviite 1.

2

(3)  EUVL C 115, 9.5.2008, s. 91.

3

(4)  Katso alaviite 1.

4

(5)  Katso alaviite 1.

5

(6)  EUVL C 305, 16.12.2009, s. 3.

6

(7)  Luottamuksellinen tieto [...].

7

(8)  Lisätietoja FSA:n toiminnasta ja myynnistä on 13 päivänä maaliskuuta 2009 annetussa komission päätöksessä.

8

(9)  Viimeisen erääntymispäivän lykkäys koskee niitä joukkovelkakirjoja, jotka on laskettu liikkeeseen 30 päivänä lokakuuta 2009 annetun komission päätöksen jälkeen.

9

(10)  Ks. http://www.nbb.be/DOC/DQ/warandia/index.htm

10

(11)  Belgian virallinen lehti 17.10.2008, 2. laitos, s. 55 634 ja sitä seuraavat sivut.

11

(12)  CES = Closed-end second mortgages / HELOC = Home equity line of credit

12

(13)  CES = Closed-end second mortgages / HELOC = Home equity line of credit

13

(14)  [...].

14

(15)  Lyhyen ajan rahoitukseen kuuluvat kaikenlaiset repo-operaatiot (myynti- ja uudelleenostosopimukset keskuspankkien kesken sekä kahden- tai kolmenväliset sopimukset), sijoitustodistukset ja yritystodistukset, talletusmarkkinat, turvatalletukset, keskuspankkien talletukset sekä muu tukkurahoitus.

15

(16)  Tässä tunnusluvussa tarkoitetaan konsernin veloilla i) pitkän ajan lainakantaa, kaikkia konsernin liikkeeseen laskemia kiinnitystodistuksia ja EMTN-emissioita (taattuja tai takamaattomia pankkien välisille markkinoille tai vähittäispankkiverkoston välityksellä) ja ii) lyhyen ajan lainakantaa, kaikkea konsernin taseeseen sisältyvää lyhytkestoista rahoitusta.

16

(17)  Taloudellisen pääoman laskennassa käytetään Baselin pankkivalvontakomitean menetelmiä (ks. ”Convergence internationale de la mesure et des normes de fonds propres – Dispositif révisé” (kesäkuu 2006).

17

(18)  Asianomaiset jäsenvaltiot välittivät komissiolle Dexian 12 päivänä helmikuuta 2010 päivätyn kirjeen, jossa vahvistettiin, etteivät konserniyhtiöt ole laskeneet liikkeeseen sekamuotoiseen toissijaiseen velkaan perustuvaa arvopaperia, jonka ehdoissa olisi määrätty korkolipun maksuvelvoitteesta (”coupon pusher”), vaikka Dexia SA maksaisikin osinkoa osakkeina, lukuun ottamatta Dexia Funding Luxembourg SA:n vuonna 2006 toteuttamaa 500 miljoonan euron emissiota (ISIN-koodi XS0273230572).

18

(19)  Dexia ei ole velvollinen luovuttamaan omistusosuuttaan Crediopissa liian alhaiseen hintaan (alle [...] kertaa kirjanpitoarvo vuosina 2010 ja 2011 ja [...] kertaa kirjanpitoarvo vuonna 2012).

19

(20)  Dexia ei ole velvollinen luovuttamaan DBS:ää liian alhaiseen hintaan (alle [...] kertaa sen kirjanpitoarvo vuonna 2010 ja [...] kertaa sen kirjanpitoarvo vuonna 2011).

20

(21)  RAROC vastaa PWB-divisioonan kustannuksia ja RAROCin ja sen komponenttien menetelmät ja laskennat ovat oikein.

21

(22)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

22

(23)  EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9.

23

(24)  Komission päätös, annettu 5 päivänä joulukuuta 2007, Northern Rock, asiassa NN 70/07 (EUVL C 43, 16.2.2008) ja lehdistötiedote IP/08/1557, 16 päivänä helmikuuta 2008.

24

(25)  Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6).

25

(26)  EUVL C 72, 26.3.2009, s. 1.

26

(27)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

27

(28)  Ks. tältä osin asia C-482/99, Ranska v. komissio, tuomio 16.5.2002 (ns. Stardust-tuomio), Kok. 2002, s. I-4397, 52 ja 58 kohta.

28

(29)  Ranska v. komissio (edellä mainittu tuomio), 52, 55 ja 56 kohta.

29

(30)  Edellä mainittu Stardust-tuomio, 56 ja 57 kohta:

30

| ”56. | Myös muiden seikkojen perusteella voi olla mahdollista katsoa, että julkisen yrityksen toteuttama tukitoimenpide johtuu valtiosta; tällaisia seikkoja voivat olla muun muassa julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema, se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai yksityisoikeudellisia yhtiöoikeutta koskevia säännöksiä, viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset. |
| --- | --- |

”56.

Myös muiden seikkojen perusteella voi olla mahdollista katsoa, että julkisen yrityksen toteuttama tukitoimenpide johtuu valtiosta; tällaisia seikkoja voivat olla muun muassa julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema, se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai yksityisoikeudellisia yhtiöoikeutta koskevia säännöksiä, viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset.

| 57. | Pelkästään se, että julkinen yritys on perustettu yksityisoikeudellisen pääomayhtiön muodossa, ottaen huomioon itsenäinen määräämisvalta, joka yrityksellä tämän johdosta voi olla, ei kuitenkaan riitä sulkemaan pois sitä mahdollisuutta, että tällaisen yhtiön toteuttama tukitoimenpide voi johtua valtiosta (ks. vastaavasti em. asia C-305/89, Italia v. komissio, tuomio 21.3.1991, 13 kohta). Kun kyseessä on valvonta ja kun tähän käytännössä liittyy tosiasiallinen mahdollisuus harjoittaa määräämisvaltaa, ei voida sulkea kokonaan pois mahdollisuutta, että yhtiön toteuttama toimenpide johtuu valtiosta, eikä näin ollen myöskään vaaraa perustamissopimuksen valtiontukia koskevien määräysten kiertämisestä, vaikka julkisen yrityksen oikeudellinen muoto voi sinänsä muiden seikkojen ohella olla merkityksellinen sen osoittamiseksi, onko jossakin konkreettisessa tilanteessa kyseessä valtion osallistuminen.” |
| --- | --- |

57.

Pelkästään se, että julkinen yritys on perustettu yksityisoikeudellisen pääomayhtiön muodossa, ottaen huomioon itsenäinen määräämisvalta, joka yrityksellä tämän johdosta voi olla, ei kuitenkaan riitä sulkemaan pois sitä mahdollisuutta, että tällaisen yhtiön toteuttama tukitoimenpide voi johtua valtiosta (ks. vastaavasti em. asia C-305/89, Italia v. komissio, tuomio 21.3.1991, 13 kohta). Kun kyseessä on valvonta ja kun tähän käytännössä liittyy tosiasiallinen mahdollisuus harjoittaa määräämisvaltaa, ei voida sulkea kokonaan pois mahdollisuutta, että yhtiön toteuttama toimenpide johtuu valtiosta, eikä näin ollen myöskään vaaraa perustamissopimuksen valtiontukia koskevien määräysten kiertämisestä, vaikka julkisen yrityksen oikeudellinen muoto voi sinänsä muiden seikkojen ohella olla merkityksellinen sen osoittamiseksi, onko jossakin konkreettisessa tilanteessa kyseessä valtion osallistuminen.”

(31)  Ns. Air France-tuomiossa nämä seikat olivat riittäneet perustelemaan CDC:n julkisen sektorin laitokseksi, jonka menettelyjen katsotaan johtuvan valtiosta (ks. mm. asia T-358/94, tuomio 12.12.1996, Air France v. komissio, Kok. 1996, s. II-201D, 58–61 kohta).

31

(32)  Ks. mm. asiat 67/85, 68/85 ja 70/85, Van der Kooy ym. v. komissio, tuomio 2.2.1988, Kok. 1988 s. 219, 36 kohta.

32

(33)  Komissio on tarkentanut 17 päivänä syyskuuta 1984 päivätyssä kirjeessään jäsenvaltioille (SG(84) D/11853) ETY-sopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta julkisviranomaisten osallistumiseen yritysten pääomaan, että markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta sovelletaan ainoastaan tavanomaisissa markkinaedellytyksissä. Yhteisöjen tuomioistuin vahvisti tämän asiassa yhdistetyissä asioissa T-228/99 ja T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale v. komissio, tuomio 6.3.2003 (ns. WestLB-tuomio), Kok. 2003, s. II-435, 267 kohta.

33

(34)  Ks. asia 234/84, Belgia v. komissio, tuomio 10.7.1986, Kok. 1986, s. 2263, 14 kohta, ns. Meura-tapaus.

34

(35)  Ks. komission päätökset vuodelta 2005 Saksan ”Landesbankien” pääomarakenteen vahvistamisesta, esim. NN 71/05, HSH Nordbank, ja NN 72/05, Bayern LB, ei julkaistu virallisessa lehdessä. Ks. myös komission päätös asiassa Shetland Shellfish (päätös 2005/336/EY (EUVL L 81, 18.3.2006, s. 36). Komissio torjui Shetlandinsaarten viranomaisten toimittamat kaksi raporttia, jotka koskivat investointipäätöstä ja joihin sisältyi ennakoitu tuloslaskelma, ennakoitu tase ja ennakoitu rahavirtalaskelma vuosiksi 2000, 2001 ja 2002. Yhdistynyt kuningaskunta katsoi, että tutkimukset oli laadittu ennalta ja niiden perustana olivat ”varovaiset ja luotettavat” oletukset. Komissio katsoi kuitenkin, että markkinataloudessa toimiva yksityinen sijoittaja olisi todennut ne riittämättömiksi kyseessä olevista suhteellisen pienistä määristä huolimatta.

35

(36)  Edellä mainittu West LB-tuomio, 255 kohta.

36

(37)  EUVL C 270, 25.10.2008, s. 8.

37

(38)  Ks. myös päätös Northern Rock ja lehdistötiedote IP/08/1557.

38

(39)  6,376 – (0,150 + 0,350 + 0,288 + 0,376) = 5,212 miljardia euroa.

39

(40)  EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6.

40

(41)  Takauksella katettujen Dexian velkojen enimmäismäärä ei ole missään vaiheessa ylittänyt 100 miljardin euron rajaa, ei myöskään 9 päivästä lokakuuta 20081 päivään marraskuuta 2009 ulottuvalla jaksolla, jolloin takaussopimuksen mukainen enimmäismäärä oli 150 miljardia euroa. Dexian käyttämien takausten enimmäismäärä oli 95,6 miljardia euroa 27 päivänä toukokuuta 2009.

41

(42)  Ks. 20 kohta.

42

(43)  Ks. mm. komission päätös, annettu 15 päivänä joulukuuta 2009, LBBW, valtiontuki C 17/09 (ei vielä julkaistu) ja lehdistötiedote IP/09/1927 15.12.2009.

43

(44)  Euron vaihtokurssilla 1,2816 USB, joka oli voimassa 30 päivänä tammikuuta 2009.

44

(45)  Ks. erityisesti komission päätökset valtiontuesta N 574/08, Fortis Bank (EUVL C 38, 17.2.2009, s. 2); NN 42/08, Fortis (EUVL C 80, 3.4.2009, s. 7); NN 57/09, Rescue Aid in favour of Ethias (EUVL C 176, 29.7.2009, s. 1); C 18/09, KBC (EUVL C 216, 10.9.2009, s. 10); päätös, annettu 18 päivänä marraskuuta 2009, C 18/09 KBC (ei vielä julkaistu); N 548/08, Mesures de refinancement en faveur des institutions financières – Ranska (EUVL C 123, 3.6.2009, s. 1); N 251/09, Prolongation du dispositif de refinancement en faveur des institutions financières – Ranska (EUVL C 174, 28.7.2009, s. 2); N 613/08, Dispositif de renforcement des fonds propres – Ranska (EUVL C 106, 8.5.2009, s. 15); N 29/09, Modification du régime de renforcement des fonds propres – Ranska (EUVL C 116, 21.5.2009, s. 5); C 123/09, Modification du dispositif de renforcement des fonds propres – Ranska (EUVL C 123, 3.6.2009, s. 3); N 23/09, Régime temporaire relatif aux aides sous forme de garanties – Ranska (EUVL C 62, 17.3.2009, s. 11); N 128/09, Régime temporaire de garantie en vue du redressement économique – Luxemburg (EUVL C 106, 8.5.2009, s. 9).

45

(46)  Ks. mm. rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 31 kohta.

46

(47)  Ks. johdanto-osan 64 kappale.

47

(48)  Esim. LPMD-divisioonan 31 päivänä joulukuuta 2009 muodostaneista 161,7 miljardin euron omaisuuseristä 97 prosenttia on luokitettu investointiluokkaan (32 prosentilla AAA, 28 prosentilla AA, 25 prosentilla A, 12 prosentilla BBB).

48

(49)  30 päivänä syyskuuta 2009.

49

(50)  Ks. mm. Baselin pankkivalvontakomitean asiakirja International framework for liquidity risk measurement, standards and monitoring (Consultative Document), joulukuu 2009.

50

(51)  Ks. tämän päätöksen liitteessä I oleva 9 kohta.

51

(52)  Ks. ”State aid: Commission recalls rules concerning Tier 1 and Tier 2 capital transactions for banks subject to a restructuring aid investigation”, MEMO/09/441, 8.10.2009, saatavilla komission Internetsivustolla osoitteessa http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/09/441&format=HTML&aged=0&language=FR&guiLanguage=fr

52

(53)  Ks. mm. komission päätös olla vastustamatta ilmoitettua keskittymää asiassa M.2400 (Dexia/Artesia). Tässä päätöksessä komissio toteaa, että Dexia on Belgian markkinoilla erittäin hallitseva toimija, jonka markkinaosuus ”paikallisviranomaisten” rahoituksen kansallisilla markkinoilla on 80–85 prosenttia ja 65–70 prosenttia, jos huomioon otetaan myös muut kuin paikalliset viranomaiset, kuten alueet ja yhteisöt.

53

Dexia/Artesia).

(54)  Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan Dexia Crédit Localilla on Ranskassa suurin markkinaosuus eli [40–45] prosenttia paikallisyhteisöjen pitkän aikavälin lainakannasta. Sen tärkeimmät kilpailijat ovat säästökassat (Caisses d’épargne, noin 20 prosenttia), Crédit Agricole (noin 15 %), Société Générale ja BNP Paribas.

54

(55)  Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan Italiassa markkinan jakavat 80-prosenttisesti neljä pankkikonsernia, joista Dexia on toisena (noin [20–30] %) Cassa Depositi e Prestitin (”CDP”) jälkeen. Muut kaksi toimijaa ovat Intesa SanPaolo (14 %) ja BNL (10 %).

55

(56)  Tietyt tekijät näyttävät osoittavan mm. sen, ettei tarjouskilpailuja aina järjestetä avoimesti ja läpinäkyvästi ja että siirtokustannukset ovat varsin korkeat paikallisyhteisöille (mm. siitä syystä, että perinteiset pankkitoimijat tarjoavat yhteisöille kokonaisen palveluvalikoiman, esim. kassanhallintapalvelut, joista rahoitus muodostaa vain yhden osan).

56

(57)  Ks. tämän päätöksen liitteessä I oleva 2 kohta.

57

---

LIITE I

KOMISSIOLLE 9 PÄIVÄNÄ HELMIKUUTA 2010 ILMOITETUT ASIANOMAISTEN JÄSENVALTIOIDEN SITOUMUKSET

Toimintamenettelyjä koskevat sitoumukset

| 1. | Jollei toisin säädetä, alla lueteltuja sitoumuksia sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2014 asti, lukuun ottamatta alla olevassa 7 kohdassa mainittua sitoumusta. |
| --- | --- |

1.

Jollei toisin säädetä, alla lueteltuja sitoumuksia sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2014 asti, lukuun ottamatta alla olevassa 7 kohdassa mainittua sitoumusta.

| 2. | Joulukuun 31 päivään 2011 saakka Dexia SA ja sen tytäryhtiöt, jotka ovat sen yksinomaisessa tai jaetussa määräysvallassa, jäljempänä ’Dexia’, eivät saa hankkia yli viittä prosenttia muiden luottolaitosten, (rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa direktiivissä 2004/39/EY tarkoitettujen) sijoitusyritysten tai vakuutusyritysten osakepääomasta ilman komission hyväksyntää.
  Edellä mainittu sitoumus ei estä Dexiaa hankkimasta komission ennalta myöntämällä luvalla osakkuuksia siirtämiään osakkuuksia tai toimintoja vastaan luovutus- tai yhdistämisoperaation (sulautuma tai siirto) yhteydessä luovuttamalla omaisuutta tai toimintoja, sikäli kuin Dexia ei saa tällaisessa tilanteessa yksinomaista tai jaettua määräysvaltaa omaisuuden saajana toimivaan tai sulautumisesta syntyvään yhtiöön.
  Dexia ilmoittaa komissiolle ennalta kaikista hankintasuunnitelmista, myös Dexian jaetusti hallitsemien yritysten suunnittelemista hankkeista. |
| --- | --- |

2.

Joulukuun 31 päivään 2011 saakka Dexia SA ja sen tytäryhtiöt, jotka ovat sen yksinomaisessa tai jaetussa määräysvallassa, jäljempänä ’Dexia’, eivät saa hankkia yli viittä prosenttia muiden luottolaitosten, (rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa direktiivissä 2004/39/EY tarkoitettujen) sijoitusyritysten tai vakuutusyritysten osakepääomasta ilman komission hyväksyntää.

Edellä mainittu sitoumus ei estä Dexiaa hankkimasta komission ennalta myöntämällä luvalla osakkuuksia siirtämiään osakkuuksia tai toimintoja vastaan luovutus- tai yhdistämisoperaation (sulautuma tai siirto) yhteydessä luovuttamalla omaisuutta tai toimintoja, sikäli kuin Dexia ei saa tällaisessa tilanteessa yksinomaista tai jaettua määräysvaltaa omaisuuden saajana toimivaan tai sulautumisesta syntyvään yhtiöön.

Dexia ilmoittaa komissiolle ennalta kaikista hankintasuunnitelmista, myös Dexian jaetusti hallitsemien yritysten suunnittelemista hankkeista.

| 3. | a) | Dexia kieltäytyy lainaamasta PWB-asiakkailleen varoja alle 10 prosentin riskikorjatulla tuotolla (RAROC). RAROC-laskennassa suhteutetaan verojen jälkeinen nettomarginaali taloudelliseen pääomaan. Tässä sitoumuskirjassa






  i) | bruttomarginaali on asiakkaalta laskutetun marginaalin (joka ilmoitetaan IBOR-viitekoron ylittävinä peruspisteinä) ja Dexian rahoituskulun (joka ilmoitetaan IBOR-viitekoron ylittävinä peruspisteinä), jota edustaa konsernin sisäinen luovutushinta, välinen erotus. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

Dexia kieltäytyy lainaamasta PWB-asiakkailleen varoja alle 10 prosentin riskikorjatulla tuotolla (RAROC). RAROC-laskennassa suhteutetaan verojen jälkeinen nettomarginaali taloudelliseen pääomaan. Tässä sitoumuskirjassa

i)

bruttomarginaali on asiakkaalta laskutetun marginaalin (joka ilmoitetaan IBOR-viitekoron ylittävinä peruspisteinä) ja Dexian rahoituskulun (joka ilmoitetaan IBOR-viitekoron ylittävinä peruspisteinä), jota edustaa konsernin sisäinen luovutushinta, välinen erotus.

| ii) | konsernin sisäinen luovutushinta kuvastaa Dexian uusrahoituksen arvioitua kustannusta, jossa otetaan huomioon PWB-asiakkaiden lainojen ominaispiirteet (maturiteetti, soveltuvuus jälleenrahoitukseen kiinnitystodistusten avulla jne.). |
| --- | --- |

ii)

konsernin sisäinen luovutushinta kuvastaa Dexian uusrahoituksen arvioitua kustannusta, jossa otetaan huomioon PWB-asiakkaiden lainojen ominaispiirteet (maturiteetti, soveltuvuus jälleenrahoitukseen kiinnitystodistusten avulla jne.).

| iii) | nettomarginaali on bruttomarginaali, josta vähennetään i) kaikenlaiset kulut (yleiskustannukset, palkkakustannukset, käyttökustannukset, poistot jne.) PWB-asiakaslainaustoiminnan kustannusten perusteella arvioituina, ii) tapahtumakohtaisesti lasketun keskimääräisen riskin kustannukset Basel II -menetelmän mukaisesti (pitkän aikavälin keskimääräisen riskin hinta) ja iii) vero. Taloudellisen pääoman laskennassa käytetään Basel II -menetelmää. |
| --- | --- |

iii)

nettomarginaali on bruttomarginaali, josta vähennetään i) kaikenlaiset kulut (yleiskustannukset, palkkakustannukset, käyttökustannukset, poistot jne.) PWB-asiakaslainaustoiminnan kustannusten perusteella arvioituina, ii) tapahtumakohtaisesti lasketun keskimääräisen riskin kustannukset Basel II -menetelmän mukaisesti (pitkän aikavälin keskimääräisen riskin hinta) ja iii) vero. Taloudellisen pääoman laskennassa käytetään Basel II -menetelmää.

| b) | Riippumaton asiantuntija nimitetään jäljempänä 17 kohdassa ilmoitettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, ja hänen tehtävänsä on tarkistaa kuuden kuukauden välein, että






  i) | tässä sitoumuskirjassa tarkoitettu RAROC ja sen osat (jälleenrahoituksen kustannukset, yleiskustannukset, palkkakustannukset, toimintakustannukset, poistot, riskin kustannukset, verot jne.) vastaavat PWB-asiakkaille suunnatun antolainaustoiminnan osallistumista konsernin kannattavuuteen; |
| --- | --- | --- |

b)

Riippumaton asiantuntija nimitetään jäljempänä 17 kohdassa ilmoitettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, ja hänen tehtävänsä on tarkistaa kuuden kuukauden välein, että

i)

tässä sitoumuskirjassa tarkoitettu RAROC ja sen osat (jälleenrahoituksen kustannukset, yleiskustannukset, palkkakustannukset, toimintakustannukset, poistot, riskin kustannukset, verot jne.) vastaavat PWB-asiakkaille suunnatun antolainaustoiminnan osallistumista konsernin kannattavuuteen;

| ii) | RAROC on laskettu oikein ja |
| --- | --- |

ii)

RAROC on laskettu oikein ja

| iii) | menetelmiä on noudatettu. |
| --- | --- |

iii)

menetelmiä on noudatettu.

| c) | Riippumaton asiantuntija tarkistaa kuuden kuukauden välein, että 3.a kohdassa tehtyä sitoumusta noudatetaan. |
| --- | --- |

c)

Riippumaton asiantuntija tarkistaa kuuden kuukauden välein, että 3.a kohdassa tehtyä sitoumusta noudatetaan.

| d) | Riippumattomalla asiantuntijalla on oikeus saada tietoonsa Dexian sisäiset menettelysäännöt, joissa tarkennetaan ja lisätään RAROCin käyttöä (tässä sitoumuskirjassa tarkoitetussa merkityksessä) ja Dexian PWB-asiakkailleen myöntämien lainojen luetteloa ja jokaisen lainan ehtoja. |
| --- | --- |

d)

Riippumattomalla asiantuntijalla on oikeus saada tietoonsa Dexian sisäiset menettelysäännöt, joissa tarkennetaan ja lisätään RAROCin käyttöä (tässä sitoumuskirjassa tarkoitetussa merkityksessä) ja Dexian PWB-asiakkailleen myöntämien lainojen luetteloa ja jokaisen lainan ehtoja.

| 4. | Dexia supistaa turkkilaisen tytäryhtiönsä DenizBankin käyttöön annetun rahoituksen määrän nollaan 30 päivään kesäkuuta 2011 mennessä eikä myönnä tälle lainkaan konsernin sisäistä rahoitusta 31 päivään joulukuuta 2014 asti. |
| --- | --- |

4.

Dexia supistaa turkkilaisen tytäryhtiönsä DenizBankin käyttöön annetun rahoituksen määrän nollaan 30 päivään kesäkuuta 2011 mennessä eikä myönnä tälle lainkaan konsernin sisäistä rahoitusta 31 päivään joulukuuta 2014 asti.

| 5. | Dexia pienentää lyhytkestoisen rahoituksen osuutta taseessaan ja lisää pitkäkestoisen rahoituksen keskimääräistä erääntymisaikaa. Tämän sitoumuksen täyttymistä arvioidaan kokonaisvaltaisesta kolmen kvantitatiivisen indikaattorin avulla. Tässä yhteydessä






  a) | Dexia ylläpitää lyhytkestoisen rahoituksen ja taseen kokonaismäärän tunnuslukua, joka on määritelty tämän päätökseen liitteessä II, 30 prosentista 31 päivänä joulukuuta 2009 enintään 23 prosenttiin 31 päivänä joulukuuta 2010, enintään 20 prosenttiin 31 päivänä joulukuuta 2011, enintään 14 prosenttiin 31 päivänä joulukuuta 2012, enintään 13 prosenttiin 31 päivänä joulukuuta 2013 ja enintään 11 prosenttiin 31 päivänä joulukuuta 2014. Tämän sitoumuksen yhteydessä tunnuslukua seurataan myös vuotuisesta keskiarvosta koko vertailujaksolla. |
| --- | --- | --- |

5.

Dexia pienentää lyhytkestoisen rahoituksen osuutta taseessaan ja lisää pitkäkestoisen rahoituksen keskimääräistä erääntymisaikaa. Tämän sitoumuksen täyttymistä arvioidaan kokonaisvaltaisesta kolmen kvantitatiivisen indikaattorin avulla. Tässä yhteydessä

a)

Dexia ylläpitää lyhytkestoisen rahoituksen ja taseen kokonaismäärän tunnuslukua, joka on määritelty tämän päätökseen liitteessä II, 30 prosentista 31 päivänä joulukuuta 2009 enintään 23 prosenttiin 31 päivänä joulukuuta 2010, enintään 20 prosenttiin 31 päivänä joulukuuta 2011, enintään 14 prosenttiin 31 päivänä joulukuuta 2012, enintään 13 prosenttiin 31 päivänä joulukuuta 2013 ja enintään 11 prosenttiin 31 päivänä joulukuuta 2014. Tämän sitoumuksen yhteydessä tunnuslukua seurataan myös vuotuisesta keskiarvosta koko vertailujaksolla.

| b) | Dexia lisää rahoituksensa kestoa ja lyhentää duraation ja gapin kestoa pitämällä tämän asetuksen liitteessä II määriteltyjen konsernin velkojen keskimääräisen keston vähintään alla olevassa taulukossa määritellyllä tasolla:










  (vuotta) |
| --- | --- |
| 31.12.2009 | 31.12.2010 | 31.12.2011 | 31.12.2012 | 31.12.2013 | 31.12.2014 |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

b)

Dexia lisää rahoituksensa kestoa ja lyhentää duraation ja gapin kestoa pitämällä tämän asetuksen liitteessä II määriteltyjen konsernin velkojen keskimääräisen keston vähintään alla olevassa taulukossa määritellyllä tasolla:

(vuotta)

31.12.2009

31.12.2010

31.12.2011

31.12.2012

31.12.2013

31.12.2014

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | Dexia lisää vakaita rahoituslähteitään. Lasketaan tunnusluku, jonka osoittaja on summa, joka saadaan laskemalla yhteen kiinnitystodistusten rahoitusosuus ja RCB- ja PWB-sektorien yritysasiakkaiden talletusten rahoitusosuus, ja nimittäjä Dexian kaikkien omaisuuserien summa. Tämän tunnusluvun, joka oli 36 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2009, on oltava vähintään 40 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2010, vähintään 45 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2011, vähintään 53 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2012, vähintään 55 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2013 ja vähintään 58 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

c)

Dexia lisää vakaita rahoituslähteitään. Lasketaan tunnusluku, jonka osoittaja on summa, joka saadaan laskemalla yhteen kiinnitystodistusten rahoitusosuus ja RCB- ja PWB-sektorien yritysasiakkaiden talletusten rahoitusosuus, ja nimittäjä Dexian kaikkien omaisuuserien summa. Tämän tunnusluvun, joka oli 36 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2009, on oltava vähintään 40 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2010, vähintään 45 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2011, vähintään 53 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2012, vähintään 55 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2013 ja vähintään 58 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2014.

| 6. | Lokakuun 31 päivään 2014 saakka Dexia






  i) | ei hyödynnä mainonnassa asemaansa tiettyihin sitoumuksiin valtiontakauksen saaneena pankkina muille ulkopuolisille kuin ulkopuolisille edunsaajille, eikä |
| --- | --- | --- |

6.

Lokakuun 31 päivään 2014 saakka Dexia

i)

ei hyödynnä mainonnassa asemaansa tiettyihin sitoumuksiin valtiontakauksen saaneena pankkina muille ulkopuolisille kuin ulkopuolisille edunsaajille, eikä

| ii) | käytä takausta pelkässä arbitraasissa. |
| --- | --- |

ii)

käytä takausta pelkässä arbitraasissa.

| 7. | Dexia ottaa käyttöön Legacy Portfolio Management Division -nimisen raportointilinjan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2010. Tähän linjaan kohdennetut omaisuuserät divestoidaan tai luovutetaan jäljempänä 13.n kohdassa mainitun sitoumuksen yhteydessä. Nämä omaisuuserät ovat: i) CSP-/PSP-salkut (joiden arvioitu määrä on noin 134 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2009), ii) FP-salkku (jonka arvioitu määrä on noin 10,7 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2009) ja iii) non-core PWB loans -salkku (jonka arvioitu määrä on noin 17 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2009). Dexian ottama rahoitus, joka kuuluu rahoitustakauksen piiriin, kohdennetaan kokonaisuudessaan tähän linjaan. |
| --- | --- |

7.

Dexia ottaa käyttöön Legacy Portfolio Management Division -nimisen raportointilinjan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2010. Tähän linjaan kohdennetut omaisuuserät divestoidaan tai luovutetaan jäljempänä 13.n kohdassa mainitun sitoumuksen yhteydessä. Nämä omaisuuserät ovat: i) CSP-/PSP-salkut (joiden arvioitu määrä on noin 134 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2009), ii) FP-salkku (jonka arvioitu määrä on noin 10,7 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2009) ja iii) non-core PWB loans -salkku (jonka arvioitu määrä on noin 17 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2009). Dexian ottama rahoitus, joka kuuluu rahoitustakauksen piiriin, kohdennetaan kokonaisuudessaan tähän linjaan.

| 8. | Dexia rajoittaa






  a) | erilaisia osinkoja, joita Dexia SA jakaa kantaosakkeiden perusteella, ja |
| --- | --- | --- |

8.

Dexia rajoittaa

a)

erilaisia osinkoja, joita Dexia SA jakaa kantaosakkeiden perusteella, ja

| b) | lainojen harkinnanvaraista takaisinmaksua ennenaikaisesti tai sekamuotoisen pääoman Tier 1 -instrumenttien tai Tier 2 -instrumenttien korkolippujen maksua, jos i) instrumentit on laskenut liikkeeseen Dexian yksinomaiseen määräysvaltaan kuuluva yritys, ii) niiden haltijana on muu henkilö tai oikeushenkilö kuin Dexia SA ja sen tytäryhtiöt ja iii) joiden maksaminen tai käyttö on harkinnanvaraista instrumentteja koskevien sopimuksenvaraisten sääntöjen nojalla,
  jotta suunnitellun voitonjaon tai maksun jälkeen (ja kantaosakkeiden perusteella maksetun osingon edellyttämät muut pakolliset maksut huomioon ottaen) Dexian Core Tier 1 -tunnusluku (laskettuna IFRS-standardien mukaisesti laaditun konsernin tilinpäätöksen perusteella)






  i) | on suurempi tai yhtä suuri kuin alla olevassa taulukossa ilmoitetut arvot ja










  31.12.2009 | 31.12.2010 | 31.12.2011 | 31.12.2012 | 31.12.2013 | 31.12.2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10,7 % | 10,6 % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |

b)

lainojen harkinnanvaraista takaisinmaksua ennenaikaisesti tai sekamuotoisen pääoman Tier 1 -instrumenttien tai Tier 2 -instrumenttien korkolippujen maksua, jos i) instrumentit on laskenut liikkeeseen Dexian yksinomaiseen määräysvaltaan kuuluva yritys, ii) niiden haltijana on muu henkilö tai oikeushenkilö kuin Dexia SA ja sen tytäryhtiöt ja iii) joiden maksaminen tai käyttö on harkinnanvaraista instrumentteja koskevien sopimuksenvaraisten sääntöjen nojalla,

jotta suunnitellun voitonjaon tai maksun jälkeen (ja kantaosakkeiden perusteella maksetun osingon edellyttämät muut pakolliset maksut huomioon ottaen) Dexian Core Tier 1 -tunnusluku (laskettuna IFRS-standardien mukaisesti laaditun konsernin tilinpäätöksen perusteella)

i)

on suurempi tai yhtä suuri kuin alla olevassa taulukossa ilmoitetut arvot ja

31.12.2009

31.12.2010

31.12.2011

31.12.2012

31.12.2013

31.12.2014

10,7 %

10,6 %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

| ii) | on suurempi kuin seuraavien summa:






  i) | 12,5 prosenttia Legacy Portfolio Management Division -toiminnan riskipainotetuista omaisuuseristä (risk weighted assets), joka on määritelty yllä olevassa 7 kohdassa, ja |
| --- | --- | --- |

ii)

on suurempi kuin seuraavien summa:

i)

12,5 prosenttia Legacy Portfolio Management Division -toiminnan riskipainotetuista omaisuuseristä (risk weighted assets), joka on määritelty yllä olevassa 7 kohdassa, ja

| ii) | 9,5 prosenttia muiden konsernin toimintojen (”ydindivisioona”) riskipainotetuista omaisuuseristä (risk weighted assets). |
| --- | --- |

ii)

9,5 prosenttia muiden konsernin toimintojen (”ydindivisioona”) riskipainotetuista omaisuuseristä (risk weighted assets).

Edellä mainittu sitoumus

| i) | ei vaikuta (Belgian yhtiölain 617 pykälässä tarkoitettuun) vaatimukseen jakokelpoisesta voitosta Dexian osalta; |
| --- | --- |

i)

ei vaikuta (Belgian yhtiölain 617 pykälässä tarkoitettuun) vaatimukseen jakokelpoisesta voitosta Dexian osalta;

| ii) | ei vaikuta operaatioihin, joita Dexia on lain nojalla velvollinen suorittamaan sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2 -instrumenteille, eikä operaatioihin, joita Dexia on velvollinen suorittamaan tällaisille instrumenteille ennen 1 päivää helmikuuta 2010 tehtyjen sopimusten nojalla; |
| --- | --- |

ii)

ei vaikuta operaatioihin, joita Dexia on lain nojalla velvollinen suorittamaan sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2 -instrumenteille, eikä operaatioihin, joita Dexia on velvollinen suorittamaan tällaisille instrumenteille ennen 1 päivää helmikuuta 2010 tehtyjen sopimusten nojalla;

| iii) | voidaan joutua tarkistamaan, jos vakavaraisuuspääoman määritelmässä ja Dexiaan sovellettavissa tilinpäätösstandardeissa tapahtuu merkittävä muutos, ja |
| --- | --- |

iii)

voidaan joutua tarkistamaan, jos vakavaraisuuspääoman määritelmässä ja Dexiaan sovellettavissa tilinpäätösstandardeissa tapahtuu merkittävä muutos, ja

| iv) | koskee kaikkia 31 päivään joulukuuta 2014 saakka tapahtuvaa voitonjakoa. |
| --- | --- |

iv)

koskee kaikkia 31 päivään joulukuuta 2014 saakka tapahtuvaa voitonjakoa.

| 9. | Lisäksi Dexia sitoutuu 31 päivään joulukuuta 2011 saakka, tämän kuitenkaan vaikuttamatta operaatioihin, joita Dexia on velvollinen suorittamaan lain mukaan tai ennen 1 päivää helmikuuta 2010 tehtyjen sopimusten nojalla sekamuotoisen pääoman Tier 1 – tai Tier 2 -instrumenteille,






  a) | olemaan maksamatta sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2 -instrumenttien korkolippua, sikäli kuin instrumentin ovat muun henkilön tai oikeushenkilön kuin Dexia SA:n ja sen tytäryhtiöiden hallussa ja niiden maksaminen on harkinnanvaraista instrumentteja koskevien sopimuksenvaraisten sääntöjen perusteella; |
| --- | --- | --- |

9.

Lisäksi Dexia sitoutuu 31 päivään joulukuuta 2011 saakka, tämän kuitenkaan vaikuttamatta operaatioihin, joita Dexia on velvollinen suorittamaan lain mukaan tai ennen 1 päivää helmikuuta 2010 tehtyjen sopimusten nojalla sekamuotoisen pääoman Tier 1 – tai Tier 2 -instrumenteille,

a)

olemaan maksamatta sekamuotoisen pääoman Tier 1- tai Tier 2 -instrumenttien korkolippua, sikäli kuin instrumentin ovat muun henkilön tai oikeushenkilön kuin Dexia SA:n ja sen tytäryhtiöiden hallussa ja niiden maksaminen on harkinnanvaraista instrumentteja koskevien sopimuksenvaraisten sääntöjen perusteella;

| b) | olemaan hyväksymättä tai puoltamatta äänestyksessä kaikenlaisen osingon maksamista yrityksestä, jossa Dexia SA:lla on suoraan tai välillisesti yksinomainen määräysvalta (ml. sen 100-prosenttisesti omistamat yritykset), jos maksu aiheuttaisi muiden kuin Dexia SA:n ja sen tytäryhtiöiden hallussa olevien sekamuotoisen pääoman Tier 1 – tai Tier 2 -instrumentteihin liittyvän korkolipun maksuvelvoitteen ja |
| --- | --- |

b)

olemaan hyväksymättä tai puoltamatta äänestyksessä kaikenlaisen osingon maksamista yrityksestä, jossa Dexia SA:lla on suoraan tai välillisesti yksinomainen määräysvalta (ml. sen 100-prosenttisesti omistamat yritykset), jos maksu aiheuttaisi muiden kuin Dexia SA:n ja sen tytäryhtiöiden hallussa olevien sekamuotoisen pääoman Tier 1 – tai Tier 2 -instrumentteihin liittyvän korkolipun maksuvelvoitteen ja

| c) | olemaan käyttämättä harkinnanvaraista oikeuttaan maksaa ennenaikaisesti edellä olevassa a kohdassa tarkoitettuja sekamuotoisten pääoman Tier 1 – ja Tier 2 -instrumentteja. |
| --- | --- |

c)

olemaan käyttämättä harkinnanvaraista oikeuttaan maksaa ennenaikaisesti edellä olevassa a kohdassa tarkoitettuja sekamuotoisten pääoman Tier 1 – ja Tier 2 -instrumentteja.

Dexia SA sitoutuu olemaan jakamatta osinkoa kantaosakkeilleen 31 päivään joulukuuta 2011 saakka. Kielto ei koske osingonjakoa, joka tapahtuu kokonaisuudessaan uusosakeantina, sikäli kuin voitonjaon määrä on i) edellä olevan 8 kohdan mukainen ja ii) pienempi tai yhtä suuri kuin 40 prosenttia Dexia SA:n nettotuloksesta tilivuonna 2009, kun kyse on vuonna 2010 tapahtuvasta voitonjaosta, ja pienempi tai yhtä suuri kuin 40 prosenttia Dexia SA:n nettotuloksesta tilivuonna 2010, kun kyse on vuonna 2011 tapahtuvasta voitonjaosta.

| 10. | Dexia noudattaa edelleen myös G-20-maiden ja asianomaisten kansallisten tahojen määrittelemiä periaatteita Dexia SA:n johtokunnan ja hallintoneuvoston ja Dexia-konsernin tärkeimpien operatiivisten yksiköiden palkitsemisessa. |
| --- | --- |

10.

Dexia noudattaa edelleen myös G-20-maiden ja asianomaisten kansallisten tahojen määrittelemiä periaatteita Dexia SA:n johtokunnan ja hallintoneuvoston ja Dexia-konsernin tärkeimpien operatiivisten yksiköiden palkitsemisessa.

| 11. | Joulukuun 17 päivänä 2009 toimitetun rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti Dexia






  a) | supistaa uustuotantopolitiikassaan PWB-uustuotannon 12 miljardiin euroon vuonna 2009, 15 miljardiin euroon vuonna 2010 ja 18 miljardiin euroon vuonna 2014; |
| --- | --- | --- |

11.

Joulukuun 17 päivänä 2009 toimitetun rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti Dexia

a)

supistaa uustuotantopolitiikassaan PWB-uustuotannon 12 miljardiin euroon vuonna 2009, 15 miljardiin euroon vuonna 2010 ja 18 miljardiin euroon vuonna 2014;

| b) | leikkaa käyttökustannuksiaan 15 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä; |
| --- | --- |

b)

leikkaa käyttökustannuksiaan 15 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä;

| c) | varmistaa trading-toiminnassaan, ettei se ota omaan lukuunsa riskejä, jotka eivät ole elinkelpoisuuden palautumistavoitteen mukaisia asiantuntevan salkunhoidon perusteella. Dexia supistaa trading-toimintaansa (alentaa 44 prosenttia vuotuisen keskimääräisen riskin arvoa, joka oli 126 miljardia euroa vuonna 2008) ja lopettaa kaupankäynnin omaan lukuunsa tämän komission päätöksen päiväyksestä lukien; |
| --- | --- |

c)

varmistaa trading-toiminnassaan, ettei se ota omaan lukuunsa riskejä, jotka eivät ole elinkelpoisuuden palautumistavoitteen mukaisia asiantuntevan salkunhoidon perusteella. Dexia supistaa trading-toimintaansa (alentaa 44 prosenttia vuotuisen keskimääräisen riskin arvoa, joka oli 126 miljardia euroa vuonna 2008) ja lopettaa kaupankäynnin omaan lukuunsa tämän komission päätöksen päiväyksestä lukien;

| d) | luopuu pysyvästi Dexia BIL:n 376 miljoonan euron arvoisten vaihtovelkakirjojen, jotka Luxembourg oli sitoutunut merkitsemään syyskuussa 2008, tuotosta välittömästi komission päätöksen päiväyksestä lukien. |
| --- | --- |

d)

luopuu pysyvästi Dexia BIL:n 376 miljoonan euron arvoisten vaihtovelkakirjojen, jotka Luxembourg oli sitoutunut merkitsemään syyskuussa 2008, tuotosta välittömästi komission päätöksen päiväyksestä lukien.

Rahoitustakaus

| 12. | Dexia käyttää 14 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä sopimuksen täydennyksessä jatkettua rahoitustakausta, jäljempänä ’takaus’, ainoastaan seuraavin edellytyksin:






  a) | Dexia ei voi hyödyntää takausta lainkaan 31 päivästä maaliskuuta 2010 lukien tehdyissä talletussopimuksissa |
| --- | --- | --- |

12.

Dexia käyttää 14 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä sopimuksen täydennyksessä jatkettua rahoitustakausta, jäljempänä ’takaus’, ainoastaan seuraavin edellytyksin:

a)

Dexia ei voi hyödyntää takausta lainkaan 31 päivästä maaliskuuta 2010 lukien tehdyissä talletussopimuksissa

| b) | Dexia ei voi hyödyntää rahoitustakausta lyhyen ajan (alle vuoden) emissioihin, jotka toteutetaan 31 päivästä toukokuuta 2010 lukien |
| --- | --- |

b)

Dexia ei voi hyödyntää rahoitustakausta lyhyen ajan (alle vuoden) emissioihin, jotka toteutetaan 31 päivästä toukokuuta 2010 lukien

| c) | Dexia ei voi hyödyntää rahoitustakausta lainkaan 30 päivästä kesäkuuta 2010 lukien tehdyissä tai toteutetuissa emissioissa eikä sopimuksissa |
| --- | --- |

c)

Dexia ei voi hyödyntää rahoitustakausta lainkaan 30 päivästä kesäkuuta 2010 lukien tehdyissä tai toteutetuissa emissioissa eikä sopimuksissa

| d) | Taatun lainakannan kokonaismäärä ei saa missään vaiheessa olla yli 100 miljardia euroa |
| --- | --- |

d)

Taatun lainakannan kokonaismäärä ei saa missään vaiheessa olla yli 100 miljardia euroa

| e) | Takauksen soveltamisaikana Dexia maksaa jäsenvaltioille lisäkorvausta ylittävältä osalta, mikäli seuraavat taatun lainakannan raja-arvot ylittyvät:








  Raja-arvo/erä (taattu laina miljardia euroa) | [60–70] | [70–80] | [80–100] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lisäkorvaus ylittävästä osasta (peruspisteinä) | + 50 | + 65 | + 80 |

e)

Takauksen soveltamisaikana Dexia maksaa jäsenvaltioille lisäkorvausta ylittävältä osalta, mikäli seuraavat taatun lainakannan raja-arvot ylittyvät:

Raja-arvo/erä (taattu laina miljardia euroa)

[60–70]

[70–80]

[80–100]

Lisäkorvaus ylittävästä osasta (peruspisteinä)

+ 50

+ 65

+ 80

Luovutukset ja divestointi

| 13. | Dexia luovuttaa omaisuuserät, joiden luettelo ja aikataulu ilmoitetaan jäljempänä:






  a) | Italialaisen tytäryhtiön Crediopin 70 prosentin omistusosuudesta luopuminen tai listautuminen pörssiin 31 päivään lokakuuta 2012 mennessä. Pankkien rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 15 kohdan nojalla Dexia ei ole velvollinen luovuttamaan omistustaan Crediopissa liian alhaiseen hintaan (alle [...] kertaa sen kirjanpitoarvon vuonna 2010 ja 2011 ja alle [...] kertaa sen kirjanpitoarvon vuonna 2012). |
| --- | --- | --- |

13.

Dexia luovuttaa omaisuuserät, joiden luettelo ja aikataulu ilmoitetaan jäljempänä:

a)

Italialaisen tytäryhtiön Crediopin 70 prosentin omistusosuudesta luopuminen tai listautuminen pörssiin 31 päivään lokakuuta 2012 mennessä. Pankkien rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 15 kohdan nojalla Dexia ei ole velvollinen luovuttamaan omistustaan Crediopissa liian alhaiseen hintaan (alle [...] kertaa sen kirjanpitoarvon vuonna 2010 ja 2011 ja alle [...] kertaa sen kirjanpitoarvon vuonna 2012).

| b) | Dexia Insurance Belgium -yhtiön, jäljempänä ’DIB’, ranskalaisen tytäryhtiön Dexia Epargne-Pensionin eli DEP:n luovutus 30 päivään kesäkuuta 2010 mennessä. Tytäryhtiö toimii henkivakuutuksen ja eläkkeiden alalla. Luovutussopimus allekirjoitettiin 9 päivänä joulukuuta 2009, ja myynnin on tarkoitus tapahtua vuoden 2010 alkupuolella. |
| --- | --- |

b)

Dexia Insurance Belgium -yhtiön, jäljempänä ’DIB’, ranskalaisen tytäryhtiön Dexia Epargne-Pensionin eli DEP:n luovutus 30 päivään kesäkuuta 2010 mennessä. Tytäryhtiö toimii henkivakuutuksen ja eläkkeiden alalla. Luovutussopimus allekirjoitettiin 9 päivänä joulukuuta 2009, ja myynnin on tarkoitus tapahtua vuoden 2010 alkupuolella.

| c) | Belgialaisille paikallisyhteisöille tietoteknisiä palveluja tarjoavassa AdInfo-tytäryhtiössä olevan Dexian 51 prosentin osuuden luovutus tai listautuminen pörssiin 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä. |
| --- | --- |

c)

Belgialaisille paikallisyhteisöille tietoteknisiä palveluja tarjoavassa AdInfo-tytäryhtiössä olevan Dexian 51 prosentin osuuden luovutus tai listautuminen pörssiin 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä.

| d) | Dexian omistusosuuden luovutus SPE:stä 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä. |
| --- | --- |

d)

Dexian omistusosuuden luovutus SPE:stä 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä.

| e) | Dexian 20 prosentin omistusosuuden luovutus Crédit du Nord -pankista. Luovutus tapahtui 11 päivänä joulukuuta 2009 (osakkeiden ja käteisen varsinainen siirto). |
| --- | --- |

e)

Dexian 20 prosentin omistusosuuden luovutus Crédit du Nord -pankista. Luovutus tapahtui 11 päivänä joulukuuta 2009 (osakkeiden ja käteisen varsinainen siirto).

| f) | Noin 80 toimiston sulkeminen Belgiassa vuoteen 2010 mennessä uuden konsernirakenteen mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

Noin 80 toimiston sulkeminen Belgiassa vuoteen 2010 mennessä uuden konsernirakenteen mukaisesti.

| g) | Seuraavien RCB Internationalin toimintojen lakkauttaminen:






  i) | Experta Jerseyn luovutus, Dexia PB Jerseyn divestointi, Montevideon PB-toimintojen lakkautus, Singaporen PB-toiminnan kehittämishankkeen lakkautus, kuluttajarahoitushankkeen lakkauttaminen Venäjällä ja Dexia Asset Management (DAM) -yhtiön toiminnan lakkauttaminen Keski- ja Itä-Euroopan maissa, Experta-yhtiön trustitoiminnan luovutus Sveitsissä tapahtuivat vuoden 2009 aikana tai vuoden 2010 alussa; |
| --- | --- | --- |

g)

Seuraavien RCB Internationalin toimintojen lakkauttaminen:

i)

Experta Jerseyn luovutus, Dexia PB Jerseyn divestointi, Montevideon PB-toimintojen lakkautus, Singaporen PB-toiminnan kehittämishankkeen lakkautus, kuluttajarahoitushankkeen lakkauttaminen Venäjällä ja Dexia Asset Management (DAM) -yhtiön toiminnan lakkauttaminen Keski- ja Itä-Euroopan maissa, Experta-yhtiön trustitoiminnan luovutus Sveitsissä tapahtuivat vuoden 2009 aikana tai vuoden 2010 alussa;

| ii) | Expertan Bahamalla harjoittaman trustitoiminnan luovutus sekä Dexia BIL:n omaisuudenhoitoalalla ja yksityispankkialalla toimivan ja markkina- ja strukturointitoimintoja harjoittavan tanskalaisen tytäryhtiön luovutus 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä. |
| --- | --- |

ii)

Expertan Bahamalla harjoittaman trustitoiminnan luovutus sekä Dexia BIL:n omaisuudenhoitoalalla ja yksityispankkialalla toimivan ja markkina- ja strukturointitoimintoja harjoittavan tanskalaisen tytäryhtiön luovutus 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä.

| h) | Slovakialaisessa tytäryhtiössä Dexia Banka Slovenskossa (DBS) olevan Dexian omistusosuuden luovutus tai listautuminen pörssiin 31 päivään lokakuuta 2012 mennessä. Pankkien rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 15 kohdan nojalla Dexia ei ole velvollinen luovuttamaan DBS:ää liian alhaiseen hintaan (alle [...] kertaa sen kirjanpitoarvo vuonna 2010 ja [...] kertaa sen kirjanpitoarvo vuonna 2011). |
| --- | --- |

h)

Slovakialaisessa tytäryhtiössä Dexia Banka Slovenskossa (DBS) olevan Dexian omistusosuuden luovutus tai listautuminen pörssiin 31 päivään lokakuuta 2012 mennessä. Pankkien rakenneuudistuksia koskevan tiedonannon 15 kohdan nojalla Dexia ei ole velvollinen luovuttamaan DBS:ää liian alhaiseen hintaan (alle [...] kertaa sen kirjanpitoarvo vuonna 2010 ja [...] kertaa sen kirjanpitoarvo vuonna 2011).

| i) | PWB Internationalin seuraavien toimintojen lakkauttaminen ja divestointi:






  1. | Intia: yksikön luovutus tehty vuonna 2009; |
| --- | --- | --- |

i)

PWB Internationalin seuraavien toimintojen lakkauttaminen ja divestointi:

1.

Intia: yksikön luovutus tehty vuonna 2009;

| 2. | Sveitsi (Dexia Public Finance Switzerland) ja Ruotsi (Dexia Norden): sulkeminen ja selvitys 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä; |
| --- | --- |

2.

Sveitsi (Dexia Public Finance Switzerland) ja Ruotsi (Dexia Norden): sulkeminen ja selvitys 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä;

| 3. | Meksiko, Australia ja Japani: taseen divestointi ja henkilöstömäärän vähennys. Meksikon yksikkö suljettiin vuonna 2009, ja sen omaisuuserät siirrettiin DCL New York -yhtiölle, jossa ne divestoidaan. Japanin ja Australian henkilöstömäärä puolittui vuonna 2009, ja niissä vielä olevat toiminnot divestoidaan. |
| --- | --- |

3.

Meksiko, Australia ja Japani: taseen divestointi ja henkilöstömäärän vähennys. Meksikon yksikkö suljettiin vuonna 2009, ja sen omaisuuserät siirrettiin DCL New York -yhtiölle, jossa ne divestoidaan. Japanin ja Australian henkilöstömäärä puolittui vuonna 2009, ja niissä vielä olevat toiminnot divestoidaan.

| j) | FSA:n luovutus (toteutettu 1 päivänä heinäkuuta 2009) ja sen jälkeen Dexian osuuksien luovutus Assured Guarantystä (AGO) 31 päivään lokakuuta 2011 mennessä. |
| --- | --- |

j)

FSA:n luovutus (toteutettu 1 päivänä heinäkuuta 2009) ja sen jälkeen Dexian osuuksien luovutus Assured Guarantystä (AGO) 31 päivään lokakuuta 2011 mennessä.

| k) | Konsernin 49 prosentin omistusosuuden luovutus Kommunalkredit Austriasta (KA). Luovutus tapahtui vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä. |
| --- | --- |

k)

Konsernin 49 prosentin omistusosuuden luovutus Kommunalkredit Austriasta (KA). Luovutus tapahtui vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä.

| l) | DenizBankin vakuutusalalla toimivan tytäryhtiön Deniz Emeklilikin luovutus tai listautuminen pörssiin 31 päivään lokakuuta 2012 mennessä. |
| --- | --- |

l)

DenizBankin vakuutusalalla toimivan tytäryhtiön Deniz Emeklilikin luovutus tai listautuminen pörssiin 31 päivään lokakuuta 2012 mennessä.

| m) | Konsernin 60 prosentin omistusosuuden luovutus Dexia Sabadellista 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä. |
| --- | --- |

m)

Konsernin 60 prosentin omistusosuuden luovutus Dexia Sabadellista 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä.

| n) | Dexian joukkolainasalkun nopeutettu luovutus: [10–20] miljardia euroa vuodessa vuosina 2010 ja 2011, [5–15] miljardista eurosta [10–20] miljardiin euroon vuonna 2012 sekä [0–10]–[5–15] miljardia euroa vuodessa vuosina 2013 ja 2014. |
| --- | --- |

n)

Dexian joukkolainasalkun nopeutettu luovutus: [10–20] miljardia euroa vuodessa vuosina 2010 ja 2011, [5–15] miljardista eurosta [10–20] miljardiin euroon vuonna 2012 sekä [0–10]–[5–15] miljardia euroa vuodessa vuosina 2013 ja 2014.

| o) | Joulukuun 17 päivänä 2009 toimitetun rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti Standby Bond Purchase Agreements (SBPA) – ja Tender Option Bonds (TOB) (USA/Kanada) -toiminnot divestoidaan. |
| --- | --- |

o)

Joulukuun 17 päivänä 2009 toimitetun rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti Standby Bond Purchase Agreements (SBPA) – ja Tender Option Bonds (TOB) (USA/Kanada) -toiminnot divestoidaan.

Edellä a–n kohdassa mainittujen luopumissitoumusten katsotaan täyttyneen, kun Dexia ja ostaja ovat tehneet velvoittavan ja lopullisen sopimuksen (eli sopimuksen, jota Dexia ei voi irtisanoa yksipuolisesti maksamatta sopimussakkoa) Dexian kyseisessä yksikössä tai varallisuuserässä olevan koko omistusosuuden luovutuksesta, vaikka toimivaltaisilta valvontaviranomaisilta ei sopimuksen allekirjoitushetkellä vielä olisikaan saatu lupaa tai ilmoitusta siitä, ettei luovutusta vastusteta.

| 14. | Edellä 13 kohdassa kuvatut omaisuuserien luovutukset sekä Dexian omaisuuden ja velkojen poistot johtavat seuraaviin tuloksiin:






  a) | Komissiolle 17 päivänä joulukuuta 2009 toimitetussa Dexian rakennemuutossuunnitelman täydentävissä toimenpiteissä kuvattujen edellytysten ja kirjanpitokäytänteiden mukaisesti Dexian taseen kokonaismäärä on 31 päivänä joulukuuta 2014 kaikkiaan 35 prosenttia pienempi kuin 31 päivänä joulukuuta 2008. Absoluuttisina arvoina tase pienenee 651 miljardista eurosta 31 päivänä joulukuuta 2008 aina 580 miljardiin euroon 31 päivänä joulukuuta 2009, [510–550] miljardista eurosta 31 päivänä joulukuuta 2010 [485–545] miljardiin euroon 31 päivänä joulukuuta 2011, [425–490] miljardiin euroon 31 päivänä joulukuuta 2012, [405–465] miljardiin euroon 31 päivänä joulukuuta 2013 ja 427 miljardiin euroon 31 päivänä joulukuuta 2014. Kaikkiaan pienennys on 224 miljardia euroa. Näitä määriä on korjattava Dexian taseeseen kirjattujen johdannaisten markkina-arvon kehityksen perusteella, jos kehitys poikkeaa Dexian rakenneuudistussuunnitelmassa kuvatusta kehityksestä eikä ero johdu näiden johdannaistuotteiden nimellismäärän merkittävästä lisäyksestä. |
| --- | --- | --- |

14.

Edellä 13 kohdassa kuvatut omaisuuserien luovutukset sekä Dexian omaisuuden ja velkojen poistot johtavat seuraaviin tuloksiin:

a)

Komissiolle 17 päivänä joulukuuta 2009 toimitetussa Dexian rakennemuutossuunnitelman täydentävissä toimenpiteissä kuvattujen edellytysten ja kirjanpitokäytänteiden mukaisesti Dexian taseen kokonaismäärä on 31 päivänä joulukuuta 2014 kaikkiaan 35 prosenttia pienempi kuin 31 päivänä joulukuuta 2008. Absoluuttisina arvoina tase pienenee 651 miljardista eurosta 31 päivänä joulukuuta 2008 aina 580 miljardiin euroon 31 päivänä joulukuuta 2009, [510–550] miljardista eurosta 31 päivänä joulukuuta 2010 [485–545] miljardiin euroon 31 päivänä joulukuuta 2011, [425–490] miljardiin euroon 31 päivänä joulukuuta 2012, [405–465] miljardiin euroon 31 päivänä joulukuuta 2013 ja 427 miljardiin euroon 31 päivänä joulukuuta 2014. Kaikkiaan pienennys on 224 miljardia euroa. Näitä määriä on korjattava Dexian taseeseen kirjattujen johdannaisten markkina-arvon kehityksen perusteella, jos kehitys poikkeaa Dexian rakenneuudistussuunnitelmassa kuvatusta kehityksestä eikä ero johdu näiden johdannaistuotteiden nimellismäärän merkittävästä lisäyksestä.

| b) | Ydindivisioonan koko taseeksi tulee [390–410] miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2010, [385–415] miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2011, [345–380] miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2012, [335–365] miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2013 ja 353 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2014. Supistuminen on siis 45 prosentin luokkaa verrattuna konsernin koko taseeseen 31 päivänä joulukuuta 2008. Ydindivisioonan ja Legacy Portfolio Management Division -divisioonan divisioonakohtaisten taseiden vuotuinen kehitys vastaa tämän päätöksen liitteessä II esitettyä kuvausta. |
| --- | --- |

b)

Ydindivisioonan koko taseeksi tulee [390–410] miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2010, [385–415] miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2011, [345–380] miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2012, [335–365] miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2013 ja 353 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2014. Supistuminen on siis 45 prosentin luokkaa verrattuna konsernin koko taseeseen 31 päivänä joulukuuta 2008. Ydindivisioonan ja Legacy Portfolio Management Division -divisioonan divisioonakohtaisten taseiden vuotuinen kehitys vastaa tämän päätöksen liitteessä II esitettyä kuvausta.

Luovutuksesta vastaava asiamies

| 15. | a) | Mikäli 13 a, c, d, h, l tai m kohdassa mainittua varallisuuserän luovutussitoumusta ei ole noudatettu määräajassa eikä komissio ole hyväksynyt korvaavaa sitoumusta, Ranskan, Belgian ja Luxemburgin viranomaiset antavat komission ennalta hyväksyttäväksi viimeistään kuukauden kuluessa luovutuksen määräajasta yhdestä kolmeen henkilöä käsittävän luettelon, joka on laadittu yhteisymmärryksessä Dexian kanssa ja jonka perusteella nimitetään mainittujen luovutusten toteutuksesta vastaava asiamies tai asiamiehet. |
| --- | --- | --- |

15.

a)

Mikäli 13 a, c, d, h, l tai m kohdassa mainittua varallisuuserän luovutussitoumusta ei ole noudatettu määräajassa eikä komissio ole hyväksynyt korvaavaa sitoumusta, Ranskan, Belgian ja Luxemburgin viranomaiset antavat komission ennalta hyväksyttäväksi viimeistään kuukauden kuluessa luovutuksen määräajasta yhdestä kolmeen henkilöä käsittävän luettelon, joka on laadittu yhteisymmärryksessä Dexian kanssa ja jonka perusteella nimitetään mainittujen luovutusten toteutuksesta vastaava asiamies tai asiamiehet.

| b) | Luovutuksesta vastaavalla asiamiehellä on oltava vaadittava pätevyys, eikä hän saa olla jäävi tehtävänsä harjoittamisen aikana. |
| --- | --- |

b)

Luovutuksesta vastaavalla asiamiehellä on oltava vaadittava pätevyys, eikä hän saa olla jäävi tehtävänsä harjoittamisen aikana.

| c) | Komissio voi joko hyväksyä tai hylätä ehdotetun asiamiehen tai asiamiehet. Mikäli komissio hylkää ehdotetun asiamiehen tai asiamiehet, Dexian sekä Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaisten on ehdotettava kuukauden kuluessa hylkäämisen tiedoksi antamisesta yhdestä kolmeen uutta ehdokasta, joille on niin ikään pyydettävä päätös komission hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Jos komissio hylkää loppujen lopuksi kaikki ehdokkaat, se nimeää itse asiamiehen, joka Dexian on nimitettävä komission ehdottaman tehtävänmäärittelyn pohjalta. |
| --- | --- |

c)

Komissio voi joko hyväksyä tai hylätä ehdotetun asiamiehen tai asiamiehet. Mikäli komissio hylkää ehdotetun asiamiehen tai asiamiehet, Dexian sekä Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaisten on ehdotettava kuukauden kuluessa hylkäämisen tiedoksi antamisesta yhdestä kolmeen uutta ehdokasta, joille on niin ikään pyydettävä päätös komission hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Jos komissio hylkää loppujen lopuksi kaikki ehdokkaat, se nimeää itse asiamiehen, joka Dexian on nimitettävä komission ehdottaman tehtävänmäärittelyn pohjalta.

| d) | Ranskan, Belgian ja Luxemburgin viranomaiset sitoutuvat siihen, että Dexia myöntää luovutuksesta vastaavalle asiamiehelle tarpeelliset ja asianmukaiset edustamisvaltuudet






  i) | edellä a kohdassa mainittujen omaisuuserien luovuttamiseksi (mukaan lukien kaikki tarvittavat valtuudet, joilla varmistetaan luovutuksen toteuttamiseen tarvittavien asiakirjojen laatiminen) ja |
| --- | --- | --- |

d)

Ranskan, Belgian ja Luxemburgin viranomaiset sitoutuvat siihen, että Dexia myöntää luovutuksesta vastaavalle asiamiehelle tarpeelliset ja asianmukaiset edustamisvaltuudet

i)

edellä a kohdassa mainittujen omaisuuserien luovuttamiseksi (mukaan lukien kaikki tarvittavat valtuudet, joilla varmistetaan luovutuksen toteuttamiseen tarvittavien asiakirjojen laatiminen) ja

| ii) | luovutuksen toteuttamiseksi tarpeellisen tai asianmukaisen toimen tai ilmoituksen tekemiseksi, mukaan lukien neuvonantajien nimeäminen luovutusprosessin ajaksi. |
| --- | --- |

ii)

luovutuksen toteuttamiseksi tarpeellisen tai asianmukaisen toimen tai ilmoituksen tekemiseksi, mukaan lukien neuvonantajien nimeäminen luovutusprosessin ajaksi.

| e) | Luovutuksesta vastaava asiamies sisällyttää osto- ja myyntisopimukseen tai -sopimuksiin tavanomaiset ja kohtuulliset määräykset, jotka se katsoo aiheellisiksi myynnin saattamiseksi päätökseen asiamiehen nimityksen mukaisesti. Luovutuksesta vastaava asiamies järjestää myyntiprosessin siten, että luovutus varmasti [...]. |
| --- | --- |

e)

Luovutuksesta vastaava asiamies sisällyttää osto- ja myyntisopimukseen tai -sopimuksiin tavanomaiset ja kohtuulliset määräykset, jotka se katsoo aiheellisiksi myynnin saattamiseksi päätökseen asiamiehen nimityksen mukaisesti. Luovutuksesta vastaava asiamies järjestää myyntiprosessin siten, että luovutus varmasti [...].

| f) | Luovutuksesta vastaavan asiamiehen palvelujen kustannukset maksaa Dexia. |
| --- | --- |

f)

Luovutuksesta vastaavan asiamiehen palvelujen kustannukset maksaa Dexia.

Täytäntöönpano

| 16. | Mikäli Dexian määräysvallassa tapahtuisi muutos, komissio voi päättää, että kaikkia tai osaa yllä olevista sitoumuksista ei enää sovelleta. Komissio ottaa huomioon kehityksen vaikutuksen suunniteltuun pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen ja kilpailuun ja käyttää erityisesti periaatetta, jonka mukaan tuensaajan myynti kilpailijalle on sellaisenaan yksi kilpailun mahdollisten vääristymien kompensointikeino. |
| --- | --- |

16.

Mikäli Dexian määräysvallassa tapahtuisi muutos, komissio voi päättää, että kaikkia tai osaa yllä olevista sitoumuksista ei enää sovelleta. Komissio ottaa huomioon kehityksen vaikutuksen suunniteltuun pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen ja kilpailuun ja käyttää erityisesti periaatetta, jonka mukaan tuensaajan myynti kilpailijalle on sellaisenaan yksi kilpailun mahdollisten vääristymien kompensointikeino.

| 17. | a) | Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaiset luovuttavat viimeistään kuukauden kuluessa lopullisen päätöksen antamisesta komission ennalta hyväksyttäväksi yhdestä kolmeen henkeä käsittävän luettelon, joka on laadittu yhteisymmärryksessä Dexian kanssa, riippumattoman, yllä mainittujen sitoumusten yksityiskohtaisen soveltamisen tarkastamisesta vastaavan asiantuntijan (”riippumattoman asiantuntijan”) nimittämistä varten. |
| --- | --- | --- |

17.

a)

Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaiset luovuttavat viimeistään kuukauden kuluessa lopullisen päätöksen antamisesta komission ennalta hyväksyttäväksi yhdestä kolmeen henkeä käsittävän luettelon, joka on laadittu yhteisymmärryksessä Dexian kanssa, riippumattoman, yllä mainittujen sitoumusten yksityiskohtaisen soveltamisen tarkastamisesta vastaavan asiantuntijan (”riippumattoman asiantuntijan”) nimittämistä varten.

| b) | Riippumattomalla asiantuntijalla on oltava vaadittava pätevyys, eikä hän saa olla jäävi tehtävänsä harjoittamisen aikana. |
| --- | --- |

b)

Riippumattomalla asiantuntijalla on oltava vaadittava pätevyys, eikä hän saa olla jäävi tehtävänsä harjoittamisen aikana.

| c) | Komissio voi joko hyväksyä tai hylätä ehdotetun riippumattoman asiantuntijan tai asiantuntijat. Mikäli komissio hylkää ehdotetun riippumattoman asiantuntijan tai asiantuntijat, Dexian sekä Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaisten on ehdotettava kuukauden kuluessa hylkäämisen tiedoksi antamisesta yhdestä kolmeen uutta ehdokasta, joille on niin ikään pyydettävä päätös komission hyväksymisestä tai hylkäämisestä. |
| --- | --- |

c)

Komissio voi joko hyväksyä tai hylätä ehdotetun riippumattoman asiantuntijan tai asiantuntijat. Mikäli komissio hylkää ehdotetun riippumattoman asiantuntijan tai asiantuntijat, Dexian sekä Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaisten on ehdotettava kuukauden kuluessa hylkäämisen tiedoksi antamisesta yhdestä kolmeen uutta ehdokasta, joille on niin ikään pyydettävä päätös komission hyväksymisestä tai hylkäämisestä.

| d) | Jos komissio hylkää loppujen lopuksi kaikki ehdotetut ehdokkaat, komissio nimeää riippumattoman asiantuntijan itse. |
| --- | --- |

d)

Jos komissio hylkää loppujen lopuksi kaikki ehdotetut ehdokkaat, komissio nimeää riippumattoman asiantuntijan itse.

| e) | Riippumattoman asiantuntijan palvelun kustannukset maksaa Dexia. |
| --- | --- |

e)

Riippumattoman asiantuntijan palvelun kustannukset maksaa Dexia.

| 18. | a) | Komissiolla on jatkuvasti rakenneuudistussuunnitelman voimassaoloaikana rajoittamaton oikeus saada haltuunsa rakenneuudistussuunnitelman hyväksymispäätöksen täytäntöönpanon kannalta tarpeelliset tiedot. Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaisten suostumuksella se voi kääntyä suoraan Dexian puoleen saadakseen tarvittavat selvitykset ja tarkennukset. Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaiset sekä Dexia osallistuvat kaikin tavoin yhteistyössä komission tai riippumattoman asiantuntijan pyytämiin tarkistuksiin. |
| --- | --- | --- |

18.

a)

Komissiolla on jatkuvasti rakenneuudistussuunnitelman voimassaoloaikana rajoittamaton oikeus saada haltuunsa rakenneuudistussuunnitelman hyväksymispäätöksen täytäntöönpanon kannalta tarpeelliset tiedot. Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaisten suostumuksella se voi kääntyä suoraan Dexian puoleen saadakseen tarvittavat selvitykset ja tarkennukset. Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaiset sekä Dexia osallistuvat kaikin tavoin yhteistyössä komission tai riippumattoman asiantuntijan pyytämiin tarkistuksiin.

| b) | Riippumaton asiantuntija luovuttaa komissiolle puolivuotiskausittain kertomuksen yllä mainittujen sitoumusten toteutumisesta. Kertomukseen sisältyy yksityiskohtainen kuvaus rakenneuudistussuunnitelman toteutuksen edistymisestä: i) taseen supistaminen yllä olevan 14 kohdan mukaisesti; ii) yllä olevan 5 kohdan mukaiset maksuvalmiuden ja rahoituksen suhdeluvut; iii) RAROC-sitoumuksen noudattaminen edellä olevassa 3 kohdassa tarkoitetun puolivuotiskauden aikana; iv) yllä olevassa 13 kohdassa suunnitellut toimintojen luovutukset ja lopetukset, mukaan lukien luovutus- tai sulkemispäivä, omaisuuserien kirjanpitoarvon 31 päivänä joulukuuta 2008, siirtoarvon, toteutuneet arvonnousut tai -alennukset ja yksityiskohtaiset tiedot toimenpiteistä, jotka on vielä toteutettava rakenneuudistussuunnitelman puitteissa. Kertomukseen on sisällyttävä lisäksi (yllä olevassa 3 kohdassa mainitut) kustannustekijät ja RAROC-laskelma, joita sovelletaan kertomuksen luovutusta välittömästi seuraavalla puolivuotiskaudella. Kertomus on luovutettava viimeistään kuukauden kuluessa puolivuotistietojen julkaisun jälkeen ja tilinpäätöksen hyväksymisen jälkeen ja joka tapauksessa ennen kunkin vuoden 1 päivää lokakuuta ja 30 päivää huhtikuuta. |
| --- | --- |

b)

Riippumaton asiantuntija luovuttaa komissiolle puolivuotiskausittain kertomuksen yllä mainittujen sitoumusten toteutumisesta. Kertomukseen sisältyy yksityiskohtainen kuvaus rakenneuudistussuunnitelman toteutuksen edistymisestä: i) taseen supistaminen yllä olevan 14 kohdan mukaisesti; ii) yllä olevan 5 kohdan mukaiset maksuvalmiuden ja rahoituksen suhdeluvut; iii) RAROC-sitoumuksen noudattaminen edellä olevassa 3 kohdassa tarkoitetun puolivuotiskauden aikana; iv) yllä olevassa 13 kohdassa suunnitellut toimintojen luovutukset ja lopetukset, mukaan lukien luovutus- tai sulkemispäivä, omaisuuserien kirjanpitoarvon 31 päivänä joulukuuta 2008, siirtoarvon, toteutuneet arvonnousut tai -alennukset ja yksityiskohtaiset tiedot toimenpiteistä, jotka on vielä toteutettava rakenneuudistussuunnitelman puitteissa. Kertomukseen on sisällyttävä lisäksi (yllä olevassa 3 kohdassa mainitut) kustannustekijät ja RAROC-laskelma, joita sovelletaan kertomuksen luovutusta välittömästi seuraavalla puolivuotiskaudella. Kertomus on luovutettava viimeistään kuukauden kuluessa puolivuotistietojen julkaisun jälkeen ja tilinpäätöksen hyväksymisen jälkeen ja joka tapauksessa ennen kunkin vuoden 1 päivää lokakuuta ja 30 päivää huhtikuuta.

| c) | Jos riippumaton asiantuntija havaitsee ennen joka vuoden 1 päivää lokakuuta esittämässään kertomuksessa riskin, ettei rakenneuudistussuunnitelmassa asetettuja vuositavoitteita saavuteta meneillään olevana vuonna, Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaiset esittävät komissiolle kertomuksen luovuttamista seuraavan kuukauden aikana toimenpiteet, joita Dexian kanssa on suunniteltu, jotta tavoitteet saavutetaan asianomaisin keinoin vuoden loppuun mennessä. |
| --- | --- |

c)

Jos riippumaton asiantuntija havaitsee ennen joka vuoden 1 päivää lokakuuta esittämässään kertomuksessa riskin, ettei rakenneuudistussuunnitelmassa asetettuja vuositavoitteita saavuteta meneillään olevana vuonna, Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaiset esittävät komissiolle kertomuksen luovuttamista seuraavan kuukauden aikana toimenpiteet, joita Dexian kanssa on suunniteltu, jotta tavoitteet saavutetaan asianomaisin keinoin vuoden loppuun mennessä.

| d) | Jos riippumaton asiantuntija toteaa ennen kuin esittää vuosittain 30 päivänä huhtikuuta kertomuksensa, ettei rakenneuudistussuunnitelmassa asetettuja vuositavoitteita ole saavutettu, Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaiset esittävät komissiolle kertomuksen luovuttamista seuraavan kuukauden aikana toimenpiteet, joita Dexian kanssa on suunniteltu, jotta tavoitteet saavutetaan asianomaisin keinoin kuluvan vuoden 30 päivään kesäkuuta mennessä. |
| --- | --- |

d)

Jos riippumaton asiantuntija toteaa ennen kuin esittää vuosittain 30 päivänä huhtikuuta kertomuksensa, ettei rakenneuudistussuunnitelmassa asetettuja vuositavoitteita ole saavutettu, Belgian, Ranskan ja Luxemburgin viranomaiset esittävät komissiolle kertomuksen luovuttamista seuraavan kuukauden aikana toimenpiteet, joita Dexian kanssa on suunniteltu, jotta tavoitteet saavutetaan asianomaisin keinoin kuluvan vuoden 30 päivään kesäkuuta mennessä.

| 19. | Jollei edellä 18 c ja d kohdassa suunniteltuja toimenpiteitä esitetä määräajassa tai jollei tavoitteita saavuteta 30 päivään kesäkuuta mennessä (esitettyjen toimenpiteiden osalta tarvittaessa ennen 30 päivää huhtikuuta jätettävän kertomuksen jälkeen), komissio voi asetuksen (EY) N:o 659/1999 säännösten nojalla aloittaa uudelleen muodollisen tutkintamenettelyn. [...] |
| --- | --- |

19.

Jollei edellä 18 c ja d kohdassa suunniteltuja toimenpiteitä esitetä määräajassa tai jollei tavoitteita saavuteta 30 päivään kesäkuuta mennessä (esitettyjen toimenpiteiden osalta tarvittaessa ennen 30 päivää huhtikuuta jätettävän kertomuksen jälkeen), komissio voi asetuksen (EY) N:o 659/1999 säännösten nojalla aloittaa uudelleen muodollisen tutkintamenettelyn. [...]

Sitoumusten tarkistaminen

| 20. | Ranskan, Belgian tai Luxemburgin riittävästi perustellun pyynnön perusteella komissio voi






  a) | antaa Dexialle luvan lykätä yhden tai useamman yllä olevassa 13 kohdassa luetellun omaisuuserän luovutusta; |
| --- | --- | --- |

20.

Ranskan, Belgian tai Luxemburgin riittävästi perustellun pyynnön perusteella komissio voi

a)

antaa Dexialle luvan lykätä yhden tai useamman yllä olevassa 13 kohdassa luetellun omaisuuserän luovutusta;

| b) | antaa Dexialle luvan vaihtaa yhden tai useamman yllä olevassa 13 kohdassa luetellun omaisuuserän luovutuksen sellaisen omaisuuserän luovutukseen, joka edustaa vastaavansuuruista osaa Dexian taseessa tai |
| --- | --- |

b)

antaa Dexialle luvan vaihtaa yhden tai useamman yllä olevassa 13 kohdassa luetellun omaisuuserän luovutuksen sellaisen omaisuuserän luovutukseen, joka edustaa vastaavansuuruista osaa Dexian taseessa tai

| c) | päättää, että yhtä tai useampaa edellä lueteltuja sitoumusta ei sovelleta; |
| --- | --- |

c)

päättää, että yhtä tai useampaa edellä lueteltuja sitoumusta ei sovelleta;

| d) | ottaa huomioon Dexian kyvyn kattaa lyhytaikaisen rahoituksen tarve realisoimalla takaisinostosopimukseen (repo-operaatioon) sopivia varoja, mikäli jompikumpi 5 kohdassa määritellyistä indikaattoreista jää täyttymättä. |
| --- | --- |

d)

ottaa huomioon Dexian kyvyn kattaa lyhytaikaisen rahoituksen tarve realisoimalla takaisinostosopimukseen (repo-operaatioon) sopivia varoja, mikäli jompikumpi 5 kohdassa määritellyistä indikaattoreista jää täyttymättä.

| 21. | Komissio voi tehdä yllä olevassa kappaleessa mainitun päätöksen, jos se katsoo päätöksen välttämättömäksi esimerkiksi todellisen kilpailun ylläpitämiseksi markkinoilla tai taloudellisen vakauden palauttamiseksi pitkään jatkuvan rahoitus- tai talouskriisin aikana tai jos taloudellisen ympäristön kehitys, muun muassa valuuttakurssien, kirjanpitosääntöjen tai vakavaraisuussääntöjen muutos tätä edellyttää. |
| --- | --- |

21.

Komissio voi tehdä yllä olevassa kappaleessa mainitun päätöksen, jos se katsoo päätöksen välttämättömäksi esimerkiksi todellisen kilpailun ylläpitämiseksi markkinoilla tai taloudellisen vakauden palauttamiseksi pitkään jatkuvan rahoitus- tai talouskriisin aikana tai jos taloudellisen ympäristön kehitys, muun muassa valuuttakurssien, kirjanpitosääntöjen tai vakavaraisuussääntöjen muutos tätä edellyttää.

Kilpailu ja avoimuus paikallisyhteisöjen pankkilainauksessa

| 22. | Paikallisyhteisöjen pankkilainauksen kilpailun ja avoimuuden lisäämiseksi Ranska sitoutuu valvomaan, että paikallisyhteisöt kehittävät kilpailutuskäytäntöjään hankkiessaan varoja tai pääomaa.
  Valtio antaa alueellisille yhteisöille asiaa koskevia nimenomaisia suosituksia vuoden 2010 loppuun mennessä sekä pankkirahoituksen että moniosaisten rahoitustuotteiden käytön osalta.
  Näissä suosituksissa painotetaan, että on alan oman sisäisen taloudellisen edun mukaista toteuttaa kilpailutustoimenpiteitä, ja osoitetaan erilaisia käytännön sääntöjä, joiden mukaan toimenpiteet voidaan toteuttaa. Suositelluissa hyvissä käytännöissä korostetaan määriltään suurimpien lainojen kilpailutuksen julkisuutta.
  Alueellisten yhteisöjen tuki- ja neuvontapalveluille tiedotetaan erityisesti näistä suosituksista. Mikäli ilmenee, etteivät nämä suositukset riitä takaamaan avoimien ja syrjimättömien pankkirahoituksen tarjouskilpailujen yleistymistä paikallisyhteisöissä vuoteen 2013 mennessä, Ranska sitoutuu antamaan tätä koskevia lainsäädäntöehdotuksia. |
| --- | --- |

22.

Paikallisyhteisöjen pankkilainauksen kilpailun ja avoimuuden lisäämiseksi Ranska sitoutuu valvomaan, että paikallisyhteisöt kehittävät kilpailutuskäytäntöjään hankkiessaan varoja tai pääomaa.

Valtio antaa alueellisille yhteisöille asiaa koskevia nimenomaisia suosituksia vuoden 2010 loppuun mennessä sekä pankkirahoituksen että moniosaisten rahoitustuotteiden käytön osalta.

Näissä suosituksissa painotetaan, että on alan oman sisäisen taloudellisen edun mukaista toteuttaa kilpailutustoimenpiteitä, ja osoitetaan erilaisia käytännön sääntöjä, joiden mukaan toimenpiteet voidaan toteuttaa. Suositelluissa hyvissä käytännöissä korostetaan määriltään suurimpien lainojen kilpailutuksen julkisuutta.

Alueellisten yhteisöjen tuki- ja neuvontapalveluille tiedotetaan erityisesti näistä suosituksista. Mikäli ilmenee, etteivät nämä suositukset riitä takaamaan avoimien ja syrjimättömien pankkirahoituksen tarjouskilpailujen yleistymistä paikallisyhteisöissä vuoteen 2013 mennessä, Ranska sitoutuu antamaan tätä koskevia lainsäädäntöehdotuksia.

| 23. | Paikallisyhteisöjen pankkilainauksen kilpailun ja avoimuuden lisäämiseksi Belgian hallitus sitoutuu yhteisymmärryksessä alueiden kanssa valvomaan, että hankintaviranomaiset julkaisevat paikallisten julkisviranomaisten rahoitusta koskevat ilmoitukset tehdyistä sopimuksista. |
| --- | --- |

23.

Paikallisyhteisöjen pankkilainauksen kilpailun ja avoimuuden lisäämiseksi Belgian hallitus sitoutuu yhteisymmärryksessä alueiden kanssa valvomaan, että hankintaviranomaiset julkaisevat paikallisten julkisviranomaisten rahoitusta koskevat ilmoitukset tehdyistä sopimuksista.

---

LIITE II

1.   Ydindivisioonan ja ei-ydindivisioonan toimintojen taseen kehitys, divisioonien välinen rahoitus mukaan luettuna

| (miljardia euroa) |
| --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Ydinvastaavaa yhteensä | 419 | [390–410] | [385–415] | [345–380] | [335–365] | 353 |
| Ei-ydinvastaavaa yhteensä | 162 | [120–140] | [100–120] | [80–110] | [70–100] | 79 |

(miljardia euroa)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Ydinvastaavaa yhteensä

419

[390–410]

[385–415]

[345–380]

[335–365]

353

Ei-ydinvastaavaa yhteensä

162

[120–140]

[100–120]

[80–110]

[70–100]

79

2.   Konsernin konsolidoidun taseen kokonaisarvo

| (miljardia euroa) |
| --- |
| 31.12.2008 | 31.12.2009 | 31.12.2010 | 31.12.2011 | 31.12.2012 | 31.12.2013 | 31.12.2014 |
| 651 | 580 | [510–550] | [485–545] | | [405–465] | 427 |

(miljardia euroa)

31.12.2008

31.12.2009

31.12.2010

31.12.2011

31.12.2012

31.12.2013

31.12.2014

651

580

[510–550]

[485–545]

[405–465]

427

3.   Sitoumusten 3.a kohdassa tarkoitetun RAROCin määritelmä

RAROC lasketaan seuraavasta kaavasta:

Formula

jossa:

Revenues= tuotot

EC= taloudellinen pääoma

EL= odotettu tappio

Costs= kustannukset, jotka kohdistuvat kyseiseen erikoisalan tapahtumaan

Taxes= verot

4.   Sitoumusten 5.a kohdassa tarkoitetun konsernin lyhytkestoisen rahoituksen määritelmä

Edellä 5.a kohdassa määritelty lyhytkestoinen rahoitus sisältää seuraavat: kaikenlaiset repo-operaatiot (myynti- ja uudelleenostosopimukset keskuspankkien kesken sekä kahden- tai kolmenväliset sopimukset), sijoitustodistukset ja yritystodistukset, talletusmarkkinat, turvatalletukset, keskuspankkien talletukset sekä muun tukkurahoituksen. Tätä kokonaisuutta valvoo konsernin maksuvalmiuden osaamiskeskus, ja kokonaisuuden koostumisesta on laadittu säännöt, jotka ilmoitetaan riippumattomalle asiantuntijalle.

5.   Sitoumusten 5.b kohdassa tarkoitetun konsernin velan määritelmä

Konsernin 5.b kohdassa tarkoitettuihin velkoihin sisältyvät seuraavat kannat:

| i) | pitkän ajan lainakanta: kaikkien konsernin liikkeeseen laskemat kiinnitystodistukset ja EMTN-emissiot (taatut, takaamattomat pankkien välisille markkinoille tai vähittäispankkiverkoston välityksellä); |
| --- | --- |

i)

pitkän ajan lainakanta: kaikkien konsernin liikkeeseen laskemat kiinnitystodistukset ja EMTN-emissiot (taatut, takaamattomat pankkien välisille markkinoille tai vähittäispankkiverkoston välityksellä);

| ii) | lyhyen ajan lainakanta: konsernin taseessa mainittu lyhytkestoinen rahoitus. |
| --- | --- |

ii)

lyhyen ajan lainakanta: konsernin taseessa mainittu lyhytkestoinen rahoitus.

---

| 19.10.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 274/103 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 274/103

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 27 päivänä huhtikuuta 2010,

valtiontuesta, jonka Belgia on myöntänyt Oostenden kalahuutokaupan rakenneuudistukseen

(Valtiontuki C 30/08 (ex NN 21/08))

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2520)

(Ainoastaan hollannin ja ranskankieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/607/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (1) ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 5 kohdan ja 14 artiklan,

on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’ (3), 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (4) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio sai 16 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä kantelun (viitenumero CP 40/06) tuesta, jonka Belgian viranomaiset ovat myöntäneet Oostenden kalahuutokaupalle. Komissio vastaanotti 31 päivänä heinäkuuta 2007 uuden kantelun, joka koski samaa asiaa. |
| --- | --- |

(1)

Komissio sai 16 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä kantelun (viitenumero CP 40/06) tuesta, jonka Belgian viranomaiset ovat myöntäneet Oostenden kalahuutokaupalle. Komissio vastaanotti 31 päivänä heinäkuuta 2007 uuden kantelun, joka koski samaa asiaa.

| (2) | Komissio pyysi Belgian viranomaisia toimittamaan tietoja näistä toimenpiteistä 13 päivänä maaliskuuta 2006, 26 päivänä kesäkuuta 2006 ja 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyillä kirjeillä, joihin viranomaiset vastasivat 11 päivänä toukokuuta 2006, 20 päivänä lokakuuta 2006 ja 27 päivänä marraskuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi Belgian viranomaisia toimittamaan tietoja näistä toimenpiteistä 13 päivänä maaliskuuta 2006, 26 päivänä kesäkuuta 2006 ja 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyillä kirjeillä, joihin viranomaiset vastasivat 11 päivänä toukokuuta 2006, 20 päivänä lokakuuta 2006 ja 27 päivänä marraskuuta 2007 päivätyillä kirjeillä.

| (3) | Tutkittuaan Belgian viranomaisten toimittamat tiedot ja asiakirjat komissio ilmoitti viranomaisille 3 päivänä heinäkuuta 2008 päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 artiklassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(3)

Tutkittuaan Belgian viranomaisten toimittamat tiedot ja asiakirjat komissio ilmoitti viranomaisille 3 päivänä heinäkuuta 2008 päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 artiklassa tarkoitettu menettely.

| (4) | Belgian viranomaiset toimittivat 16 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä komissiolle joitakin asiakirjoja, jotka koskevat Oostenden kaupungin harkitsemaa Oostenden kalahuutokaupan yksityistämistä. |
| --- | --- |

(4)

Belgian viranomaiset toimittivat 16 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä komissiolle joitakin asiakirjoja, jotka koskevat Oostenden kaupungin harkitsemaa Oostenden kalahuutokaupan yksityistämistä.

| (5) | Belgian viranomaiset pyysivät 25 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä huomautustensa esittämiselle asetetun määräajan pidentämistä 8 päivään syyskuuta 2008. Määräajan pidennys myönnettiin 4 päivänä elokuuta 2008. |
| --- | --- |

(5)

Belgian viranomaiset pyysivät 25 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä huomautustensa esittämiselle asetetun määräajan pidentämistä 8 päivään syyskuuta 2008. Määräajan pidennys myönnettiin 4 päivänä elokuuta 2008.

| (6) | Belgian viranomaiset toimittivat 8 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. |
| --- | --- |

(6)

Belgian viranomaiset toimittivat 8 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.

| (7) | Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (5). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa julkaisupäivästä. |
| --- | --- |

(7)

Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (5). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa julkaisupäivästä.

| (8) | Komissio tapasi Belgian viranomaiset 9 päivänä lokakuuta 2008. Tapaamisen aikana Belgian viranomaiset ilmoittivat, kuinka ne aikoivat järjestää kalahuutokaupan yksityistämisen. |
| --- | --- |

(8)

Komissio tapasi Belgian viranomaiset 9 päivänä lokakuuta 2008. Tapaamisen aikana Belgian viranomaiset ilmoittivat, kuinka ne aikoivat järjestää kalahuutokaupan yksityistämisen.

| (9) | Komissio sai huomautuksia seuraavilta asianomaisilta kolmansilta: European Association of Fishing Ports and Auctions (EAFPA), Nationaal Overleg Visafslagen (NOVA), Flanders Ship Repair, Zeebrugse Vis Promotie vzw (ZVP), Grimsby Fish Market, Zeebrugse Visveiling (ZV), European Fish Centre (EFC) ja Gardec-laivankorjausyritys. |
| --- | --- |

(9)

Komissio sai huomautuksia seuraavilta asianomaisilta kolmansilta: European Association of Fishing Ports and Auctions (EAFPA), Nationaal Overleg Visafslagen (NOVA), Flanders Ship Repair, Zeebrugse Vis Promotie vzw (ZVP), Grimsby Fish Market, Zeebrugse Visveiling (ZV), European Fish Centre (EFC) ja Gardec-laivankorjausyritys.

| (10) | Komissio toimitti nämä huomautukset 4 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä edelleen Belgialle, joka sai tilaisuuden kommentoida niitä. Belgia ei kommentoinut kolmansien huomautuksia. |
| --- | --- |

(10)

Komissio toimitti nämä huomautukset 4 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä edelleen Belgialle, joka sai tilaisuuden kommentoida niitä. Belgia ei kommentoinut kolmansien huomautuksia.

| (11) | Komissio toimitti 8 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä K(2009) 6907 asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 3 kohdan mukaisen tietojen antamista koskevan välipäätöksen, jossa se vaati täydellistä vastausta 13 päivänä maaliskuuta 2006, 26 päivänä kesäkuuta 2006 ja 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyissä kirjeissään sekä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esitettyihin kysymyksiin. |
| --- | --- |

(11)

Komissio toimitti 8 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä K(2009) 6907 asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 3 kohdan mukaisen tietojen antamista koskevan välipäätöksen, jossa se vaati täydellistä vastausta 13 päivänä maaliskuuta 2006, 26 päivänä kesäkuuta 2006 ja 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyissä kirjeissään sekä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esitettyihin kysymyksiin.

| (12) | Belgian viranomaiset pyysivät 7 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä tietojen toimittamiselle asetetun määräajan pidentämistä 9 päivään marraskuuta 2009. Määräajan pidennys myönnettiin 9 päivänä lokakuuta 2009. Belgian viranomaiset pyysivät kirjeessään komissiota myös toimittamaan niille kolmansien huomautukset. Myöntäessään määräajan pidentämisen komissio toimitti sen vuoksi samalla toistamiseen kolmansien huomautukset ja jäljennöksen 4 päivänä marraskuuta 2008 päivätystä kirjeestään. |
| --- | --- |

(12)

Belgian viranomaiset pyysivät 7 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä tietojen toimittamiselle asetetun määräajan pidentämistä 9 päivään marraskuuta 2009. Määräajan pidennys myönnettiin 9 päivänä lokakuuta 2009. Belgian viranomaiset pyysivät kirjeessään komissiota myös toimittamaan niille kolmansien huomautukset. Myöntäessään määräajan pidentämisen komissio toimitti sen vuoksi samalla toistamiseen kolmansien huomautukset ja jäljennöksen 4 päivänä marraskuuta 2008 päivätystä kirjeestään.

| (13) | Belgian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 22 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä, että ne eivät olleet koskaan saaneet 4 päivänä marraskuuta 2008 päivättyä komission kirjettä. Ne pyysivät sen vuoksi uutta kuukauden määräaikaa toimittaakseen omat kommenttinsa kolmansien esittämiin huomautuksiin. |
| --- | --- |

(13)

Belgian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 22 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä, että ne eivät olleet koskaan saaneet 4 päivänä marraskuuta 2008 päivättyä komission kirjettä. Ne pyysivät sen vuoksi uutta kuukauden määräaikaa toimittaakseen omat kommenttinsa kolmansien esittämiin huomautuksiin.

| (14) | Komissio myönsi Belgian viranomaisille 5 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä määräaikaan pidennystä 27 päivään marraskuuta 2009, jotta nämä saisivat tilaisuuden vastata kolmansien esittämiin huomautuksiin. |
| --- | --- |

(14)

Komissio myönsi Belgian viranomaisille 5 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä määräaikaan pidennystä 27 päivään marraskuuta 2009, jotta nämä saisivat tilaisuuden vastata kolmansien esittämiin huomautuksiin.

| (15) | Belgian viranomaiset toimittivat vastauksensa tietojen antamista koskevaan välipäätökseen ja lisätietoja kalahuutokaupan yksityistämisestä. |
| --- | --- |

(15)

Belgian viranomaiset toimittivat vastauksensa tietojen antamista koskevaan välipäätökseen ja lisätietoja kalahuutokaupan yksityistämisestä.

| (16) | Belgia toimitti 30 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä kommenttinsa kolmansien esittämiin huomautuksiin. |
| --- | --- |

(16)

Belgia toimitti 30 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä kommenttinsa kolmansien esittämiin huomautuksiin.

2.   OOSTENDEN KALAHUUTOKAUPAN RAKENNEUUDISTUS VUONNA 2001

| (17) | Alun perin valtion omistama Oostenden kalahuutokauppa oli ollut erittäin hajanainen, ja sitä oli – Belgian viranomaisten mukaan – hoidettu huonosti jo vuosien ajan. Sen toiminta oli tehotonta. Vuosina 1991–2001 sen osuus Belgian satamiin saapuvista kalasaaliista oli supistunut noin 37 prosentista 20 prosenttiin (6). Vuosien 1997 ja 2001 välisenä aikana sen liikevaihto supistui 20 550 000 eurosta 13 440 000 euroon (7). Huutokauppa oli jo monen vuoden ajan tuottanut Oostenden kaupungille, jäljempänä ’kaupunki’, tappiota keskimäärin 1 850 000 euroa vuodessa (vuosi 2001 mukaan luettuna). |
| --- | --- |

(17)

Alun perin valtion omistama Oostenden kalahuutokauppa oli ollut erittäin hajanainen, ja sitä oli – Belgian viranomaisten mukaan – hoidettu huonosti jo vuosien ajan. Sen toiminta oli tehotonta. Vuosina 1991–2001 sen osuus Belgian satamiin saapuvista kalasaaliista oli supistunut noin 37 prosentista 20 prosenttiin (6). Vuosien 1997 ja 2001 välisenä aikana sen liikevaihto supistui 20 550 000 eurosta 13 440 000 euroon (7). Huutokauppa oli jo monen vuoden ajan tuottanut Oostenden kaupungille, jäljempänä ’kaupunki’, tappiota keskimäärin 1 850 000 euroa vuodessa (vuosi 2001 mukaan luettuna).

| (18) | Vuonna 2001 kaupungin täytyi tehdä päätös huutokaupan lakkauttamisen ja sen rakenneuudistuksen välillä. Kaupunki päätti 23 päivänä marraskuuta 2001 uudistaa Oostenden kalahuutokaupan rakenteen Belgian lainsäädännön mukaiseksi itsenäiseksi kunnalliseksi yritykseksi, jonka ainoana osakkeenomistajana olisi kaupunki. |
| --- | --- |

(18)

Vuonna 2001 kaupungin täytyi tehdä päätös huutokaupan lakkauttamisen ja sen rakenneuudistuksen välillä. Kaupunki päätti 23 päivänä marraskuuta 2001 uudistaa Oostenden kalahuutokaupan rakenteen Belgian lainsäädännön mukaiseksi itsenäiseksi kunnalliseksi yritykseksi, jonka ainoana osakkeenomistajana olisi kaupunki.

| (19) | Päätös huutokaupan rakenneuudistuksesta perustui HAMA Consult NV:n laatimaan rahoitussuunnitelmaan, joka rakentui yhden (myönteiseksi määritellyn) olettamuksen varaan, ja saman yrityksen laatimaan kaksisivuiseen liiketoimintasuunnitelmaan. Kyseisistä asiakirjoista kävi ilmi, että kalahuutokauppa voisi muuttua kannattavaksi yhdeksän vuoden kuluessa sillä edellytyksellä, että se muutettaisiin erilliseksi oikeussubjektiksi, jonka alkupääoma olisi 250 miljoonaa Belgian frangia (noin 6,2 miljoonaa euroa); alkupääoma oli määrä maksaa kokonaan viiden vuoden aikana. Tämä erillinen yritys sai nimekseen “Autonoom Gemeentebedrijf Vismijn Oostende”, jäljempänä ’AGVO’. AGVO otti vastuulleen taloudelliset rasitteet, jotka liittyivät aiemman Oostenden kalahuutokaupan ottamien pankkilainojen takaisinmaksuun. |
| --- | --- |

(19)

Päätös huutokaupan rakenneuudistuksesta perustui HAMA Consult NV:n laatimaan rahoitussuunnitelmaan, joka rakentui yhden (myönteiseksi määritellyn) olettamuksen varaan, ja saman yrityksen laatimaan kaksisivuiseen liiketoimintasuunnitelmaan. Kyseisistä asiakirjoista kävi ilmi, että kalahuutokauppa voisi muuttua kannattavaksi yhdeksän vuoden kuluessa sillä edellytyksellä, että se muutettaisiin erilliseksi oikeussubjektiksi, jonka alkupääoma olisi 250 miljoonaa Belgian frangia (noin 6,2 miljoonaa euroa); alkupääoma oli määrä maksaa kokonaan viiden vuoden aikana. Tämä erillinen yritys sai nimekseen “Autonoom Gemeentebedrijf Vismijn Oostende”, jäljempänä ’AGVO’. AGVO otti vastuulleen taloudelliset rasitteet, jotka liittyivät aiemman Oostenden kalahuutokaupan ottamien pankkilainojen takaisinmaksuun.

2.1   YHTIÖRAKENNE

2.1.1   AGVO

| (20) | Kuten johdanto-osan 18 kappaleessa todetaan, kaupunki perusti 23 päivänä marraskuuta 2001 (8) itsenäisen kunnallisen AGVO-yrityksen kalahuutokaupan rakenneuudistusta varten. Itsenäinen kunnallinen yritys on erillinen oikeussubjekti, joka on perustettu uuden kunnallislain 261 pykälän nojalla kunnallisten laitosten ja palvelujen järjestämiseksi yleisten kunnallisten palvelujen ulkopuolisiksi organisaatioiksi; Yritys keskittyy pääasiassa liike- tai teollisuuslaitoksiin tai liike- tai teollisuuspalveluihin, joita hoidetaan teollisten ja liiketoiminnallisten menetelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

(20)

Kuten johdanto-osan 18 kappaleessa todetaan, kaupunki perusti 23 päivänä marraskuuta 2001 (8) itsenäisen kunnallisen AGVO-yrityksen kalahuutokaupan rakenneuudistusta varten. Itsenäinen kunnallinen yritys on erillinen oikeussubjekti, joka on perustettu uuden kunnallislain 261 pykälän nojalla kunnallisten laitosten ja palvelujen järjestämiseksi yleisten kunnallisten palvelujen ulkopuolisiksi organisaatioiksi; Yritys keskittyy pääasiassa liike- tai teollisuuslaitoksiin tai liike- tai teollisuuspalveluihin, joita hoidetaan teollisten ja liiketoiminnallisten menetelmien mukaisesti.

| (21) | Kyseisessä laissa säädetään, että kaupungin on yhtiön perustajayhteisönä oltava sen enemmistöosakas, ja kaupungilla on myös oltava ääntenenemmistö sen johtoelimissä. Kaupunki omistaa tällä hetkellä kaikki AGVO:n osakkeet ja nimittää – AGVO:n yhtiöjärjestyksen mukaan – kaikki hallituksen jäsenet. Suurimman osan hallituksen jäsenistä on oltava kaupunginvaltuuston jäseniä. |
| --- | --- |

(21)

Kyseisessä laissa säädetään, että kaupungin on yhtiön perustajayhteisönä oltava sen enemmistöosakas, ja kaupungilla on myös oltava ääntenenemmistö sen johtoelimissä. Kaupunki omistaa tällä hetkellä kaikki AGVO:n osakkeet ja nimittää – AGVO:n yhtiöjärjestyksen mukaan – kaikki hallituksen jäsenet. Suurimman osan hallituksen jäsenistä on oltava kaupunginvaltuuston jäseniä.

| (22) | AGVO omistaa tällä hetkellä kokonaan ainakin kaksi tytäryritystä: NV Exploitatie Vismijn Oostenden, jäljempänä ’EVO’, ja NV Pakhuizenin, jäljempänä ’PAKHUIZEN’. |
| --- | --- |

(22)

AGVO omistaa tällä hetkellä kokonaan ainakin kaksi tytäryritystä: NV Exploitatie Vismijn Oostenden, jäljempänä ’EVO’, ja NV Pakhuizenin, jäljempänä ’PAKHUIZEN’.

2.1.2   EVO

| (23) | EVO perustettiin 8 päivänä elokuuta 2002 huolehtimaan huutokaupan pitämisestä ja kaikista siihen liittyvistä toimista. EVO:n alkupääoma oli 371 840 euroa. Osakepääoma jaettiin 15 000 samanarvoiseen nimellisarvottomaan osakkeeseen, joista AGVO:lla oli 14 999 osaketta ja kaupunginvaltuuston jäsenellä Miroir’lla yksi osake. |
| --- | --- |

(23)

EVO perustettiin 8 päivänä elokuuta 2002 huolehtimaan huutokaupan pitämisestä ja kaikista siihen liittyvistä toimista. EVO:n alkupääoma oli 371 840 euroa. Osakepääoma jaettiin 15 000 samanarvoiseen nimellisarvottomaan osakkeeseen, joista AGVO:lla oli 14 999 osaketta ja kaupunginvaltuuston jäsenellä Miroir’lla yksi osake.

| (24) | EVO:ta johtaa hallitus. Osakkeenomistajat nimittävät hallituksen jäsenet kuuden vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia. EVO:n osakkeiden jakautuminen osoittaa, että se on täysin AGVO:n määräysvallassa. |
| --- | --- |

(24)

EVO:ta johtaa hallitus. Osakkeenomistajat nimittävät hallituksen jäsenet kuuden vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia. EVO:n osakkeiden jakautuminen osoittaa, että se on täysin AGVO:n määräysvallassa.

2.1.3   PAKHUIZEN

| (25) | Alusten omistajat perustivat PAKHUIZENin vuonna 1988 hoitamaan sekä kiinteää että irtainta omaisuutta. Vuonna 2005 AGVO osti kaikki PAKHUIZENin osakkeet 350 000 eurolla, jolloin PAKHUIZEN siirtyi AGVO:n omistukseen. |
| --- | --- |

(25)

Alusten omistajat perustivat PAKHUIZENin vuonna 1988 hoitamaan sekä kiinteää että irtainta omaisuutta. Vuonna 2005 AGVO osti kaikki PAKHUIZENin osakkeet 350 000 eurolla, jolloin PAKHUIZEN siirtyi AGVO:n omistukseen.

| (26) | PAKHUIZENia johtaa hallitus. Osakkeenomistajat nimittävät hallituksen jäsenet kuuden vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia. PAKHUIZEN on ollut AGVO:n omistuksessa ja määräysvallassa vuodesta 2005. |
| --- | --- |

(26)

PAKHUIZENia johtaa hallitus. Osakkeenomistajat nimittävät hallituksen jäsenet kuuden vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia. PAKHUIZEN on ollut AGVO:n omistuksessa ja määräysvallassa vuodesta 2005.

2.2   TEHTÄVÄT

2.2.1   AGVO

| (27) | AGVO vastaa yhtiöjärjestyksensä mukaan tehtävistä, jotka Belgian viranomaiset määrittelevät yleishyödyllisiksi tehtäviksi ja liiketaloudellisiksi tehtäviksi. Yleishyödyllisiä tehtäviä hoitaa AGVO itse, ja liiketaloudellisia tehtäviä hoitavat AGVO:n kokonaan omistamat tytäryritykset EVO ja vuodesta 2005 myös PAKHUIZEN. |
| --- | --- |

(27)

AGVO vastaa yhtiöjärjestyksensä mukaan tehtävistä, jotka Belgian viranomaiset määrittelevät yleishyödyllisiksi tehtäviksi ja liiketaloudellisiksi tehtäviksi. Yleishyödyllisiä tehtäviä hoitaa AGVO itse, ja liiketaloudellisia tehtäviä hoitavat AGVO:n kokonaan omistamat tytäryritykset EVO ja vuodesta 2005 myös PAKHUIZEN.

| (28) | Belgian viranomaiset ovat yleishyödyllisten tehtävien osalta ilmoittaneet, että AGVO:n vastuulla ovat Oostenden kalasataman hallinta (johon sisältyy kalasataman rajojen sisällä sijaitsevien julkisten ja yksityisten alueiden hoito ja kunnossapito), maihin tuodun ja kulutukseen tarkoitetun kalan tarkastaminen, huutokauppahintoja koskevien verojen määrääminen sekä sen tarkistaminen, että maihin tuodusta saaliista peritään arvonlisävero, kanavan ja kalalaiturin välisen sulkuportin toiminta (kalalaituri ei ole yksinomaan kalastusalusten käytössä), tiedotustehtävien hoitaminen paikallisviranomaisten puolesta sekä rakennusten tarjoaminen Flanderin alueen, Länsi-Flanderin läänin ja muiden julkisten tai puolijulkisten laitosten käyttöön sekä näiden rakennusten peruskorjaus. |
| --- | --- |

(28)

Belgian viranomaiset ovat yleishyödyllisten tehtävien osalta ilmoittaneet, että AGVO:n vastuulla ovat Oostenden kalasataman hallinta (johon sisältyy kalasataman rajojen sisällä sijaitsevien julkisten ja yksityisten alueiden hoito ja kunnossapito), maihin tuodun ja kulutukseen tarkoitetun kalan tarkastaminen, huutokauppahintoja koskevien verojen määrääminen sekä sen tarkistaminen, että maihin tuodusta saaliista peritään arvonlisävero, kanavan ja kalalaiturin välisen sulkuportin toiminta (kalalaituri ei ole yksinomaan kalastusalusten käytössä), tiedotustehtävien hoitaminen paikallisviranomaisten puolesta sekä rakennusten tarjoaminen Flanderin alueen, Länsi-Flanderin läänin ja muiden julkisten tai puolijulkisten laitosten käyttöön sekä näiden rakennusten peruskorjaus.

2.2.2   EVO

| (29) | EVO harjoittaa Oostenden kalahuutokauppaa. Sen pääasiallisina tehtävinä ovat kalahuutokaupan järjestäminen ja pitäminen, varastorakennusten vuokraaminen ja muut oheistoiminnot. EVO perii huutokaupan harjoittamisesta huutokauppamaksun, joka on 6 prosenttia hinnoista. Ostajilta peritään huutokaupassa 1–3 prosentin suuruinen välityspalkkio, ja ostajien on myös maksettava kalalaatikoiden vuokrausmaksu. Kyseisten maksujen suuruus ei ole tiedossa. |
| --- | --- |

(29)

EVO harjoittaa Oostenden kalahuutokauppaa. Sen pääasiallisina tehtävinä ovat kalahuutokaupan järjestäminen ja pitäminen, varastorakennusten vuokraaminen ja muut oheistoiminnot. EVO perii huutokaupan harjoittamisesta huutokauppamaksun, joka on 6 prosenttia hinnoista. Ostajilta peritään huutokaupassa 1–3 prosentin suuruinen välityspalkkio, ja ostajien on myös maksettava kalalaatikoiden vuokrausmaksu. Kyseisten maksujen suuruus ei ole tiedossa.

| (30) | EVO myöntää lisäksi lainoja asiakkainaan oleville alusten omistajille. Joidenkin hiljattain myönnettyjen lainojen korkona oli Euro Interbank Offered Rate (euriborkorko) + 2 prosenttia. Kaikkia lainoja ei ole ilmeisesti kuitenkaan myönnetty samoin ehdoin. Lainansa vastineeksi alusten omistajien on myytävä kalansa Oostenden huutokaupassa. |
| --- | --- |

(30)

EVO myöntää lisäksi lainoja asiakkainaan oleville alusten omistajille. Joidenkin hiljattain myönnettyjen lainojen korkona oli Euro Interbank Offered Rate (euriborkorko) + 2 prosenttia. Kaikkia lainoja ei ole ilmeisesti kuitenkaan myönnetty samoin ehdoin. Lainansa vastineeksi alusten omistajien on myytävä kalansa Oostenden huutokaupassa.

| (31) | EVO tarjoaa alusten omistajille myös tiettyjä helpotuksia esimerkiksi maksamalla osittain tai kokonaan kylmäkuljetuskustannukset. |
| --- | --- |

(31)

EVO tarjoaa alusten omistajille myös tiettyjä helpotuksia esimerkiksi maksamalla osittain tai kokonaan kylmäkuljetuskustannukset.

2.2.3   PAKHUIZEN

| (32) | PAKHUIZENIN pääasiallisina tehtävinä ovat kiinteän omaisuuden muutos- ja kunnostustyöt, sisustus- ja uudelleensisustustyöt, rakennus- ja uudelleenrakennustyöt, purkutyöt, hoito, hallinta ja vuokraus. |
| --- | --- |

(32)

PAKHUIZENIN pääasiallisina tehtävinä ovat kiinteän omaisuuden muutos- ja kunnostustyöt, sisustus- ja uudelleensisustustyöt, rakennus- ja uudelleenrakennustyöt, purkutyöt, hoito, hallinta ja vuokraus.

2.3   TARKASTELTAVANA OLEVAT TUKITOIMENPITEET

2.3.1   ALKUPÄÄOMA JA PÄÄOMANKOROTUKSET

| (33) | Kaupunki myönsi AGVO:lle sen perustamisajankohtana 23 päivänä marraskuuta 2001 alkupääomaa 250 miljoonaa Belgian frangia (6 179 338,12 euroa) maksettavaksi samansuuruisina vuosierinä viiden vuoden kuluessa. Vuoden 2002 jälkeen alkupääomasta on maksettu kuusi erää, yhteensä 3 596 665,62 euroa seuraavasti: 619 734 euroa 28 päivänä kesäkuuta 2002, 570 155 euroa 26 päivänä kesäkuuta 2003, 570 155 euroa 25 päivänä kesäkuuta 2004 ja 570 155 euroa 26 päivänä kesäkuuta 2005. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen toimittamissaan huomautuksissa Belgia ilmoitti, että vuosina 2006 ja 2007 maksettiin vielä kaksi erää, jotka olivat molemmat 619 734 euroa. Komission tietojen mukaan AGVO ei ole vielä vaatinut alkupääoman 2 582 672,5 euron suuruisen loppuosan maksamista. |
| --- | --- |

(33)

Kaupunki myönsi AGVO:lle sen perustamisajankohtana 23 päivänä marraskuuta 2001 alkupääomaa 250 miljoonaa Belgian frangia (6 179 338,12 euroa) maksettavaksi samansuuruisina vuosierinä viiden vuoden kuluessa. Vuoden 2002 jälkeen alkupääomasta on maksettu kuusi erää, yhteensä 3 596 665,62 euroa seuraavasti: 619 734 euroa 28 päivänä kesäkuuta 2002, 570 155 euroa 26 päivänä kesäkuuta 2003, 570 155 euroa 25 päivänä kesäkuuta 2004 ja 570 155 euroa 26 päivänä kesäkuuta 2005. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen toimittamissaan huomautuksissa Belgia ilmoitti, että vuosina 2006 ja 2007 maksettiin vielä kaksi erää, jotka olivat molemmat 619 734 euroa. Komission tietojen mukaan AGVO ei ole vielä vaatinut alkupääoman 2 582 672,5 euron suuruisen loppuosan maksamista.

| (34) | Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että AGVO on käyttänyt osan alkupääomasta “julkisiin tarkoituksiin” sekä nykyisten pankkilainojen pääoman ja korkojen takaisinmaksuun. Se on myös ostanut alkupääomalla PAKHUIZENin osakkeita. Lisäksi se on maksanut alkupääomalla EVO:n alkupääoman ja myöntänyt siitä EVO:lle lainoja, jotka on myöhemmin (31 päivänä joulukuuta 2004, 31 päivänä joulukuuta 2005 ja 21 päivänä joulukuuta 2007) muutettu pääomaksi antamalla anteeksi velkoja. |
| --- | --- |

(34)

Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että AGVO on käyttänyt osan alkupääomasta “julkisiin tarkoituksiin” sekä nykyisten pankkilainojen pääoman ja korkojen takaisinmaksuun. Se on myös ostanut alkupääomalla PAKHUIZENin osakkeita. Lisäksi se on maksanut alkupääomalla EVO:n alkupääoman ja myöntänyt siitä EVO:lle lainoja, jotka on myöhemmin (31 päivänä joulukuuta 2004, 31 päivänä joulukuuta 2005 ja 21 päivänä joulukuuta 2007) muutettu pääomaksi antamalla anteeksi velkoja.

| (35) | EVO:n perustamisajankohtana 8 päivänä elokuuta 2002 sen alkupääoma oli 371 840,29 euroa. AGVO on sen jälkeen korottanut EVO:n pääomaa antamalla anteeksi velkoja. Pääomaa korotettiin 1 387 044 euroa 31 päivänä joulukuuta 2004, 710 000,75 euroa 31 päivänä joulukuuta 2005 ja 1 500 114,96 euroa 21 päivänä joulukuuta 2007. AGVO on antanut EVO:lle pääomaa yhteensä 3 969 000 euroa. |
| --- | --- |

(35)

EVO:n perustamisajankohtana 8 päivänä elokuuta 2002 sen alkupääoma oli 371 840,29 euroa. AGVO on sen jälkeen korottanut EVO:n pääomaa antamalla anteeksi velkoja. Pääomaa korotettiin 1 387 044 euroa 31 päivänä joulukuuta 2004, 710 000,75 euroa 31 päivänä joulukuuta 2005 ja 1 500 114,96 euroa 21 päivänä joulukuuta 2007. AGVO on antanut EVO:lle pääomaa yhteensä 3 969 000 euroa.

| (36) | Vaikka Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että EVO:n alkupääomaa oli korotettu ja että se oli 31 päivänä joulukuuta 2006 yhteensä 2 468 885 euroa, ne eivät ole ilmoittaneet komissiolle, missä muodossa pääomankorotukset on tarkalleen tehty. Komission huomio kiinnittyi kolmansilta osaatujen huomautusten perusteella 21 päivänä joulukuuta 2007 tehtyyn pääomankorotukseen sekä siihen, että pääomankorotukset oli tehty antamalla anteeksi velkoja. Belgia ei ole kommentoinut näitä kolmansien huomautuksia. |
| --- | --- |

(36)

Vaikka Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että EVO:n alkupääomaa oli korotettu ja että se oli 31 päivänä joulukuuta 2006 yhteensä 2 468 885 euroa, ne eivät ole ilmoittaneet komissiolle, missä muodossa pääomankorotukset on tarkalleen tehty. Komission huomio kiinnittyi kolmansilta osaatujen huomautusten perusteella 21 päivänä joulukuuta 2007 tehtyyn pääomankorotukseen sekä siihen, että pääomankorotukset oli tehty antamalla anteeksi velkoja. Belgia ei ole kommentoinut näitä kolmansien huomautuksia.

2.3.2   LAINATAKAUKSET

| (37) | Alkupääoman lisäksi kaupunki on auttanut sekä AGVO:ta että EVO:ta tarjoamalla niille ilmaisia takauksia yksityisiä lainoja varten. |
| --- | --- |

(37)

Alkupääoman lisäksi kaupunki on auttanut sekä AGVO:ta että EVO:ta tarjoamalla niille ilmaisia takauksia yksityisiä lainoja varten.

| (38) | AGVO:lle takauksia annettiin kolmeen lainaan, jotka myönnettiin 26 päivänä maaliskuuta (609 379,40 euroa), 23 päivänä huhtikuuta 2004 (2 117 500 euroa) ja 22 päivänä huhtikuuta 2005 (550 000 euroa) ja joiden kokonaismäärä oli 3 276 879 euroa (132 199 987 Belgian frangia). |
| --- | --- |

(38)

AGVO:lle takauksia annettiin kolmeen lainaan, jotka myönnettiin 26 päivänä maaliskuuta (609 379,40 euroa), 23 päivänä huhtikuuta 2004 (2 117 500 euroa) ja 22 päivänä huhtikuuta 2005 (550 000 euroa) ja joiden kokonaismäärä oli 3 276 879 euroa (132 199 987 Belgian frangia).

| (39) | EVO:lle takauksia annettiin 28 päivänä kesäkuuta ja 27 päivänä syyskuuta 2002 myönnettyihin lainoihin. Belgian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan kyseisiä lainoja ei lopulta kuitenkaan otettu. Kaupunki antoi EVO:lle jälleen ilmaisia lainatakauksia 23 päivänä huhtikuuta 2004 ja 22 päivänä huhtikuuta 2005. Lainat otettiin, ja niiden kokonaismäärä oli 145 505 820 Belgian frangia (3 606 995 euroa). Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että kaupunki on taannut myös 78 000 euron lisälainan mutta eivät ole toimittaneet tietoa takauksen päivämäärästä. Koska tämä tieto sisältyi Belgian viranomaisten 4 päivänä syyskuuta 2008 toimittamiin huomautuksiin ja koska edelliset huomautukset olivat 23 päivältä marraskuuta 2007, komissio olettaa, että lisätakaus annettiin kyseisten päivämäärien välisenä aikana. |
| --- | --- |

(39)

EVO:lle takauksia annettiin 28 päivänä kesäkuuta ja 27 päivänä syyskuuta 2002 myönnettyihin lainoihin. Belgian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan kyseisiä lainoja ei lopulta kuitenkaan otettu. Kaupunki antoi EVO:lle jälleen ilmaisia lainatakauksia 23 päivänä huhtikuuta 2004 ja 22 päivänä huhtikuuta 2005. Lainat otettiin, ja niiden kokonaismäärä oli 145 505 820 Belgian frangia (3 606 995 euroa). Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että kaupunki on taannut myös 78 000 euron lisälainan mutta eivät ole toimittaneet tietoa takauksen päivämäärästä. Koska tämä tieto sisältyi Belgian viranomaisten 4 päivänä syyskuuta 2008 toimittamiin huomautuksiin ja koska edelliset huomautukset olivat 23 päivältä marraskuuta 2007, komissio olettaa, että lisätakaus annettiin kyseisten päivämäärien välisenä aikana.

| (40) | Myös AGVO on antanut ilmaisia takauksia EVO:lle kahteen lainaan, joiden kokonaismäärä on 600 000 euroa. Ilmaisen takauksen myöntämispäätöksen päivämäärää ei ole ilmoitettu. Koska EVO perustettiin 22 päivänä elokuuta 2002 ja koska Belgian viranomaisten toimittama asiakirja, jossa kyseiset kaksi lainaa mainittiin, kuvasi tilannetta 3 päivänä elokuuta 2006, komissio olettaa, että takaus annettiin mainittujen päivämäärien välisenä aikana. |
| --- | --- |

(40)

Myös AGVO on antanut ilmaisia takauksia EVO:lle kahteen lainaan, joiden kokonaismäärä on 600 000 euroa. Ilmaisen takauksen myöntämispäätöksen päivämäärää ei ole ilmoitettu. Koska EVO perustettiin 22 päivänä elokuuta 2002 ja koska Belgian viranomaisten toimittama asiakirja, jossa kyseiset kaksi lainaa mainittiin, kuvasi tilannetta 3 päivänä elokuuta 2006, komissio olettaa, että takaus annettiin mainittujen päivämäärien välisenä aikana.

2.3.3   MAA-ALUEET JA RAKENNUKSET

| (41) | Marraskuun 23 päivänä 2001 laaditun yhtiöjärjestyksensä 30 pykälän mukaan AGVO:lla on yksinoikeus käyttää maksutta Oostenden kalasataman maa-alueita ja rakennuksia (9). |
| --- | --- |

(41)

Marraskuun 23 päivänä 2001 laaditun yhtiöjärjestyksensä 30 pykälän mukaan AGVO:lla on yksinoikeus käyttää maksutta Oostenden kalasataman maa-alueita ja rakennuksia (9).

| (42) | Yhtiöjärjestyksen 30 pykälässä säädetään myös, että kaupunki voi myöhemmin luovuttaa kyseisten maa-alueiden ja rakennusten omistusoikeuden (tai muut oikeudet) AGVO:lle. |
| --- | --- |

(42)

Yhtiöjärjestyksen 30 pykälässä säädetään myös, että kaupunki voi myöhemmin luovuttaa kyseisten maa-alueiden ja rakennusten omistusoikeuden (tai muut oikeudet) AGVO:lle.

| (43) | Näin tehtiinkin 26 päivänä maaliskuuta 2004, jolloin kaupunki luovutti AGVO:lle Oostenden kalasatamassa sijaitsevien eri rakennusten muodostaman kiinteistön, jonka pinta-ala on 57 500 m2. Tämä luovutus vietiin kaupungin kirjanpitoon 14 891 524 euron suuruisella kirjanpitoarvolla. Luovutus koski ainoastaan rakennuksia (kalahuutokauppa, toimistot ja varastot) mutta ei maa-aluetta, jolla rakennukset sijaitsivat. Itse maa-alue on kaupungin käytössä tonttien omistajalta, Flanderin alueelta, saadun toistaiseksi voimassa olevan luvan perusteella. AGVO:lla on yhtiöjärjestyksensä 30 pykälän perusteella edelleen yksinoikeus kyseisten maa-alueiden käyttöön. |
| --- | --- |

(43)

Näin tehtiinkin 26 päivänä maaliskuuta 2004, jolloin kaupunki luovutti AGVO:lle Oostenden kalasatamassa sijaitsevien eri rakennusten muodostaman kiinteistön, jonka pinta-ala on 57 500 m2. Tämä luovutus vietiin kaupungin kirjanpitoon 14 891 524 euron suuruisella kirjanpitoarvolla. Luovutus koski ainoastaan rakennuksia (kalahuutokauppa, toimistot ja varastot) mutta ei maa-aluetta, jolla rakennukset sijaitsivat. Itse maa-alue on kaupungin käytössä tonttien omistajalta, Flanderin alueelta, saadun toistaiseksi voimassa olevan luvan perusteella. AGVO:lla on yhtiöjärjestyksensä 30 pykälän perusteella edelleen yksinoikeus kyseisten maa-alueiden käyttöön.

| (44) | Maaliskuun 26 päivänä 2004 luovutettu kiinteistö käsitti 14 754 m2 rakennuksia, joista oli tehty pitkäaikainen, 45 vuoden vuokrasopimus kaupungin ja PAKHUIZENin välillä vuonna 1989. Tämän sopimuksen mukaan PAKHUIZEN maksaa 1 000 Belgian frangin (25 euron) suuruisen nimellisen vuosimaksun rakennusten käytöstä. Vastikkeeksi PAKHUIZEN on sopimuksen nojalla velvollinen peruskorjaamaan omalla kustannuksellaan ja ilman korvausoikeutta pitkäaikaisessa vuokrasopimuksessa luetellut varastorakennukset siten, että ne ovat uusien määräysten mukaiset. Kaupungille myönnetään toisaalta 27 vuokravuoden jälkeen (vuonna 2016) joka vuosi 50 prosentin suuruinen osuus PAKHUIZENin vuotuisesta nettovoitosta. Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että PAKHUIZEN ei ollut täyttänyt sopimuksen mukaisia velvoitteitaan eikä peruskorjannut kyseisiä varastorakennuksia ainakaan ennen vuotta 2005. Belgian viranomaiset ovat kuitenkin täsmentäneet, että AGVO:n ostettua kaikki PAKHUIZENin osakkeet peruskorjaus- ja kunnossapitotöihin käytettiin 257 872 euroa vuonna 2005 ja 68 816 euroa vuonna 2006. Vuonna 2007 tehtyjen töiden tarkat kustannukset eivät ole tiedossa. |
| --- | --- |

(44)

Maaliskuun 26 päivänä 2004 luovutettu kiinteistö käsitti 14 754 m2 rakennuksia, joista oli tehty pitkäaikainen, 45 vuoden vuokrasopimus kaupungin ja PAKHUIZENin välillä vuonna 1989. Tämän sopimuksen mukaan PAKHUIZEN maksaa 1 000 Belgian frangin (25 euron) suuruisen nimellisen vuosimaksun rakennusten käytöstä. Vastikkeeksi PAKHUIZEN on sopimuksen nojalla velvollinen peruskorjaamaan omalla kustannuksellaan ja ilman korvausoikeutta pitkäaikaisessa vuokrasopimuksessa luetellut varastorakennukset siten, että ne ovat uusien määräysten mukaiset. Kaupungille myönnetään toisaalta 27 vuokravuoden jälkeen (vuonna 2016) joka vuosi 50 prosentin suuruinen osuus PAKHUIZENin vuotuisesta nettovoitosta. Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että PAKHUIZEN ei ollut täyttänyt sopimuksen mukaisia velvoitteitaan eikä peruskorjannut kyseisiä varastorakennuksia ainakaan ennen vuotta 2005. Belgian viranomaiset ovat kuitenkin täsmentäneet, että AGVO:n ostettua kaikki PAKHUIZENin osakkeet peruskorjaus- ja kunnossapitotöihin käytettiin 257 872 euroa vuonna 2005 ja 68 816 euroa vuonna 2006. Vuonna 2007 tehtyjen töiden tarkat kustannukset eivät ole tiedossa.

| (45) | Maaliskuun 26 päivästä 2004, jolloin kaupunki luovutti rakennuksen omistusoikeuden AGVO:lle, AGVO tuli kaupungin sijaan sopimuspuoleksi PAKHUIZENin kanssa tehtyyn pitkäaikaiseen vuokrasopimukseen. Näin AGVO sai oikeuden periä 25 euron vuosimaksun sekä saada 27 vuokravuoden jälkeen 50 prosenttia PAKHUIZENin vuotuisesta nettovoitosta. |
| --- | --- |

(45)

Maaliskuun 26 päivästä 2004, jolloin kaupunki luovutti rakennuksen omistusoikeuden AGVO:lle, AGVO tuli kaupungin sijaan sopimuspuoleksi PAKHUIZENin kanssa tehtyyn pitkäaikaiseen vuokrasopimukseen. Näin AGVO sai oikeuden periä 25 euron vuosimaksun sekä saada 27 vuokravuoden jälkeen 50 prosenttia PAKHUIZENin vuotuisesta nettovoitosta.

| (46) | Belgia on ilmoittanut, että AGVO:n käytössä oleva 57 500 m2 jakautuu seuraavasti:






  — | 13 600 m2 on tytäryritys EVO:n käytössä kalahuutokaupparakennuksena, työskentelytilana/hallitilana ja hallintorakennuksena, |
| --- | --- | --- |

(46)

Belgia on ilmoittanut, että AGVO:n käytössä oleva 57 500 m2 jakautuu seuraavasti:

—

13 600 m2 on tytäryritys EVO:n käytössä kalahuutokaupparakennuksena, työskentelytilana/hallitilana ja hallintorakennuksena,

| — | PAKHUIZENille on vuokrattu 14 754 m2, josta 955 m2 on satamatoimintojen käytössä, |
| --- | --- |

—

PAKHUIZENille on vuokrattu 14 754 m2, josta 955 m2 on satamatoimintojen käytössä,

| — | 2 700 m2 varastorakennuksia on vuokrattu julkisille tai puolijulkisille laitoksille, |
| --- | --- |

—

2 700 m2 varastorakennuksia on vuokrattu julkisille tai puolijulkisille laitoksille,

| — | 8 156 m2 on julkisia teitä, |
| --- | --- |

—

8 156 m2 on julkisia teitä,

| — | 2 488 m2 on maksutonta yleistä pysäköintialuetta, |
| --- | --- |

—

2 488 m2 on maksutonta yleistä pysäköintialuetta,

| — | 2 400 m2 on konttialuetta kalastustoimintoja varten, |
| --- | --- |

—

2 400 m2 on konttialuetta kalastustoimintoja varten,

| — | 13 402 m2 on kalalaitureita. |
| --- | --- |

—

13 402 m2 on kalalaitureita.

| (47) | EVO ei maksa vuokraa rakennusten käytöstä. Belgia on todennut, että EVO maksaa vastaavasti kaikki kunnossapito- ja peruskorjauskustannukset. PAKHUUIZEN maksaa edelleen 25 euroa vuodessa. |
| --- | --- |

(47)

EVO ei maksa vuokraa rakennusten käytöstä. Belgia on todennut, että EVO maksaa vastaavasti kaikki kunnossapito- ja peruskorjauskustannukset. PAKHUUIZEN maksaa edelleen 25 euroa vuodessa.

| (48) | Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että 31 päivänä joulukuuta 2002 ja 31 päivänä joulukuuta 2007 välisenä aikana EVO on maksanut peruskorjaus- ja infrastruktuuritöistä 182 377,31 euroa ja PAKHUIZEN 381 835,16 euroa; kunnossapitokustannuksia EVO on maksanut 193 255,70 euroa ja PAKHUIZEN 133 895,35 euroa. |
| --- | --- |

(48)

Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että 31 päivänä joulukuuta 2002 ja 31 päivänä joulukuuta 2007 välisenä aikana EVO on maksanut peruskorjaus- ja infrastruktuuritöistä 182 377,31 euroa ja PAKHUIZEN 381 835,16 euroa; kunnossapitokustannuksia EVO on maksanut 193 255,70 euroa ja PAKHUIZEN 133 895,35 euroa.

2.4   LIIKETOIMINTASTRATEGIA

| (49) | Rakenneuudistuksen jälkeisinä vuosina sekä AGVO että EVO ovat kirjanneet tappioita, jotka ovat suurentuneet huolimatta siitä, että AGVO kirjasi pienen voiton tilivuotena 2003–2004. Vuoden 2006 loppuun mennessä AGVO:lle oli kertynyt tappioita lähes 3 000 000 euroa sekä lyhyt- ja pitkäaikaista velkaa yli 4 000 000 euroa; EVO joutui puolestaan vuoden 2006 lopulla siirtämään tappioita seuraaville vuosille yli 3 400 000 euroa, sillä oli lyhyt- ja pitkäaikaista velkaa yli 5 800 000 euroa ja lähes 1 000 000 euroa negatiivista pääomaa. |
| --- | --- |

(49)

Rakenneuudistuksen jälkeisinä vuosina sekä AGVO että EVO ovat kirjanneet tappioita, jotka ovat suurentuneet huolimatta siitä, että AGVO kirjasi pienen voiton tilivuotena 2003–2004. Vuoden 2006 loppuun mennessä AGVO:lle oli kertynyt tappioita lähes 3 000 000 euroa sekä lyhyt- ja pitkäaikaista velkaa yli 4 000 000 euroa; EVO joutui puolestaan vuoden 2006 lopulla siirtämään tappioita seuraaville vuosille yli 3 400 000 euroa, sillä oli lyhyt- ja pitkäaikaista velkaa yli 5 800 000 euroa ja lähes 1 000 000 euroa negatiivista pääomaa.

| (50) | Kertyneistä tappioista huolimatta AGVO ja EVO ovat ryhtyneet spekulatiivisiin toimiin ja yrittäneet laajentaa toimintojaan. Esimerkiksi vuonna 2006 AGVO hankki 51 prosentin osakkuuden Islantiin sijoittautuneesta yhtiöstä nimeltä HAF Holding BO, ja EVO puolestaan aloitti kuningasrapua koskevan hankkeen (10) vuonna 2006 (Norjaan sijoittautuneen Polardrift-yrityksen kanssa). Myös EVO on lähtenyt mukaan islantilaiseen HAF Holding -yritykseen. EVO teki lisäksi vuonna 2005 erään myyntiedustajan kanssa sopimuksen, jonka nojalla edustajan tehtävänä oli ostaa islantilaisista huutokaupoista laadukasta kalaa myytäväksi uudelleen Oostenden kalahuutokaupassa. |
| --- | --- |

(50)

Kertyneistä tappioista huolimatta AGVO ja EVO ovat ryhtyneet spekulatiivisiin toimiin ja yrittäneet laajentaa toimintojaan. Esimerkiksi vuonna 2006 AGVO hankki 51 prosentin osakkuuden Islantiin sijoittautuneesta yhtiöstä nimeltä HAF Holding BO, ja EVO puolestaan aloitti kuningasrapua koskevan hankkeen (10) vuonna 2006 (Norjaan sijoittautuneen Polardrift-yrityksen kanssa). Myös EVO on lähtenyt mukaan islantilaiseen HAF Holding -yritykseen. EVO teki lisäksi vuonna 2005 erään myyntiedustajan kanssa sopimuksen, jonka nojalla edustajan tehtävänä oli ostaa islantilaisista huutokaupoista laadukasta kalaa myytäväksi uudelleen Oostenden kalahuutokaupassa.

| (51) | Eri sidosryhmät ovat väittäneet, että EVO:n liiketoimintastrategia perustuu vilpilliseen kilpailuun, koska siinä muun muassa tarjoudutaan vastaamaan kokonaan tai osittain kustannuksista, joita aiheutuu ulkomaisissa satamissa lastatun kalan kuljettamisesta Oostendeen, ja siinä tarjotaan alusten omistajille edullisin ehdoin lainoja, jos he myyvät saaliinsa Oostenden huutokaupassa. |
| --- | --- |

(51)

Eri sidosryhmät ovat väittäneet, että EVO:n liiketoimintastrategia perustuu vilpilliseen kilpailuun, koska siinä muun muassa tarjoudutaan vastaamaan kokonaan tai osittain kustannuksista, joita aiheutuu ulkomaisissa satamissa lastatun kalan kuljettamisesta Oostendeen, ja siinä tarjotaan alusten omistajille edullisin ehdoin lainoja, jos he myyvät saaliinsa Oostenden huutokaupassa.

| (52) | Nämä hankkeet sekä kolmansien kuvailema liiketoimintastrategia näyttävät osoittavan, että EVO ryhtyi kasvattamaan markkinaosuuttaan ja liikevaihtoaan hinnalla millä hyvänsä. AGVO:n ja EVO:n tilinpäätöksistä käy joka tapauksessa ilmi, että EVO on pystynyt säilyttämään asemansa markkinoilla epävarmasta taloudellisesta tilanteestaan huolimatta vain siksi, että kaupunki on tukenut sitä (11). |
| --- | --- |

(52)

Nämä hankkeet sekä kolmansien kuvailema liiketoimintastrategia näyttävät osoittavan, että EVO ryhtyi kasvattamaan markkinaosuuttaan ja liikevaihtoaan hinnalla millä hyvänsä. AGVO:n ja EVO:n tilinpäätöksistä käy joka tapauksessa ilmi, että EVO on pystynyt säilyttämään asemansa markkinoilla epävarmasta taloudellisesta tilanteestaan huolimatta vain siksi, että kaupunki on tukenut sitä (11).

3.   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

3.1   AGVO:LLE MYÖNNETYT EDUT

| (53) | AGVO:lle on myönnetty alkupääomaa 250 miljoonaa Belgian frangia (6 179 338 euroa). Komissio on ottanut huomioon aiempien vuosien suuret tappiot sekä hyvin lyhyen ja puutteellisen liiketoimintasuunnitelman ja todennut muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että yksityinen sijoittaja ei olisi sijoittanut yhtä suurta summaa kalahuutokauppaan ja että kyseinen alkupääoma on sen vuoksi valtiontukea. Komissio on epäillyt tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille, koska tuen myöntämisajankohtana sovellettavissa, valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa suuntaviivoissa, jäljempänä ’vuoden 1999 suuntaviivat’ (12), asetettuja edellytyksiä ei ilmeisesti ollut täytetty. |
| --- | --- |

(53)

AGVO:lle on myönnetty alkupääomaa 250 miljoonaa Belgian frangia (6 179 338 euroa). Komissio on ottanut huomioon aiempien vuosien suuret tappiot sekä hyvin lyhyen ja puutteellisen liiketoimintasuunnitelman ja todennut muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että yksityinen sijoittaja ei olisi sijoittanut yhtä suurta summaa kalahuutokauppaan ja että kyseinen alkupääoma on sen vuoksi valtiontukea. Komissio on epäillyt tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille, koska tuen myöntämisajankohtana sovellettavissa, valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa suuntaviivoissa, jäljempänä ’vuoden 1999 suuntaviivat’ (12), asetettuja edellytyksiä ei ilmeisesti ollut täytetty.

| (54) | Kaupunki on myös luovuttanut rakennuksensa AGVO:n käyttöön vaatimatta siltä mitään korvausta tai asettamatta sille muitakaan vastaavanarvoisia velvoitteita. Komission mukaan yksityinen sijoittaja olisi vaatinut kohtuullisen hinnan tällaisesta luovutuksesta, joten rakennusten luovutus on katsottava valtiontueksi. Tämä tuki näyttää alentaneen AGVO:n tuotantokustannuksia, ja oli siten ilmeisesti toimintatukea. Komissio ei ole löytänyt SEUT-sopimuksen 107 artiklasta tai kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevista suuntaviivoista, jäljempänä ’kalastusalan suuntaviivat’ (13), yhtään määräystä, jonka nojalla se voisi hyväksyä tuen. |
| --- | --- |

(54)

Kaupunki on myös luovuttanut rakennuksensa AGVO:n käyttöön vaatimatta siltä mitään korvausta tai asettamatta sille muitakaan vastaavanarvoisia velvoitteita. Komission mukaan yksityinen sijoittaja olisi vaatinut kohtuullisen hinnan tällaisesta luovutuksesta, joten rakennusten luovutus on katsottava valtiontueksi. Tämä tuki näyttää alentaneen AGVO:n tuotantokustannuksia, ja oli siten ilmeisesti toimintatukea. Komissio ei ole löytänyt SEUT-sopimuksen 107 artiklasta tai kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevista suuntaviivoista, jäljempänä ’kalastusalan suuntaviivat’ (13), yhtään määräystä, jonka nojalla se voisi hyväksyä tuen.

| (55) | Kaupunki on antanut AGVO:lle myös lainatakauksia. Yksityinen toimija olisi vaatinut takausmaksun, mutta kaupunki on myöntänyt takauksen ilmaiseksi. Komissio on sen vuoksi todennut, että kyseiset takaukset on katsottava valtiontueksi. Tämäkin tuki näyttää alentaneen AGVO:n tuotantokustannuksia, ja oli siten ilmeisesti toimintatukea. Komissio ei ole löytänyt SEUT-sopimuksen 107 artiklasta tai kalastusalan suuntaviivoista yhtään määräystä, jonka nojalla se voisi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(55)

Kaupunki on antanut AGVO:lle myös lainatakauksia. Yksityinen toimija olisi vaatinut takausmaksun, mutta kaupunki on myöntänyt takauksen ilmaiseksi. Komissio on sen vuoksi todennut, että kyseiset takaukset on katsottava valtiontueksi. Tämäkin tuki näyttää alentaneen AGVO:n tuotantokustannuksia, ja oli siten ilmeisesti toimintatukea. Komissio ei ole löytänyt SEUT-sopimuksen 107 artiklasta tai kalastusalan suuntaviivoista yhtään määräystä, jonka nojalla se voisi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille.

| (56) | Kaupunki on myös valtuuttanut AGVO:n asettamaan ja perimään yhteisöveroja ja käyttämään niistä saadun tuoton; tällaista etua ei yleensä ole yksityisellä yrityksellä. Komissio on katsonut, että asiassa Altmark annetussa tuomiossa (14) vahvistetut edellytykset eivät täyttyneet ja että yhteisöverojen asettamis- ja perintäoikeudesta johtuvat edut olisi katsottava valtiontueksi. Koska näiden verojen perinnästä ei ole saatu mitään tietoja, komissio on todennut, että sitä on aluksi tarkasteltava toimintatukena ja ettei SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tai kalastusalan suuntaviivoissa ole määräystä, joka tekisi tästä tuesta sisämarkkinoille soveltuvaa. |
| --- | --- |

(56)

Kaupunki on myös valtuuttanut AGVO:n asettamaan ja perimään yhteisöveroja ja käyttämään niistä saadun tuoton; tällaista etua ei yleensä ole yksityisellä yrityksellä. Komissio on katsonut, että asiassa Altmark annetussa tuomiossa (14) vahvistetut edellytykset eivät täyttyneet ja että yhteisöverojen asettamis- ja perintäoikeudesta johtuvat edut olisi katsottava valtiontueksi. Koska näiden verojen perinnästä ei ole saatu mitään tietoja, komissio on todennut, että sitä on aluksi tarkasteltava toimintatukena ja ettei SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tai kalastusalan suuntaviivoissa ole määräystä, joka tekisi tästä tuesta sisämarkkinoille soveltuvaa.

3.2   EVO:LLE MYÖNNETYT EDUT

| (57) | Kaupunki ja AGVO ovat antaneet EVO:lle lainatakauksia. Yksityinen toimija olisi vaatinut takauksista maksun, mutta kaupunki ja AGVO ovat myöntäneet ne ilmaiseksi, joten komissio on todennut, että ne on katsottava valtiontueksi. Tämä tuki näyttää alentaneen EVO:n tuotantokustannuksia, ja oli siten ilmeisesti toimintatukea. Komissio ei ole löytänyt SEUT-sopimuksen 107 artiklasta tai kalastusalan suuntaviivoista yhtään määräystä, jonka nojalla se voisi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille. Komissio on sen vuoksi epäillyt, voidaanko tämän toimenpiteen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(57)

Kaupunki ja AGVO ovat antaneet EVO:lle lainatakauksia. Yksityinen toimija olisi vaatinut takauksista maksun, mutta kaupunki ja AGVO ovat myöntäneet ne ilmaiseksi, joten komissio on todennut, että ne on katsottava valtiontueksi. Tämä tuki näyttää alentaneen EVO:n tuotantokustannuksia, ja oli siten ilmeisesti toimintatukea. Komissio ei ole löytänyt SEUT-sopimuksen 107 artiklasta tai kalastusalan suuntaviivoista yhtään määräystä, jonka nojalla se voisi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille. Komissio on sen vuoksi epäillyt, voidaanko tämän toimenpiteen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

| (58) | AGVO on antanut 13 600 m2 omistamistaan rakennuksista EVO:n jatkuvaan käyttöön ilmaiseksi. Komissio on katsonut, että yksityinen sijoittaja olisi vaatinut tästä kohtuullisen hinnan ja että tällainen rakennusten ilmainen käyttöönanto oli katsottava valtiontueksi. Tämä tuki näyttää alentaneen EVO:n tuotantokustannuksia, ja oli siten ilmeisesti toimintatukea. Komissio ei ole löytänyt SEUT-sopimuksen 107 artiklasta tai kalastusalan suuntaviivoista yhtään määräystä, jonka nojalla se voisi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille. Komissio on sen vuoksi epäillyt, voidaanko tämän toimenpiteen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(58)

AGVO on antanut 13 600 m2 omistamistaan rakennuksista EVO:n jatkuvaan käyttöön ilmaiseksi. Komissio on katsonut, että yksityinen sijoittaja olisi vaatinut tästä kohtuullisen hinnan ja että tällainen rakennusten ilmainen käyttöönanto oli katsottava valtiontueksi. Tämä tuki näyttää alentaneen EVO:n tuotantokustannuksia, ja oli siten ilmeisesti toimintatukea. Komissio ei ole löytänyt SEUT-sopimuksen 107 artiklasta tai kalastusalan suuntaviivoista yhtään määräystä, jonka nojalla se voisi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille. Komissio on sen vuoksi epäillyt, voidaanko tämän toimenpiteen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

3.3   PAKHUIZENILLE MYÖNNETYT EDUT

| (59) | Kaupungin ja PAKHUIZENin välisen pitkäaikaisen vuokrasopimuksen ehdot ovat alentaneet vuosittain PAKHUIZENin liiketoimintakuluja. Komissio on todennut, että tämä etu on katsottava valtiontueksi ja että se ei kuulu yhdenkään kalastusalan suuntaviivoissa mainitun toimenpiteen soveltamisalaan eikä tämänkaltaiseen yritykseen sovellettavien muiden horisontaalisten tai erityisten suuntaviivojen tavoitteisiin. Komission mukaan tämäntyyppinen tuki katsotaan sekä voimassa olevien kalastusalan suuntaviivojen että valtiontukea koskevien horisontaalisten sääntöjen nojalla toimintatueksi, joka ei sovellu sisämarkkinoille. Komissio on sen vuoksi epäillyt, voidaanko tämän toimenpiteen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(59)

Kaupungin ja PAKHUIZENin välisen pitkäaikaisen vuokrasopimuksen ehdot ovat alentaneet vuosittain PAKHUIZENin liiketoimintakuluja. Komissio on todennut, että tämä etu on katsottava valtiontueksi ja että se ei kuulu yhdenkään kalastusalan suuntaviivoissa mainitun toimenpiteen soveltamisalaan eikä tämänkaltaiseen yritykseen sovellettavien muiden horisontaalisten tai erityisten suuntaviivojen tavoitteisiin. Komission mukaan tämäntyyppinen tuki katsotaan sekä voimassa olevien kalastusalan suuntaviivojen että valtiontukea koskevien horisontaalisten sääntöjen nojalla toimintatueksi, joka ei sovellu sisämarkkinoille. Komissio on sen vuoksi epäillyt, voidaanko tämän toimenpiteen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

3.4   KALASTUSYRITYKSILLE MYÖNNETYT EDUT

| (60) | Komissio on myös todennut, että EVO myönsi etuja Oostenden kalahuutokauppaa käyttäville kalastusyrityksille tarjoamalla palveluita edullisempaan hintaan kuin tavanomainen yksityinen toimija, ja PAKHUIZEN myönsi kyseisille yrityksille etuja vuokraamalla niille rakennuksia edullisempaan hintaan kuin tavanomainen yksityinen toimija. |
| --- | --- |

(60)

Komissio on myös todennut, että EVO myönsi etuja Oostenden kalahuutokauppaa käyttäville kalastusyrityksille tarjoamalla palveluita edullisempaan hintaan kuin tavanomainen yksityinen toimija, ja PAKHUIZEN myönsi kyseisille yrityksille etuja vuokraamalla niille rakennuksia edullisempaan hintaan kuin tavanomainen yksityinen toimija.

| (61) | Komission mukaan nämä edut ovat valtiontukea. Komissio on katsonut kyseiset edut valtiontueksi eikä ole löytänyt SEUT-sopimuksen 107 artiklasta tai kalastusalan suuntaviivoista yhtään määräystä, joka tekisi tästä tuesta sisämarkkinoille soveltuvan, ja on siksi epäillyt, voidaanko kyseisten toimenpiteiden katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(61)

Komission mukaan nämä edut ovat valtiontukea. Komissio on katsonut kyseiset edut valtiontueksi eikä ole löytänyt SEUT-sopimuksen 107 artiklasta tai kalastusalan suuntaviivoista yhtään määräystä, joka tekisi tästä tuesta sisämarkkinoille soveltuvan, ja on siksi epäillyt, voidaanko kyseisten toimenpiteiden katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

3.5   PÄÄTELMÄ

| (62) | Edellä esitettyjen seikkojen ja käytettävissään olevien tietojen perusteella komissio on katsonut, että kaikki 3 jaksossa mainitut toimenpiteet on katsottava valtiontuiksi, ja epäillyt näiden tukien soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(62)

Edellä esitettyjen seikkojen ja käytettävissään olevien tietojen perusteella komissio on katsonut, että kaikki 3 jaksossa mainitut toimenpiteet on katsottava valtiontuiksi, ja epäillyt näiden tukien soveltuvuutta sisämarkkinoille.

4.   ASIANOMAISTEN KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET

| (63) | Kaikki asianomaiset kolmannet, jotka ovat esittäneet huomautuksia muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, ovat yhtyneet kyseisessä päätöksessä esitettyihin perusteluihin. Lisäksi ne ovat ilmoittaneet kärsineensä vahinkoa (menettäneensä asiakkaita ja tuloja) AGVO:lle, EVO:lle ja PAKHUIZENille myönnetyn sääntöjenvastaisen tuen vuoksi ja kehottaneet komissiota ryhtymään tarvittaviin toimiin tuen kieltämiseksi ja vaatimaan tuen takaisinperintää. |
| --- | --- |

(63)

Kaikki asianomaiset kolmannet, jotka ovat esittäneet huomautuksia muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, ovat yhtyneet kyseisessä päätöksessä esitettyihin perusteluihin. Lisäksi ne ovat ilmoittaneet kärsineensä vahinkoa (menettäneensä asiakkaita ja tuloja) AGVO:lle, EVO:lle ja PAKHUIZENille myönnetyn sääntöjenvastaisen tuen vuoksi ja kehottaneet komissiota ryhtymään tarvittaviin toimiin tuen kieltämiseksi ja vaatimaan tuen takaisinperintää.

4.1   EAFPA

| (64) | EAFPA korostaa, että tarkasteltavana olevat tukitoimenpiteet vääristävät markkinoita. Se kehottaa komissiota kieltämään tuen ja vaatimaan sen takaisinperintää |
| --- | --- |

(64)

EAFPA korostaa, että tarkasteltavana olevat tukitoimenpiteet vääristävät markkinoita. Se kehottaa komissiota kieltämään tuen ja vaatimaan sen takaisinperintää

4.2   NOVA

| (65) | Kantelun tekijä NOVA tukee komission päätöstä aloittaa muodollinen tutkintamenettely. Sen mielestä on tärkeää varmistaa huutokauppamarkkinoiden avoimuus ja taata tasapuoliset toimintaedellytykset. Se kehottaa lisäksi komissiota ryhtymään asianmukaisiin toimiin sisämarkkinoille mahdollisesti soveltumattoman tuen takaisin perimiseksi. |
| --- | --- |

(65)

Kantelun tekijä NOVA tukee komission päätöstä aloittaa muodollinen tutkintamenettely. Sen mielestä on tärkeää varmistaa huutokauppamarkkinoiden avoimuus ja taata tasapuoliset toimintaedellytykset. Se kehottaa lisäksi komissiota ryhtymään asianmukaisiin toimiin sisämarkkinoille mahdollisesti soveltumattoman tuen takaisin perimiseksi.

4.3   FLANDERS SHIP REPAIR

| (66) | Flanders Ship Repair toteaa, että valtiontuen vuoksi laivurit ovat siirtyneet Oostendeen. Tämä on Flanders Ship Repairin mukaan johtanut tulonmenetykseen, koska Oostendeen siirtyneet laivurit eivät ole enää korjauttaneet aluksiaan Zeebruggessa. Flanders Ship Repair vaatii kielteistä päätöstä ja takaisinperintää sekä välitoimia. |
| --- | --- |

(66)

Flanders Ship Repair toteaa, että valtiontuen vuoksi laivurit ovat siirtyneet Oostendeen. Tämä on Flanders Ship Repairin mukaan johtanut tulonmenetykseen, koska Oostendeen siirtyneet laivurit eivät ole enää korjauttaneet aluksiaan Zeebruggessa. Flanders Ship Repair vaatii kielteistä päätöstä ja takaisinperintää sekä välitoimia.

4.4   ZVP

| (67) | Belgian itärannikon kalanostajien ja kalanjalostajien yhdistys ZVP toteaa, että sääntöjenvastaisen valtiontuen ja muiden etujen ansiosta Oostenden kalahuutokauppa on voinut keinotekoisesti houkutella aluksia ulkomailta ja Zeebruggesta. Lisäksi paikalliset poliitikot ja EVO:n hallituksen jäsenet ovat lukuisissa haastatteluissa ja lehdistötiedotteissa epäilleet Zeebruggen kalahuutokaupan ja sen vuoksi myös sitä ympäröivän yrityspuiston tulevaisuutta (korostaen, että Belgiassa on tilaa vain yhdelle kalahuutokaupalle eli Oostenden kalahuutokaupalle). Tämä on aiheuttanut tulonmenetyksiä sekä investointi- ja markkinointitoimenpiteiden vähentymistä, keskeyttämistä tai peruuntumista. |
| --- | --- |

(67)

Belgian itärannikon kalanostajien ja kalanjalostajien yhdistys ZVP toteaa, että sääntöjenvastaisen valtiontuen ja muiden etujen ansiosta Oostenden kalahuutokauppa on voinut keinotekoisesti houkutella aluksia ulkomailta ja Zeebruggesta. Lisäksi paikalliset poliitikot ja EVO:n hallituksen jäsenet ovat lukuisissa haastatteluissa ja lehdistötiedotteissa epäilleet Zeebruggen kalahuutokaupan ja sen vuoksi myös sitä ympäröivän yrityspuiston tulevaisuutta (korostaen, että Belgiassa on tilaa vain yhdelle kalahuutokaupalle eli Oostenden kalahuutokaupalle). Tämä on aiheuttanut tulonmenetyksiä sekä investointi- ja markkinointitoimenpiteiden vähentymistä, keskeyttämistä tai peruuntumista.

| (68) | ZVP mainitsee myös, että se on yrittänyt saada paikallisviranomaiset ymmärtämään tämän ongelman, mutta ei ole onnistunut siinä. |
| --- | --- |

(68)

ZVP mainitsee myös, että se on yrittänyt saada paikallisviranomaiset ymmärtämään tämän ongelman, mutta ei ole onnistunut siinä.

| (69) | Lopuksi ZVP toteaa, että EVO on perustanut – bulvaanin välityksellä ja julkisten varojen avulla – kalan fileointiyrityksen nimeltä Ostend Filleting Factory, joka myös harjoittaa vilpillistä kilpailua. |
| --- | --- |

(69)

Lopuksi ZVP toteaa, että EVO on perustanut – bulvaanin välityksellä ja julkisten varojen avulla – kalan fileointiyrityksen nimeltä Ostend Filleting Factory, joka myös harjoittaa vilpillistä kilpailua.

4.5   GRIMSBY FISH MARKET

| (70) | Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva kalahuutokauppa Grimsby Fish Market ilmoittaa, että vuosien 2005–2006 tienoilla EVO alkoi ostaa kalaa suoraan islantilaisilta kalastajilta (korkeilla) määrähinnoilla ja kauppasi kalaa laskuhuudoin Oostenden huutokaupassa usein alempaan hintaan; Grimsby Fish Market päättelee, että tästä aiheutuneet tappiot on maksettu julkisella rahalla. Grimsby Fish Market vaatii, että EVO:n tilinpäätös tarkastetaan, jotta voitaisiin tutkia islantilaisten kalatoimitusten rahoitusmenetelmät ja tappiot, joita EVO:lle on aiheutunut sen käyttämien myyntimenetelmien vuoksi. |
| --- | --- |

(70)

Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva kalahuutokauppa Grimsby Fish Market ilmoittaa, että vuosien 2005–2006 tienoilla EVO alkoi ostaa kalaa suoraan islantilaisilta kalastajilta (korkeilla) määrähinnoilla ja kauppasi kalaa laskuhuudoin Oostenden huutokaupassa usein alempaan hintaan; Grimsby Fish Market päättelee, että tästä aiheutuneet tappiot on maksettu julkisella rahalla. Grimsby Fish Market vaatii, että EVO:n tilinpäätös tarkastetaan, jotta voitaisiin tutkia islantilaisten kalatoimitusten rahoitusmenetelmät ja tappiot, joita EVO:lle on aiheutunut sen käyttämien myyntimenetelmien vuoksi.

4.6   ZV JA EFC

| (71) | ZV ja EFC kiinnittävät komission huomion mahdollisiin muihin vilpillisiin menettelytapoihin ja valtiontukitoimenpiteisiin, nimittäin siihen, että AGVO/EVO on käyttänyt kaupungin henkilökuntaa ilmaiseksi, sekä siihen, että EVO on myöntänyt Zeebruggen huutokaupan (Zeebrugge Visveiling) hintoihin perustuvia hintatakuita. |
| --- | --- |

(71)

ZV ja EFC kiinnittävät komission huomion mahdollisiin muihin vilpillisiin menettelytapoihin ja valtiontukitoimenpiteisiin, nimittäin siihen, että AGVO/EVO on käyttänyt kaupungin henkilökuntaa ilmaiseksi, sekä siihen, että EVO on myöntänyt Zeebruggen huutokaupan (Zeebrugge Visveiling) hintoihin perustuvia hintatakuita.

| (72) | Lisäksi ne selittävät, miksi kilpailu on niiden mielestä vääristynyt ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(72)

Lisäksi ne selittävät, miksi kilpailu on niiden mielestä vääristynyt ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (73) | Ne kiinnittävät myös komission huomion AGVO:hon ja EVO:hon (velkojen anteeksiannon muodossa) tehtyyn lisäpääomasijoitukseen. |
| --- | --- |

(73)

Ne kiinnittävät myös komission huomion AGVO:hon ja EVO:hon (velkojen anteeksiannon muodossa) tehtyyn lisäpääomasijoitukseen.

| (74) | Lopuksi ne huomauttavat, että Belgian viranomaiset eivät ole keskeyttäneet tukea. |
| --- | --- |

(74)

Lopuksi ne huomauttavat, että Belgian viranomaiset eivät ole keskeyttäneet tukea.

4.7   GARDEC

| (75) | Gardec on Zeebruggessa sijaitseva laivankorjausyritys. Se antaa tukensa komission päätökselle. Se kertoo lisäksi kärsineensä vahinkoa (liikevaihdon supistuminen) Oostendessa käytetyistä vilpillisistä kaupallisista menettelyistä ja huomauttaa, että vaikeuksissa oleville yrityksille myönnetyt lainat ovat auttaneet niitä säilymään elinkelpoisina Oostendessa, vaikka niillä on ollut maksamattomia velkoja Zeebruggessa. |
| --- | --- |

(75)

Gardec on Zeebruggessa sijaitseva laivankorjausyritys. Se antaa tukensa komission päätökselle. Se kertoo lisäksi kärsineensä vahinkoa (liikevaihdon supistuminen) Oostendessa käytetyistä vilpillisistä kaupallisista menettelyistä ja huomauttaa, että vaikeuksissa oleville yrityksille myönnetyt lainat ovat auttaneet niitä säilymään elinkelpoisina Oostendessa, vaikka niillä on ollut maksamattomia velkoja Zeebruggessa.

5.   BELGIAN HUOMAUTUKSET TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASSA PÄÄTÖKSESSÄ ESITETYISTÄ EPÄILYISTÄ

| (76) | Belgian viranomaiset katsovat muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen, 8 päivänä syyskuuta 2008 esittämissään huomautuksissa, että komission olisi rajoitettava tutkintansa kalahuutokauppaan. Koska AGVO ja PAKHUIZEN eivät kumpikaan toimi kyseisillä markkinoilla, niiden hyväksi toteutettavilla toimenpiteillä ei ole merkitystä tässä menettelyssä. Ne katsovat yleisemmin, että komissio ei ole määritellyt asianmukaisesti tutkinnan laajuutta ja että tuki on vaarassa tulla laskettua kahteen kertaan. |
| --- | --- |

(76)

Belgian viranomaiset katsovat muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen, 8 päivänä syyskuuta 2008 esittämissään huomautuksissa, että komission olisi rajoitettava tutkintansa kalahuutokauppaan. Koska AGVO ja PAKHUIZEN eivät kumpikaan toimi kyseisillä markkinoilla, niiden hyväksi toteutettavilla toimenpiteillä ei ole merkitystä tässä menettelyssä. Ne katsovat yleisemmin, että komissio ei ole määritellyt asianmukaisesti tutkinnan laajuutta ja että tuki on vaarassa tulla laskettua kahteen kertaan.

5.1   AGVO:LLE MYÖNNETTY TUKI

| (77) | Belgian viranomaiset korostavat, että AGVO:lla ei ole liiketoimintaa, joten se ei voi vaikuttaa kilpailuun. AGVO:lle myönnettyä tukea ei sen vuoksi voida katsoa valtiontueksi. Lisäksi ne toteavat, että tutkinnassa voitaisiin ottaa korkeintaan huomioon vain EVO:n hyväksi käytetyt varat (esimerkiksi se osa alkupääomasta, joka on siirretty EVO:lle AGVO:n välityksellä). Ne ilmoittavat, että loput varoista on käytetty yleishyödyllisiin tehtäviin eikä niillä voi olla mitään vaikutusta kalahuutokauppojen alalla käytävään kilpailuun. |
| --- | --- |

(77)

Belgian viranomaiset korostavat, että AGVO:lla ei ole liiketoimintaa, joten se ei voi vaikuttaa kilpailuun. AGVO:lle myönnettyä tukea ei sen vuoksi voida katsoa valtiontueksi. Lisäksi ne toteavat, että tutkinnassa voitaisiin ottaa korkeintaan huomioon vain EVO:n hyväksi käytetyt varat (esimerkiksi se osa alkupääomasta, joka on siirretty EVO:lle AGVO:n välityksellä). Ne ilmoittavat, että loput varoista on käytetty yleishyödyllisiin tehtäviin eikä niillä voi olla mitään vaikutusta kalahuutokauppojen alalla käytävään kilpailuun.

| (78) | Belgian viranomaiset huomauttavat, että vaikka AGVO:lle luvattiin 6 197 338,12 euron alkupääoma, se on tähän mennessä saanut siitä ainoastaan 3 569 667 euroa. |
| --- | --- |

(78)

Belgian viranomaiset huomauttavat, että vaikka AGVO:lle luvattiin 6 197 338,12 euron alkupääoma, se on tähän mennessä saanut siitä ainoastaan 3 569 667 euroa.

| (79) | Verojen tai maksujen perintäoikeuden osalta Belgian viranomaiset katsovat, että kyseinen oikeus liittyy AGVO:n yleishyödyllisiin tehtäviin eikä sitä voida pitää valtiontukena; ne korostavat myös, että AGVO:lla ei kuitenkaan ole oikeutta periä maksuja sulkuporttien ja ramppien käytöstä. |
| --- | --- |

(79)

Verojen tai maksujen perintäoikeuden osalta Belgian viranomaiset katsovat, että kyseinen oikeus liittyy AGVO:n yleishyödyllisiin tehtäviin eikä sitä voida pitää valtiontukena; ne korostavat myös, että AGVO:lla ei kuitenkaan ole oikeutta periä maksuja sulkuporttien ja ramppien käytöstä.

| (80) | Rakennusten osalta ne väittävät, että sillä ei ole merkitystä, omistaako rakennukset kaupunki vai jokin toinen julkinen yhteisö. Ne katsovat, että rakennusten luovutus AGVO:lle on pelkkä rakennusten käyttötarkoitusta koskeva sisäinen toimenpide. Belgian viranomaiset muistuttavat, että AGVO:lla ei ole liiketoimintaa ja että rakennusten luovutusta ei sen vuoksi voida katsoa valtiontueksi. Ne toteavat lisäksi, että rakennusten luovutukseen liittyy niiden korjaus- ja kunnossapitovelvollisuus, joten AGVO ei ole saanut luovutuksesta etua. |
| --- | --- |

(80)

Rakennusten osalta ne väittävät, että sillä ei ole merkitystä, omistaako rakennukset kaupunki vai jokin toinen julkinen yhteisö. Ne katsovat, että rakennusten luovutus AGVO:lle on pelkkä rakennusten käyttötarkoitusta koskeva sisäinen toimenpide. Belgian viranomaiset muistuttavat, että AGVO:lla ei ole liiketoimintaa ja että rakennusten luovutusta ei sen vuoksi voida katsoa valtiontueksi. Ne toteavat lisäksi, että rakennusten luovutukseen liittyy niiden korjaus- ja kunnossapitovelvollisuus, joten AGVO ei ole saanut luovutuksesta etua.

| (81) | Ne katsovat lisäksi, että ilmaisia takauksia ei voida katsoa valtiontueksi, koska takaukset annettiin AGVO:n ottamille lainoille, joilla oli tarkoitus korjata julkisille viranomaisille vuokrattuja rakennuksia. Ne kuitenkin myöntävät, että yksi taatuista lainoista (550 000 euron laina) on käytetty EVO:n hyväksi. |
| --- | --- |

(81)

Ne katsovat lisäksi, että ilmaisia takauksia ei voida katsoa valtiontueksi, koska takaukset annettiin AGVO:n ottamille lainoille, joilla oli tarkoitus korjata julkisille viranomaisille vuokrattuja rakennuksia. Ne kuitenkin myöntävät, että yksi taatuista lainoista (550 000 euron laina) on käytetty EVO:n hyväksi.

| (82) | Lopuksi Belgian viranomaiset huomauttavat, että asiassa Altmark annetulla tuomiolla ei ole merkitystä nyt käsiteltävänä olevassa asiassa, koska AGVO:n julkiset tehtävät eivät ole liiketaloudellisia. Ne toteavat lisäksi, että ristikkäistukien vaaraa ei ole, koska AGVO:lla ei ole liiketoimintaa. |
| --- | --- |

(82)

Lopuksi Belgian viranomaiset huomauttavat, että asiassa Altmark annetulla tuomiolla ei ole merkitystä nyt käsiteltävänä olevassa asiassa, koska AGVO:n julkiset tehtävät eivät ole liiketaloudellisia. Ne toteavat lisäksi, että ristikkäistukien vaaraa ei ole, koska AGVO:lla ei ole liiketoimintaa.

5.2   PAKHUIZENILLE MYÖNNETTY TUKI

| (83) | Belgia tähdentää, että Oostendella on ainoastaan rajoitettu oikeus maa-alueisiin, joten pitkäaikaisella vuokrasopimuksella on vain vähäistä kauppa-arvoa. PAKHUIZEN on lisäksi velvollinen korjaamaan ja kunnostamaan rakennuksia, mikä esitetään erityisen painavana velvoitteena, joka korvaa suurelta osin nimellisen vuokran. |
| --- | --- |

(83)

Belgia tähdentää, että Oostendella on ainoastaan rajoitettu oikeus maa-alueisiin, joten pitkäaikaisella vuokrasopimuksella on vain vähäistä kauppa-arvoa. PAKHUIZEN on lisäksi velvollinen korjaamaan ja kunnostamaan rakennuksia, mikä esitetään erityisen painavana velvoitteena, joka korvaa suurelta osin nimellisen vuokran.

| (84) | Belgian viranomaiset lisäävät, että PAKHUIZEN toimii ainoastaan kalastusalalla käytettävien rakennusten hallinnan markkinoilla. Viranomaiset katsovat, että sen toimintaa ei rakennuksiin liittyvien peruskorjausvelvoitteiden ja rakennusten vähäisen arvon vuoksi voi juurikaan pitää liiketaloudellisena. Belgian viranomaiset väittävät myös, että koska PAKHUIZENin hallinnoimia rakennuksia voidaan vuokrata ainoastaan kalastusalaan liittyviin toimintoihin, se ei kilpaile kenenkään kanssa. |
| --- | --- |

(84)

Belgian viranomaiset lisäävät, että PAKHUIZEN toimii ainoastaan kalastusalalla käytettävien rakennusten hallinnan markkinoilla. Viranomaiset katsovat, että sen toimintaa ei rakennuksiin liittyvien peruskorjausvelvoitteiden ja rakennusten vähäisen arvon vuoksi voi juurikaan pitää liiketaloudellisena. Belgian viranomaiset väittävät myös, että koska PAKHUIZENin hallinnoimia rakennuksia voidaan vuokrata ainoastaan kalastusalaan liittyviin toimintoihin, se ei kilpaile kenenkään kanssa.

| (85) | Lopuksi Belgian viranomaiset huomauttavat, että AGVO on ostanut PAKHUIZENin osakkeet markkinahintaan ja että PAKHUIZEN vuokraa rakennuksia markkinahinnoin (ottaen huomioon, että ne ovat huonossa kunnossa). |
| --- | --- |

(85)

Lopuksi Belgian viranomaiset huomauttavat, että AGVO on ostanut PAKHUIZENin osakkeet markkinahintaan ja että PAKHUIZEN vuokraa rakennuksia markkinahinnoin (ottaen huomioon, että ne ovat huonossa kunnossa).

5.3   EVO:LLE MYÖNNETTY TUKI

| (86) | Belgian viranomaisten mukaan se, että rakennukset on annettu maksutta EVO:n käyttöön, kompensoituu EVO:n velvollisuudella maksaa peruskorjauskustannukset, jotka tavallisesti lankeavat rakennusten omistajan maksettaviksi. |
| --- | --- |

(86)

Belgian viranomaisten mukaan se, että rakennukset on annettu maksutta EVO:n käyttöön, kompensoituu EVO:n velvollisuudella maksaa peruskorjauskustannukset, jotka tavallisesti lankeavat rakennusten omistajan maksettaviksi.

| (87) | Ne väittävät lisäksi, että EVO:lle myönnettyjä ilmaisia lainatakauksia on tarkasteltava huutokaupan yksityistämis- ja rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä. Ne katsovat, että kaupunki toimi kalahuutokaupan rakenneuudistuksen yhteydessä yksityisen sijoittajan tavoin, koska kalahuutokaupan pääomapohjan vahvistaminen oli yhtäältä taloudellisesti kannattavampaa kuin huutokaupan sulkeminen ja koska yksityistämisen ansiosta kaupungille tarjoutui toisaalta mahdollisuus saada investointinsa takaisin sen vuokran ansiosta, jota se perii huutokaupan yksityiseltä omistajalta. Ne korostavat myös, että kalahuutokaupan yksityistämistä suunniteltiin jo vuonna 2002 ja että yksityistäminen oli mahdollista vasta rakenneuudistuksen jälkeen. |
| --- | --- |

(87)

Ne väittävät lisäksi, että EVO:lle myönnettyjä ilmaisia lainatakauksia on tarkasteltava huutokaupan yksityistämis- ja rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä. Ne katsovat, että kaupunki toimi kalahuutokaupan rakenneuudistuksen yhteydessä yksityisen sijoittajan tavoin, koska kalahuutokaupan pääomapohjan vahvistaminen oli yhtäältä taloudellisesti kannattavampaa kuin huutokaupan sulkeminen ja koska yksityistämisen ansiosta kaupungille tarjoutui toisaalta mahdollisuus saada investointinsa takaisin sen vuokran ansiosta, jota se perii huutokaupan yksityiseltä omistajalta. Ne korostavat myös, että kalahuutokaupan yksityistämistä suunniteltiin jo vuonna 2002 ja että yksityistäminen oli mahdollista vasta rakenneuudistuksen jälkeen.

| (88) | Etenkin ilmaisen takauksen osalta ne huomauttavat, että lainoilla täydennettiin kalahuutokaupan rahoitusta, joka perustui pääasiallisesti kaupungin tekemään pääomasijoitukseen (joka kohdistui AGVO:hon ja AGVO:n kautta EVO:hon). Belgian viranomaiset huomauttavat, että antamalla takauksen kaupunki on huomattavasti supistanut rakenneuudistuksesta aiheutuneita kustannuksia. Ne toteavat lisäksi, että lainaa ei olisi myönnetty ilman kaupungin takausta, ja huomauttavat, että emoyrityksen tarjoutuminen takaamaan tytäryritystensä lainoja on tavanomainen käytäntö liike-elämässä. |
| --- | --- |

(88)

Etenkin ilmaisen takauksen osalta ne huomauttavat, että lainoilla täydennettiin kalahuutokaupan rahoitusta, joka perustui pääasiallisesti kaupungin tekemään pääomasijoitukseen (joka kohdistui AGVO:hon ja AGVO:n kautta EVO:hon). Belgian viranomaiset huomauttavat, että antamalla takauksen kaupunki on huomattavasti supistanut rakenneuudistuksesta aiheutuneita kustannuksia. Ne toteavat lisäksi, että lainaa ei olisi myönnetty ilman kaupungin takausta, ja huomauttavat, että emoyrityksen tarjoutuminen takaamaan tytäryritystensä lainoja on tavanomainen käytäntö liike-elämässä.

5.4   KALASTUSYRITYKSILLE/ALUSTEN OMISTAJILLE MYÖNNETTY TUKI

| (89) | Belgian viranomaiset huomauttavat, että komissio on laskenut saman tuen kaksi kertaa: tukea on myönnetty joko EVO:lle tai kalastajille mutta ei molemmille. Ne katsovat, että vaikka kyseiset toimenpiteet olisivatkin valtiontukea, ne ovat sitä EVO:n ja PAKHUIZENin tasolla ja vääristävät kilpailua kyseisellä tasolla eivätkä alusten omistajien ja kalastusyritysten tasolla. Ne lisäävät, että joka tapauksessa EVO ja PAKHUIZEN eivät tarjoa palveluitaan markkinahintoja halvemmalla. Ne selventävät erityisesti EVO:n osalta, että EVO tarjoaa palveluja, joita tarjotaan myös muualla. Ne huomauttavat myös, että EVO ei tarjoa varastointitiloja tai ilmaista sähköä eikä se vastaa satamasta ja rampista. Ne ilmoittavat, että veden hinta sisältyy huutokauppamaksuun ja että EVO ei myönnä markkinahintoja huokeampia lainoja alusten omistajille. Ne vakuuttavat lopuksi, että EVO ei ole käytännössä koskaan soveltanut sopimuslausekkeita, joissa alusten omistajat velvoitetaan myymään saaliinsa EVO:n huutokaupassa. |
| --- | --- |

(89)

Belgian viranomaiset huomauttavat, että komissio on laskenut saman tuen kaksi kertaa: tukea on myönnetty joko EVO:lle tai kalastajille mutta ei molemmille. Ne katsovat, että vaikka kyseiset toimenpiteet olisivatkin valtiontukea, ne ovat sitä EVO:n ja PAKHUIZENin tasolla ja vääristävät kilpailua kyseisellä tasolla eivätkä alusten omistajien ja kalastusyritysten tasolla. Ne lisäävät, että joka tapauksessa EVO ja PAKHUIZEN eivät tarjoa palveluitaan markkinahintoja halvemmalla. Ne selventävät erityisesti EVO:n osalta, että EVO tarjoaa palveluja, joita tarjotaan myös muualla. Ne huomauttavat myös, että EVO ei tarjoa varastointitiloja tai ilmaista sähköä eikä se vastaa satamasta ja rampista. Ne ilmoittavat, että veden hinta sisältyy huutokauppamaksuun ja että EVO ei myönnä markkinahintoja huokeampia lainoja alusten omistajille. Ne vakuuttavat lopuksi, että EVO ei ole käytännössä koskaan soveltanut sopimuslausekkeita, joissa alusten omistajat velvoitetaan myymään saaliinsa EVO:n huutokaupassa.

6.   TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN JÄLKEEN KÄYNNISTETTY YKSITYISTÄMISPROSESSI

| (90) | Belgia on ilmoittanut komissiolle, että Oostenden kalahuutokauppa päätettiin yksityistää 22 päivänä toukokuuta 2008 ja että kaupunki on käynnistänyt julkisen valintamenettelyn löytääkseen kumppanin EVO:n toiminnan harjoittamiseen. |
| --- | --- |

(90)

Belgia on ilmoittanut komissiolle, että Oostenden kalahuutokauppa päätettiin yksityistää 22 päivänä toukokuuta 2008 ja että kaupunki on käynnistänyt julkisen valintamenettelyn löytääkseen kumppanin EVO:n toiminnan harjoittamiseen.

| (91) | Belgia toteaa huomautuksissaan, että yksityistäminen tapahtuu perustamalla uusi yksikkö, joka vastaa kalahuutokauppatoiminnan harjoittamisesta. Kalahuutokaupan rakennukset puolestaan palautetaan kaupungille, ja uuden yksikön on tehtävä vuokrasopimus kaupungin kanssa. Uuden yksikön ei tarvitse ottaa vastuulleen kalahuutokaupan muuta omaisuutta (työntekijöitä, kalalaatikoita, sopimuksia, alusten omistajille myönnettyjä lainoja jne.). |
| --- | --- |

(91)

Belgia toteaa huomautuksissaan, että yksityistäminen tapahtuu perustamalla uusi yksikkö, joka vastaa kalahuutokauppatoiminnan harjoittamisesta. Kalahuutokaupan rakennukset puolestaan palautetaan kaupungille, ja uuden yksikön on tehtävä vuokrasopimus kaupungin kanssa. Uuden yksikön ei tarvitse ottaa vastuulleen kalahuutokaupan muuta omaisuutta (työntekijöitä, kalalaatikoita, sopimuksia, alusten omistajille myönnettyjä lainoja jne.).

| (92) | Koska myynti- ja vuokrasopimus neuvotellaan markkinahinnoin, uudelle yksikölle ei siirry tukea, eikä siltä voida myöskään periä sitä takaisin. |
| --- | --- |

(92)

Koska myynti- ja vuokrasopimus neuvotellaan markkinahinnoin, uudelle yksikölle ei siirry tukea, eikä siltä voida myöskään periä sitä takaisin.

| (93) | Belgia informoi komissiota 16 päivänä marraskuuta 2009 päivätyssä kirjeessään yksityistämisprosessin etenemisestä. |
| --- | --- |

(93)

Belgia informoi komissiota 16 päivänä marraskuuta 2009 päivätyssä kirjeessään yksityistämisprosessin etenemisestä.

| (94) | Se ilmoittaa kirjeessä, että ensivaiheessa AGVO:lle kuuluvien rakennusten omistusoikeus siirrettiin maksutta takaisin kaupungille 4 päivänä syyskuuta 2009 ja että myös rakennuksiin liittyvät oikeudet ja velvollisuudet (vuokrasopimukset) on siirretty kaupungille. Kaupunki on myös ottanut vastuulleen erinäisiä lainoja AGVO:lta ja PAKHUIZENilta. Seuraavaksi rakennusten omistusoikeus siirrettiin Flanderin alueelle, joka maksoi kaupungille korvauksen; se muodostui useista osista: Flanderin alue maksoi 3 500 000 euroa kaupungille, ja kaupunki sai oikeuden periä 1 päivään tammikuuta, ja joissakin tapauksissa 30 päivään kesäkuuta 2010 vuokraa rakennuksia vuokraavilta julkisilta ja puolijulkisilta organisaatioilta. Lopuksi Flanderin alue otti vastuulleen kaupungin erilaisia velkoja ja/tai lainoja. |
| --- | --- |

(94)

Se ilmoittaa kirjeessä, että ensivaiheessa AGVO:lle kuuluvien rakennusten omistusoikeus siirrettiin maksutta takaisin kaupungille 4 päivänä syyskuuta 2009 ja että myös rakennuksiin liittyvät oikeudet ja velvollisuudet (vuokrasopimukset) on siirretty kaupungille. Kaupunki on myös ottanut vastuulleen erinäisiä lainoja AGVO:lta ja PAKHUIZENilta. Seuraavaksi rakennusten omistusoikeus siirrettiin Flanderin alueelle, joka maksoi kaupungille korvauksen; se muodostui useista osista: Flanderin alue maksoi 3 500 000 euroa kaupungille, ja kaupunki sai oikeuden periä 1 päivään tammikuuta, ja joissakin tapauksissa 30 päivään kesäkuuta 2010 vuokraa rakennuksia vuokraavilta julkisilta ja puolijulkisilta organisaatioilta. Lopuksi Flanderin alue otti vastuulleen kaupungin erilaisia velkoja ja/tai lainoja.

| (95) | Belgia katsoo, että rakennusten omistusoikeuden siirtäminen takaisin kaupungille saattaa valtiontukiasian päätökseen. |
| --- | --- |

(95)

Belgia katsoo, että rakennusten omistusoikeuden siirtäminen takaisin kaupungille saattaa valtiontukiasian päätökseen.

| (96) | Belgia on lisäksi todennut, että PAKHUIZEN on päättänyt irtisanoa kaupungin kanssa vuonna 1989 tehdyn pitkäaikaisen vuokrasopimuksen. Belgia otaksuu, että PAKHUIZEN asetetaan piakkoin selvitystilaan, joten valtiontukimenettely on niiden mielestä aiheeton. |
| --- | --- |

(96)

Belgia on lisäksi todennut, että PAKHUIZEN on päättänyt irtisanoa kaupungin kanssa vuonna 1989 tehdyn pitkäaikaisen vuokrasopimuksen. Belgia otaksuu, että PAKHUIZEN asetetaan piakkoin selvitystilaan, joten valtiontukimenettely on niiden mielestä aiheeton.

| (97) | EVO:n osalta Belgia on selittänyt, että valintaperusteet täyttävän ehdokkaan tarjoamat ehdot eivät tyydyttäneet kaupunkia. EVO jatkaa toimintaansa, kunnes löytyy sopiva ehdokas, jolle EVO:n omaisuus siirretään. |
| --- | --- |

(97)

EVO:n osalta Belgia on selittänyt, että valintaperusteet täyttävän ehdokkaan tarjoamat ehdot eivät tyydyttäneet kaupunkia. EVO jatkaa toimintaansa, kunnes löytyy sopiva ehdokas, jolle EVO:n omaisuus siirretään.

| (98) | Belgia on myös todennut, että AGVO jatkaa toimintaansa, kunnes kaikki jäljellä olevat velat/sitoumukset on hoidettu. |
| --- | --- |

(98)

Belgia on myös todennut, että AGVO jatkaa toimintaansa, kunnes kaikki jäljellä olevat velat/sitoumukset on hoidettu.

| (99) | Belgia pyytää komissiota lykkäämään päätöstään yksityistämisprosessin päättymiseen saakka. |
| --- | --- |

(99)

Belgia pyytää komissiota lykkäämään päätöstään yksityistämisprosessin päättymiseen saakka.

7.   BELGIAN KOMMENTIT KOLMANSIEN HUOMAUTUKSISTA

| (100) | Belgia toteaa Islantia koskevan asian osalta, että EVO ei koskaan ostanut kalaa suoraan islantilaisilta alusten omistajilta tai kalastajilta vaan ainoastaan islantilaisista kalahuutokaupoista myyntiedustajan välityksellä. |
| --- | --- |

(100)

Belgia toteaa Islantia koskevan asian osalta, että EVO ei koskaan ostanut kalaa suoraan islantilaisilta alusten omistajilta tai kalastajilta vaan ainoastaan islantilaisista kalahuutokaupoista myyntiedustajan välityksellä.

| (101) | Lisäksi Belgia toteaa pian käyneen ilmi, että islantilaisen kalan jälleenmyynti ei ollut kannattavaa. Osto- ja jälleenmyyntitoimet päätettiinkin lopettaa noin vuoden kuluttua, 17 päivänä maaliskuuta 2006. Belgia on toimittanut jäljennöksen mainitusta päätöksestä. |
| --- | --- |

(101)

Lisäksi Belgia toteaa pian käyneen ilmi, että islantilaisen kalan jälleenmyynti ei ollut kannattavaa. Osto- ja jälleenmyyntitoimet päätettiinkin lopettaa noin vuoden kuluttua, 17 päivänä maaliskuuta 2006. Belgia on toimittanut jäljennöksen mainitusta päätöksestä.

| (102) | Belgian mukaan syy siihen, että kalaa ostettiin kalliilla hinnalla islantilaisista kalahuutokaupoista ja jälleenmyytiin sitten Oostendessa halvemmalla hinnalla, ei ollut strategia, jonka tavoitteena olisi ollut houkutella islantilaisia myymään kalaa Oostendeen. Syynä oli se, että myyntiedustajan EVO:ta varten Islannista ostama laadukkaampi kala ei koskaan päätynyt EVO:hon, vaan yksityinen fileointiyritys Luna Fish osti sen suoraan; heikompilaatuinen islantilainen kala sitä vastoin päätyi EVO:hon, jossa sitä ei sitten voitu myydä heikomman laatunsa vuoksi kannattavaan hintaan. Belgia katsoo, että EVO oli sen vuoksi pikemminkin tällaisten menettelyjen uhri. AGVO:n/EVO:n toimitusjohtaja ja kaupallinen johtaja erotettiin ongelman havaitsemisen jälkeen. |
| --- | --- |

(102)

Belgian mukaan syy siihen, että kalaa ostettiin kalliilla hinnalla islantilaisista kalahuutokaupoista ja jälleenmyytiin sitten Oostendessa halvemmalla hinnalla, ei ollut strategia, jonka tavoitteena olisi ollut houkutella islantilaisia myymään kalaa Oostendeen. Syynä oli se, että myyntiedustajan EVO:ta varten Islannista ostama laadukkaampi kala ei koskaan päätynyt EVO:hon, vaan yksityinen fileointiyritys Luna Fish osti sen suoraan; heikompilaatuinen islantilainen kala sitä vastoin päätyi EVO:hon, jossa sitä ei sitten voitu myydä heikomman laatunsa vuoksi kannattavaan hintaan. Belgia katsoo, että EVO oli sen vuoksi pikemminkin tällaisten menettelyjen uhri. AGVO:n/EVO:n toimitusjohtaja ja kaupallinen johtaja erotettiin ongelman havaitsemisen jälkeen.

| (103) | Väitteeseen siitä, että virkamiehiä asetettiin hoitamaan ilmaiseksi hallinto-, kirjanpito- ja huoltotehtäviä, Belgia vastaa, että ZV:n väittämät perustuvat pelkkiin epäilyihin ja että EVO:lla on omia työntekijöitä kyseisten tehtävien suorittamiseen ja että eräät EVO:n työntekijöistä hoitavat lisäksi toisinaan yleishyödyllisiä tehtäviä (kalahuutokauppaan johtavan tien kunnossapito). |
| --- | --- |

(103)

Väitteeseen siitä, että virkamiehiä asetettiin hoitamaan ilmaiseksi hallinto-, kirjanpito- ja huoltotehtäviä, Belgia vastaa, että ZV:n väittämät perustuvat pelkkiin epäilyihin ja että EVO:lla on omia työntekijöitä kyseisten tehtävien suorittamiseen ja että eräät EVO:n työntekijöistä hoitavat lisäksi toisinaan yleishyödyllisiä tehtäviä (kalahuutokauppaan johtavan tien kunnossapito).

| (104) | Belgia toteaa myös, että ZV:n väite, jonka mukaan EVO takaisi vähimmäishinnan Zeebruggen kalahuutokaupan hintojen perusteella, on perusteeton. Belgia katsoo lisäksi, että kalastusyritykset ovat ehkä esittäneet tämän väitteen ZV:n kanssa käymiensä neuvottelujen yhteydessä osana strategiaa, jonka tavoitteena on saada ZV:ltä paremmat kauppaehdot. |
| --- | --- |

(104)

Belgia toteaa myös, että ZV:n väite, jonka mukaan EVO takaisi vähimmäishinnan Zeebruggen kalahuutokaupan hintojen perusteella, on perusteeton. Belgia katsoo lisäksi, että kalastusyritykset ovat ehkä esittäneet tämän väitteen ZV:n kanssa käymiensä neuvottelujen yhteydessä osana strategiaa, jonka tavoitteena on saada ZV:ltä paremmat kauppaehdot.

| (105) | Ostend Filleting Factorya (OFF) koskevan asian osalta Belgia korostaa, että kolmansien osapuolten toimittamista asiakirjoista käy ainoastaan ilmi, että OFF:n perustivat yksityiset toimijat mutta ei se, millä tavalla OFF olisi harjoittanut vilpillistä kilpailua. Belgia ilmoittaa, että PAKHUIZEN hankki 60 prosenttia OFF:n osakkeista vasta maaliskuussa 2006. OFF:n nimi muutettiin tuolloin muotoon “Ostend Premium Fish bvba”, ja yritys asetettiin lopulta selvitystilaan 14 päivänä tammikuuta 2008. |
| --- | --- |

(105)

Ostend Filleting Factorya (OFF) koskevan asian osalta Belgia korostaa, että kolmansien osapuolten toimittamista asiakirjoista käy ainoastaan ilmi, että OFF:n perustivat yksityiset toimijat mutta ei se, millä tavalla OFF olisi harjoittanut vilpillistä kilpailua. Belgia ilmoittaa, että PAKHUIZEN hankki 60 prosenttia OFF:n osakkeista vasta maaliskuussa 2006. OFF:n nimi muutettiin tuolloin muotoon “Ostend Premium Fish bvba”, ja yritys asetettiin lopulta selvitystilaan 14 päivänä tammikuuta 2008.

| (106) | Niiden väitteiden osalta, joiden mukaan Gardec ja Flanders Ship Repair olisivat kärsineet valtiontuen vuoksi tappioita, Belgia katsoo, että vaikka valtiontuki olisikin houkutellut aluksia menemään Zeebruggen sijaan Oostendeen, syy-yhteyttä tappioihin ei ole osoitettu. Belgia toteaa, että alusten omistajat eivät aina korjauta aluksiaan kotisatamassaan vaan käyttävät mieluummin halvempia korjauspalveluja Itä-Euroopassa (Puolassa). Belgia huomauttaa, että laivankorjausyritysten toiminnan voidaan todeta selvästi supistuneen Oostendessa. |
| --- | --- |

(106)

Niiden väitteiden osalta, joiden mukaan Gardec ja Flanders Ship Repair olisivat kärsineet valtiontuen vuoksi tappioita, Belgia katsoo, että vaikka valtiontuki olisikin houkutellut aluksia menemään Zeebruggen sijaan Oostendeen, syy-yhteyttä tappioihin ei ole osoitettu. Belgia toteaa, että alusten omistajat eivät aina korjauta aluksiaan kotisatamassaan vaan käyttävät mieluummin halvempia korjauspalveluja Itä-Euroopassa (Puolassa). Belgia huomauttaa, että laivankorjausyritysten toiminnan voidaan todeta selvästi supistuneen Oostendessa.

8.   TIETOJEN ANTAMISTA KOSKEVA VÄLIPÄÄTÖS

| (107) | Komissio pyysi 13 päivänä maaliskuuta ja 26 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyillä kirjeillä Belgian viranomaisilta tietoja Oostenden kalahuutokaupan oikeudellisesta asemasta ja valtion osallisuudesta; se pyysi myös yksityiskohtaisia tietoja valtion ja kalahuutokaupan välisistä rahavirroista. |
| --- | --- |

(107)

Komissio pyysi 13 päivänä maaliskuuta ja 26 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyillä kirjeillä Belgian viranomaisilta tietoja Oostenden kalahuutokaupan oikeudellisesta asemasta ja valtion osallisuudesta; se pyysi myös yksityiskohtaisia tietoja valtion ja kalahuutokaupan välisistä rahavirroista.

| (108) | Belgian viranomaiset korostivat 19 päivänä lokakuuta 2006 päivätyssä kirjeessään, että AGVO:lle oli liiketoiminnan (kalahuutokaupan pidon) lisäksi uskottu yleishyödyllisiä tehtäviä. Tältä osin toimitettiin kuitenkin hyvin vähän tietoja, eikä niihin sisältynyt seikkoja, joiden perusteella komissio olisi voinut arvioida, voidaanko kaupungin AGVO:lle myöntämiä etuja pitää korvauksena yleishyödyllisistä (taloudellisista) tehtävistä, oliko korvaus mahdollisesti liian suuri ja oliko olemassa ristikkäistukien vaara. |
| --- | --- |

(108)

Belgian viranomaiset korostivat 19 päivänä lokakuuta 2006 päivätyssä kirjeessään, että AGVO:lle oli liiketoiminnan (kalahuutokaupan pidon) lisäksi uskottu yleishyödyllisiä tehtäviä. Tältä osin toimitettiin kuitenkin hyvin vähän tietoja, eikä niihin sisältynyt seikkoja, joiden perusteella komissio olisi voinut arvioida, voidaanko kaupungin AGVO:lle myöntämiä etuja pitää korvauksena yleishyödyllisistä (taloudellisista) tehtävistä, oliko korvaus mahdollisesti liian suuri ja oliko olemassa ristikkäistukien vaara.

| (109) | Tämän vuoksi komissio pyysi asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä Belgian viranomaisia toimittamaan yksityiskohtaiset tiedot AGVO:lle osoitetuista yleishyödyllisistä tehtävistä. Se tiedusteli erityisesti, voidaanko kyseiset tehtävät katsoa EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen 28 päivänä marraskuuta 2005 tehdyssä komission päätöksessä 2005/842/EY (15) tarkoitetuiksi julkisen palvelun tehtäviksi; se tiedusteli myös, millä perusteilla näin voidaan tehdä. |
| --- | --- |

(109)

Tämän vuoksi komissio pyysi asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä Belgian viranomaisia toimittamaan yksityiskohtaiset tiedot AGVO:lle osoitetuista yleishyödyllisistä tehtävistä. Se tiedusteli erityisesti, voidaanko kyseiset tehtävät katsoa EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen 28 päivänä marraskuuta 2005 tehdyssä komission päätöksessä 2005/842/EY (15) tarkoitetuiksi julkisen palvelun tehtäviksi; se tiedusteli myös, millä perusteilla näin voidaan tehdä.

| (110) | Belgian viranomaiset totesivat 27 päivänä marraskuuta 2007 päivätyssä kirjeessään ainoastaan, että yksikään AGVO:lle osoitetuista tehtävistä ei ole taloudellinen eikä päätös 2005/842/EY ole merkityksellinen. Niiden mukaan AGVO ei saa korvausta yhdestäkään suorittamastaan yleishyödyllisestä tehtävästä. |
| --- | --- |

(110)

Belgian viranomaiset totesivat 27 päivänä marraskuuta 2007 päivätyssä kirjeessään ainoastaan, että yksikään AGVO:lle osoitetuista tehtävistä ei ole taloudellinen eikä päätös 2005/842/EY ole merkityksellinen. Niiden mukaan AGVO ei saa korvausta yhdestäkään suorittamastaan yleishyödyllisestä tehtävästä.

| (111) | Komissio katsoi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 2 päivänä heinäkuuta 2008 tekemässään päätöksessä, että AGVO, EVO ja PAKHUIZEN muodostivat yritysryhmän, joka toimii kalahuutokauppojen ja niihin liittyvien palvelujen markkinoilla, ja että ne saivat kaupungilta erilaisia etuja, jotka vääristivät kilpailua markkinoilla. Yleishyödyllisistä tehtävistä maksettavien korvausten osalta komissio huomautti, että asiakirjoista ei ilmennyt mitään sellaista, joka osoittaisi, että edellytykset, jotka yhteisöjen tuomioistuin asetti asiassa Altmark annetussa tuomiossa, täyttyivät. Koska tältä osin ei ollut tietoja, komissio ei myöskään kyennyt ratkaisemaan, voidaanko erityisesti oikeus asettaa ja periä veroja katsoa korvaukseksi yleishyödyllisistä palveluista; komissio epäili sen vuoksi tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Komissio kehotti tämän vuoksi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksensä johdanto-osan 121 kappaleessa Belgian viranomaisia toimittamaan kaikki tiedot, joista voisi olla hyötyä tarkasteltavana olevien toimenpiteiden arvioinnissa. |
| --- | --- |

(111)

Komissio katsoi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 2 päivänä heinäkuuta 2008 tekemässään päätöksessä, että AGVO, EVO ja PAKHUIZEN muodostivat yritysryhmän, joka toimii kalahuutokauppojen ja niihin liittyvien palvelujen markkinoilla, ja että ne saivat kaupungilta erilaisia etuja, jotka vääristivät kilpailua markkinoilla. Yleishyödyllisistä tehtävistä maksettavien korvausten osalta komissio huomautti, että asiakirjoista ei ilmennyt mitään sellaista, joka osoittaisi, että edellytykset, jotka yhteisöjen tuomioistuin asetti asiassa Altmark annetussa tuomiossa, täyttyivät. Koska tältä osin ei ollut tietoja, komissio ei myöskään kyennyt ratkaisemaan, voidaanko erityisesti oikeus asettaa ja periä veroja katsoa korvaukseksi yleishyödyllisistä palveluista; komissio epäili sen vuoksi tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Komissio kehotti tämän vuoksi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksensä johdanto-osan 121 kappaleessa Belgian viranomaisia toimittamaan kaikki tiedot, joista voisi olla hyötyä tarkasteltavana olevien toimenpiteiden arvioinnissa.

| (112) | Belgian viranomaiset eivät toimittaneet 8 päivänä syyskuuta 2008 vastaanotetuissa huomautuksissaan tai 9 päivänä lokakuuta 2008 pidetyn seurantakokouksen aikana lisäseikkoja, joiden perusteella komissio voisi tutkia, voidaanko AGVO:lle myönnetyt edut katsoa korvaukseksi yleishyödyllisistä (taloudellisista) tehtävistä. Sen sijaan Belgian viranomaiset toistivat, että Altmark-tuomion edellytykset eivät olleet merkityksellisiä, koska AGVO:lla oli ainoastaan yleishyödyllisiä tehtäviä. |
| --- | --- |

(112)

Belgian viranomaiset eivät toimittaneet 8 päivänä syyskuuta 2008 vastaanotetuissa huomautuksissaan tai 9 päivänä lokakuuta 2008 pidetyn seurantakokouksen aikana lisäseikkoja, joiden perusteella komissio voisi tutkia, voidaanko AGVO:lle myönnetyt edut katsoa korvaukseksi yleishyödyllisistä (taloudellisista) tehtävistä. Sen sijaan Belgian viranomaiset toistivat, että Altmark-tuomion edellytykset eivät olleet merkityksellisiä, koska AGVO:lla oli ainoastaan yleishyödyllisiä tehtäviä.

| (113) | Tämä vastaus oli kuitenkin epätyydyttävä, koska AGVO:lla oli myös taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

(113)

Tämä vastaus oli kuitenkin epätyydyttävä, koska AGVO:lla oli myös taloudellista toimintaa.

| (114) | Tämän vuoksi komissio pyysi asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 3 kohdan nojalla 8 päivänä syyskuuta 2009 tekemällään tietojen antamista koskevalla välipäätöksellä kaikki tiedot, jotka voivat olla tältä osin hyödyllisiä, ja erityisesti seuraavat:






  — | luettelo AGVO:lle uskoituista erilaisista toiminnoista eriteltyinä taloudellisiin toimintoihin, yleishyödyllisiin ei-taloudellisiin tehtäviin ja yleishyödyllisiin taloudellisiin tehtäviin; |
| --- | --- | --- |

(114)

Tämän vuoksi komissio pyysi asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 3 kohdan nojalla 8 päivänä syyskuuta 2009 tekemällään tietojen antamista koskevalla välipäätöksellä kaikki tiedot, jotka voivat olla tältä osin hyödyllisiä, ja erityisesti seuraavat:

—

luettelo AGVO:lle uskoituista erilaisista toiminnoista eriteltyinä taloudellisiin toimintoihin, yleishyödyllisiin ei-taloudellisiin tehtäviin ja yleishyödyllisiin taloudellisiin tehtäviin;

| — | parametrit, joita käytetään yhtäältä yleishyödyllisistä ei-taloudellisista tehtävistä ja toisaalta yleishyödyllisistä taloudellisista tehtävistä maksettavan korvauksen laskemisessa, valvonnassa ja tarkistamisessa; |
| --- | --- |

—

parametrit, joita käytetään yhtäältä yleishyödyllisistä ei-taloudellisista tehtävistä ja toisaalta yleishyödyllisistä taloudellisista tehtävistä maksettavan korvauksen laskemisessa, valvonnassa ja tarkistamisessa;

| — | järjestelyt liian suurten korvausten välttämiseksi ja palauttamiseksi; |
| --- | --- |

—

järjestelyt liian suurten korvausten välttämiseksi ja palauttamiseksi;

| — | taloudellisen julkisen palvelun velvoitteeseen, ei-taloudellisen julkisen palvelun velvoitteeseen ja muiden palvelujen suorittamiseen liittyvät kustannukset ja tulot; |
| --- | --- |

—

taloudellisen julkisen palvelun velvoitteeseen, ei-taloudellisen julkisen palvelun velvoitteeseen ja muiden palvelujen suorittamiseen liittyvät kustannukset ja tulot;

| — | sisäisen kirjanpidon otteet, joista käy ilmi erikseen yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin, yleishyödyllisiin ei-taloudellisiin palveluihin ja muihin palveluihin liittyvät kustannukset ja tulot, sekä niiden kohdentamisessa käytetyt parametrit; |
| --- | --- |

—

sisäisen kirjanpidon otteet, joista käy ilmi erikseen yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin, yleishyödyllisiin ei-taloudellisiin palveluihin ja muihin palveluihin liittyvät kustannukset ja tulot, sekä niiden kohdentamisessa käytetyt parametrit;

| — | mahdolliset asiakirjat, jotka osoittavat, että AGVO täyttää Altmark-tuomion neljännen edellytyksen eli että tarvittavan korvauksen taso on määritetty tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja riittävät resurssit omaavalle samalla alalla toimivalle yritykselle aiheutuisi, kun otetaan huomioon velvoitteiden täyttämisestä syntyvät tulot ja kohtuullinen voitto. |
| --- | --- |

—

mahdolliset asiakirjat, jotka osoittavat, että AGVO täyttää Altmark-tuomion neljännen edellytyksen eli että tarvittavan korvauksen taso on määritetty tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja riittävät resurssit omaavalle samalla alalla toimivalle yritykselle aiheutuisi, kun otetaan huomioon velvoitteiden täyttämisestä syntyvät tulot ja kohtuullinen voitto.

| (115) | Belgian viranomaiset ilmoittivat 16 päivänä marraskuuta 2009 päivätyssä kirjeessään toistamiseen, että AGVO vastaa seuraavista yleishyödyllisistä tehtävistä: kalasataman hallinta, rakennusten peruskorjaus ja vuokraus julkisille ja puolijulkisille organisaatioille sekä julkisen alueen hoito ja kunnossapito (kalahuutokauppaan johtavan tien kunnossapito mukaan luettuna). Ne väittävät, että kyseiset tehtävät ovat yleishyödyllisiä, koska niitä ei suoriteta tiettyjen edunsaajien hyväksi. Ne eivät tee eroa yleishyödyllisten ei-taloudellisten tehtävien ja yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen välillä vaan myöntävät, että jotkin tai kaikki julkiset tehtävät saattavat olla luonteeltaan taloudellisia. |
| --- | --- |

(115)

Belgian viranomaiset ilmoittivat 16 päivänä marraskuuta 2009 päivätyssä kirjeessään toistamiseen, että AGVO vastaa seuraavista yleishyödyllisistä tehtävistä: kalasataman hallinta, rakennusten peruskorjaus ja vuokraus julkisille ja puolijulkisille organisaatioille sekä julkisen alueen hoito ja kunnossapito (kalahuutokauppaan johtavan tien kunnossapito mukaan luettuna). Ne väittävät, että kyseiset tehtävät ovat yleishyödyllisiä, koska niitä ei suoriteta tiettyjen edunsaajien hyväksi. Ne eivät tee eroa yleishyödyllisten ei-taloudellisten tehtävien ja yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen välillä vaan myöntävät, että jotkin tai kaikki julkiset tehtävät saattavat olla luonteeltaan taloudellisia.

| (116) | Belgian viranomaiset myöntävät, että AGVO harjoittaa tytäryrityksensä EVO:n välityksellä liiketoimintaa eli pitää kalahuutokauppaa, mikä ei ole yleishyödyllistä toimintaa. |
| --- | --- |

(116)

Belgian viranomaiset myöntävät, että AGVO harjoittaa tytäryrityksensä EVO:n välityksellä liiketoimintaa eli pitää kalahuutokauppaa, mikä ei ole yleishyödyllistä toimintaa.

| (117) | Belgian viranomaiset toteavat, että AGVO ei tosiasiallisesti saa korvausta yleishyödyllisistä tehtävistään. Ne rahoitetaan AGVO:n talousarviosta. Korvauksen laskentamenetelmää ei siis ole. Belgian viranomaiset toteavat lisäksi, että AGVO:n ja EVO:n tilinpäätösten perusteella ei voida tehdä eroa yleishyödyllisiin tehtäviin ja liiketaloudellisiin tehtäviin liittyvien kustannusten ja tulojen välillä. |
| --- | --- |

(117)

Belgian viranomaiset toteavat, että AGVO ei tosiasiallisesti saa korvausta yleishyödyllisistä tehtävistään. Ne rahoitetaan AGVO:n talousarviosta. Korvauksen laskentamenetelmää ei siis ole. Belgian viranomaiset toteavat lisäksi, että AGVO:n ja EVO:n tilinpäätösten perusteella ei voida tehdä eroa yleishyödyllisiin tehtäviin ja liiketaloudellisiin tehtäviin liittyvien kustannusten ja tulojen välillä.

9.   TUTKIMUKSEN SOVELTAMISALA

| (118) | Kuten tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen useammasta johdanto-osan kappaleesta (esimerkiksi johdanto-osan 85 kappaleesta) käy ilmi, tutkinta ulottuu laajemmalle kuin kalahuutokauppojen markkinoille ja koskee myös kalahuutokauppaan liittyviä toimintoja (kalahuutokaupan lähistöllä olevien rakennusten vuokraamista, kalasataman hallintaa jne.). Sen vuoksi menettelyn yhteydessä tutkitaan myös ne AGVO:lle tai PAKHUIZENille myönnetyt edut, jotka eivät liity suoranaisesti kalahuutokaupan toimintaan. |
| --- | --- |

(118)

Kuten tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen useammasta johdanto-osan kappaleesta (esimerkiksi johdanto-osan 85 kappaleesta) käy ilmi, tutkinta ulottuu laajemmalle kuin kalahuutokauppojen markkinoille ja koskee myös kalahuutokauppaan liittyviä toimintoja (kalahuutokaupan lähistöllä olevien rakennusten vuokraamista, kalasataman hallintaa jne.). Sen vuoksi menettelyn yhteydessä tutkitaan myös ne AGVO:lle tai PAKHUIZENille myönnetyt edut, jotka eivät liity suoranaisesti kalahuutokaupan toimintaan.

| (119) | Komissio on myös tutkinut edut, jotka kaupunki on myöntänyt EVO:lle joko suoraan tai AGVO:n välityksellä. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä EVO:n alkupääomaa ja myöhempiä pääomankorotuksia ei ollut tutkittu AGVO:lle myönnetyistä pääomanlisäyksistä erillisinä toimenpiteinä. Ne otettiin huomioon ainoastaan yhtenä AGVO:n kaupungilta saamien pääomanlisäysten käyttötarkoituksena. Belgian viranomaiset väittivät kuitenkin huomautuksissaan, että komissio ei ole tehnyt riittävän selkeää eroa AGVO:n, PAKHUIZENin ja EVO:n toimintojen ja tehtävien välillä ja että AGVO:n ja EVO:n tehtävänjaon vuoksi AGVO:lle myönnetyt edut ovat tässä tutkinnassa merkityksellisiä vain, jos ne on siirretty EVO:lle. Tutkinnan selkeyttämiseksi ja Belgian viranomaisia huolestuttavien ongelmien ratkaisemiseksi EVO:lle myönnettyä osuutta AGVO:n alkupääomasta ja myöhemmistä pääomankorotuksista tarkastellaan sen vuoksi erikseen 10.1.2.2.3 kohdassa. Kysymystä tuen todellisesta saajasta tarkastellaan johdanto-osan 319 kappaleessa. |
| --- | --- |

(119)

Komissio on myös tutkinut edut, jotka kaupunki on myöntänyt EVO:lle joko suoraan tai AGVO:n välityksellä. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä EVO:n alkupääomaa ja myöhempiä pääomankorotuksia ei ollut tutkittu AGVO:lle myönnetyistä pääomanlisäyksistä erillisinä toimenpiteinä. Ne otettiin huomioon ainoastaan yhtenä AGVO:n kaupungilta saamien pääomanlisäysten käyttötarkoituksena. Belgian viranomaiset väittivät kuitenkin huomautuksissaan, että komissio ei ole tehnyt riittävän selkeää eroa AGVO:n, PAKHUIZENin ja EVO:n toimintojen ja tehtävien välillä ja että AGVO:n ja EVO:n tehtävänjaon vuoksi AGVO:lle myönnetyt edut ovat tässä tutkinnassa merkityksellisiä vain, jos ne on siirretty EVO:lle. Tutkinnan selkeyttämiseksi ja Belgian viranomaisia huolestuttavien ongelmien ratkaisemiseksi EVO:lle myönnettyä osuutta AGVO:n alkupääomasta ja myöhemmistä pääomankorotuksista tarkastellaan sen vuoksi erikseen 10.1.2.2.3 kohdassa. Kysymystä tuen todellisesta saajasta tarkastellaan johdanto-osan 319 kappaleessa.

10.   ARVIOINTI

10.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (120) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(120)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

10.1.1   YRITYKSET

| (121) | Kuten edellä todettiin, tutkinta koskee tukea, jota on mahdollisesti myönnetty AGVO:lle, EVO:lle ja PAKHUIZENille sekä kalastusyrityksille, jotka käyttävät Oostenden kalahuutokauppaa sekä EVO:n ja PAKHUIZENin palveluja. Ne kaikki on katsottava SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetuiksi yrityksiksi. Belgian viranomaiset kiistävät tämän tosiasiallisesti ainoastaan yhden yhteisön eli AGVO:n osalta, sillä niiden mukaan sen vastuulla on ainoastaan yleishyödyllisiä tehtäviä. |
| --- | --- |

(121)

Kuten edellä todettiin, tutkinta koskee tukea, jota on mahdollisesti myönnetty AGVO:lle, EVO:lle ja PAKHUIZENille sekä kalastusyrityksille, jotka käyttävät Oostenden kalahuutokauppaa sekä EVO:n ja PAKHUIZENin palveluja. Ne kaikki on katsottava SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetuiksi yrityksiksi. Belgian viranomaiset kiistävät tämän tosiasiallisesti ainoastaan yhden yhteisön eli AGVO:n osalta, sillä niiden mukaan sen vastuulla on ainoastaan yleishyödyllisiä tehtäviä.

| (122) | Belgian viranomaisten mukaan AGVO hoitaa “yleishyödyllisiä tehtäviä” (taken van openbaar belang). AGVO:lla on kuitenkin ilmeisesti myös taloudellista toimintaa, joten se on katsottava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi (16) syistä, jotka esitetään yksityiskohtaisesti johdanto-osan 123–129 kappaleessa. |
| --- | --- |

(122)

Belgian viranomaisten mukaan AGVO hoitaa “yleishyödyllisiä tehtäviä” (taken van openbaar belang). AGVO:lla on kuitenkin ilmeisesti myös taloudellista toimintaa, joten se on katsottava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi (16) syistä, jotka esitetään yksityiskohtaisesti johdanto-osan 123–129 kappaleessa.

| (123) | AGVO tarjoaa rakennuksia julkisten ja puolijulkisten laitosten sekä yritysten vuokrattaviksi. Se siis tarjoaa suoraan (vuokraus)palveluja markkinoilla. |
| --- | --- |

(123)

AGVO tarjoaa rakennuksia julkisten ja puolijulkisten laitosten sekä yritysten vuokrattaviksi. Se siis tarjoaa suoraan (vuokraus)palveluja markkinoilla.

| (124) | AGVO:n vastuulla on myös kalasataman toiminnan harjoittaminen ja kalasataman hallinta. Kuten ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ja yhteisöjen tuomioistuin ovat vahvistaneet asiassa Aéroports de Paris antamissaan tuomioissa (17), infrastruktuurin hallinta voi olla taloudellista toimintaa. Tämä on vahvistettu satamainfrastruktuurin osalta muun muassa Flanderin satamia ja Rotterdamin sataman kehittämistä koskevissa asioissa (18). Komissio huomauttaa, että AGVO tarjoaa maksua vastaan palveluja, tavaroita ja infrastruktuureja. Yhtiöjärjestyksensäkin mukaan AGVO:lla on oikeus asettaa ja periä maksuja korvaukseksi palveluistaan. |
| --- | --- |

(124)

AGVO:n vastuulla on myös kalasataman toiminnan harjoittaminen ja kalasataman hallinta. Kuten ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ja yhteisöjen tuomioistuin ovat vahvistaneet asiassa Aéroports de Paris antamissaan tuomioissa (17), infrastruktuurin hallinta voi olla taloudellista toimintaa. Tämä on vahvistettu satamainfrastruktuurin osalta muun muassa Flanderin satamia ja Rotterdamin sataman kehittämistä koskevissa asioissa (18). Komissio huomauttaa, että AGVO tarjoaa maksua vastaan palveluja, tavaroita ja infrastruktuureja. Yhtiöjärjestyksensäkin mukaan AGVO:lla on oikeus asettaa ja periä maksuja korvaukseksi palveluistaan.

| (125) | AGVO tarjoaa myös välillisesti, tytäryritystensä EVO:n ja PAKHUIZENin välityksellä tavaroita ja palveluja markkinoilla. |
| --- | --- |

(125)

AGVO tarjoaa myös välillisesti, tytäryritystensä EVO:n ja PAKHUIZENin välityksellä tavaroita ja palveluja markkinoilla.

| (126) | AGVO:lla on määräysvaltaan oikeuttava osakkuus EVO:ssa ja PAKHUIZENissa, ja se todella käyttää tätä määräysvaltaa osallistumalla suoraan tai välillisesti niiden johtamiseen:






  — | Lähes kaikki AGVO:n hallituksen jäsenet ovat myös EVO:n ja PAKHUIZENin hallitusten jäseniä. Vuosina 2005–2007 AGVO ja EVO olivat jäseninä PAKHUIZENin hallituksessa. |
| --- | --- | --- |

(126)

AGVO:lla on määräysvaltaan oikeuttava osakkuus EVO:ssa ja PAKHUIZENissa, ja se todella käyttää tätä määräysvaltaa osallistumalla suoraan tai välillisesti niiden johtamiseen:

—

Lähes kaikki AGVO:n hallituksen jäsenet ovat myös EVO:n ja PAKHUIZENin hallitusten jäseniä. Vuosina 2005–2007 AGVO ja EVO olivat jäseninä PAKHUIZENin hallituksessa.

| — | Yhtiöjärjestyksensä mukaan AGVO:n vastuulla ovat Oostenden kalahuutokaupan ja kalalaiturin sekä niiden lisärakennusten hallinta, kehittäminen ja hyödyntäminen sekä niihin suoraan tai välillisesti liittyvien toimintojen kehittäminen. Toisin sanoen AGVO on yhtiöjärjestyksensä nojalla velvollinen osallistumaan kalahuutokaupan hoitamiseen. |
| --- | --- |

—

Yhtiöjärjestyksensä mukaan AGVO:n vastuulla ovat Oostenden kalahuutokaupan ja kalalaiturin sekä niiden lisärakennusten hallinta, kehittäminen ja hyödyntäminen sekä niihin suoraan tai välillisesti liittyvien toimintojen kehittäminen. Toisin sanoen AGVO on yhtiöjärjestyksensä nojalla velvollinen osallistumaan kalahuutokaupan hoitamiseen.

| (127) | AGVO:n, EVO:n ja PAKHUIZENin välillä on muita yhteyksiä, jotka osaltaan osoittavat, että AGVO:n ja sen tytäryritysten välillä on elimellisiä ja toiminnallisia yhteyksiä: AGVO on taannut EVO:lle myönnettyjä lainoja, AGVO antaa rakennuksia EVO:n ja PAKHUIZENin käyttöön, ja AGVO:n tilinpäätös osoittaa, että AGVO on myöntänyt säännöllisesti lainoja EVO:lle ja PAKHUIZENille. |
| --- | --- |

(127)

AGVO:n, EVO:n ja PAKHUIZENin välillä on muita yhteyksiä, jotka osaltaan osoittavat, että AGVO:n ja sen tytäryritysten välillä on elimellisiä ja toiminnallisia yhteyksiä: AGVO on taannut EVO:lle myönnettyjä lainoja, AGVO antaa rakennuksia EVO:n ja PAKHUIZENin käyttöön, ja AGVO:n tilinpäätös osoittaa, että AGVO on myöntänyt säännöllisesti lainoja EVO:lle ja PAKHUIZENille.

| (128) | Kaikkien näiden osatekijöiden ansiosta AGVO voi suorittaa EVO:n ja PAKHUIZENin valvontaan liittyviä tehtäviä mutta myös niiden johtamiseen ja taloudelliseen tukemiseen liittyviä tehtäviä. AGVO on siis katsottava kilpailuoikeudessa tarkoitetuksi yritykseksi varsinkin, kun sillä on osakkuuksia EVO:ssa ja PAKHUIZENissa. (19) |
| --- | --- |

(128)

Kaikkien näiden osatekijöiden ansiosta AGVO voi suorittaa EVO:n ja PAKHUIZENin valvontaan liittyviä tehtäviä mutta myös niiden johtamiseen ja taloudelliseen tukemiseen liittyviä tehtäviä. AGVO on siis katsottava kilpailuoikeudessa tarkoitetuksi yritykseksi varsinkin, kun sillä on osakkuuksia EVO:ssa ja PAKHUIZENissa. (19)

| (129) | Komissio huomauttaa Belgian viranomaisten myöntäneen, että EVO ja PAKHUIZEN ovat AGVO:n toiminnallisia yksikköjä, että AGVO on harjoittanut EVO:n välityksellä liiketoimintaa ja että AGVO:n hyväksi toteutetut toimenpiteet saattavat vaikuttaa markkinoihin EVO:n välityksellä. Ne kohtelevat huomautuksissaan ja vastauksissaan AGVO:ta, PAKHUIZENia ja EVO:ta yleensä yhtenä ainoana yrityksenä ja ovat myös selvästi vaatineet, että AGVO:ta ja EVO:ta pitäisi tarkastella yhtenä yksikkönä. |
| --- | --- |

(129)

Komissio huomauttaa Belgian viranomaisten myöntäneen, että EVO ja PAKHUIZEN ovat AGVO:n toiminnallisia yksikköjä, että AGVO on harjoittanut EVO:n välityksellä liiketoimintaa ja että AGVO:n hyväksi toteutetut toimenpiteet saattavat vaikuttaa markkinoihin EVO:n välityksellä. Ne kohtelevat huomautuksissaan ja vastauksissaan AGVO:ta, PAKHUIZENia ja EVO:ta yleensä yhtenä ainoana yrityksenä ja ovat myös selvästi vaatineet, että AGVO:ta ja EVO:ta pitäisi tarkastella yhtenä yksikkönä.

| (130) | Lopuksi on todettava, että AGVO:lla ei ole erillistä kirjanpitoa taloudellisia ja ei-taloudellisia tehtäviä varten, joten ristikkäistukien mahdollisuutta ei voida sulkea pois. |
| --- | --- |

(130)

Lopuksi on todettava, että AGVO:lla ei ole erillistä kirjanpitoa taloudellisia ja ei-taloudellisia tehtäviä varten, joten ristikkäistukien mahdollisuutta ei voida sulkea pois.

10.1.2   ASIANOMAISILLE YRITYKSILLE MYÖNNETYT EDUT

10.1.2.1   
  AGVO:n saamat edut

10.1.2.1.1   Alkupääoma

| (131) | Julkiset investoinnit katsotaan valtiontueksi, mikäli on ilmeistä, että julkinen viranomainen, joka pääomittaa tiettyä yritystä, ei rajoitu tarjoamaan sille osakepääomaa tavanomaisin markkinaehdoin. Tällainen tapaus on kyseessä, kun pääomasijoituksesta ei voida odottaa kohtuullisen ajan kuluttua tavanomaista tuottoa (osinkoina tai pääomavoittoina) yrityksen taloudellisen tilan ja erityisesti sen velkarakenteen ja velan määrän vuoksi. Sen vuoksi on arvioitava, olisiko kooltaan julkista sektoria hoitaviin organisaatioihin rinnastettavissa oleva yksityinen sijoittaja saattanut tehdä samanlaisissa olosuhteissa yhtä suuria pääomasijoituksia mainitun yrityksen rakenneuudistuksen yhteydessä vai olisiko se päättänyt purkaa yrityksen, kun otetaan huomioon muun muassa kyseisten sijoitusten tekohetkellä käytettävissä olevat tiedot ja ennakoitavissa oleva kehityssuuntaus (20). |
| --- | --- |

(131)

Julkiset investoinnit katsotaan valtiontueksi, mikäli on ilmeistä, että julkinen viranomainen, joka pääomittaa tiettyä yritystä, ei rajoitu tarjoamaan sille osakepääomaa tavanomaisin markkinaehdoin. Tällainen tapaus on kyseessä, kun pääomasijoituksesta ei voida odottaa kohtuullisen ajan kuluttua tavanomaista tuottoa (osinkoina tai pääomavoittoina) yrityksen taloudellisen tilan ja erityisesti sen velkarakenteen ja velan määrän vuoksi. Sen vuoksi on arvioitava, olisiko kooltaan julkista sektoria hoitaviin organisaatioihin rinnastettavissa oleva yksityinen sijoittaja saattanut tehdä samanlaisissa olosuhteissa yhtä suuria pääomasijoituksia mainitun yrityksen rakenneuudistuksen yhteydessä vai olisiko se päättänyt purkaa yrityksen, kun otetaan huomioon muun muassa kyseisten sijoitusten tekohetkellä käytettävissä olevat tiedot ja ennakoitavissa oleva kehityssuuntaus (20).

| (132) | Belgian viranomaiset arvioivat, että kaupungin päätös myöntää AGVO:lle alkupääomaa 250 miljoonaa Belgian frangia (6 179 338 euroa) oli taloudellisesti järkevä valinta. Päätös huutokaupan rakenneuudistuksesta perustui rahoitus- ja liiketoimintasuunnitelmiin, joista kävi ilmi, että tietynsuuruisella sijoituksella huutokaupasta voisi tulla jälleen kannattava kahdeksan vuoden jälkeen, jos se pääsisi eroon aiemmista tappioistaan. Belgian viranomaiset väittävät, että yksityinen sijoittaja olisi samassa tilanteessa tehnyt samanlaisen päätöksen. |
| --- | --- |

(132)

Belgian viranomaiset arvioivat, että kaupungin päätös myöntää AGVO:lle alkupääomaa 250 miljoonaa Belgian frangia (6 179 338 euroa) oli taloudellisesti järkevä valinta. Päätös huutokaupan rakenneuudistuksesta perustui rahoitus- ja liiketoimintasuunnitelmiin, joista kävi ilmi, että tietynsuuruisella sijoituksella huutokaupasta voisi tulla jälleen kannattava kahdeksan vuoden jälkeen, jos se pääsisi eroon aiemmista tappioistaan. Belgian viranomaiset väittävät, että yksityinen sijoittaja olisi samassa tilanteessa tehnyt samanlaisen päätöksen.

| (133) | Komissio ei voi käytettävissään olevien tietojen perusteella yhtyä tähän mielipiteeseen. |
| --- | --- |

(133)

Komissio ei voi käytettävissään olevien tietojen perusteella yhtyä tähän mielipiteeseen.

| (134) | Kuten edellä todettiin, Oostenden kalahuutokaupan toiminta oli tehotonta ja sen markkinaosuus oli rakenneuudistusta edeltävinä vuosina supistunut jatkuvasti. Komissio katsoo, että tavanomainen yksityinen toimija ei olisi samassa tilanteessa päättänyt tarjota yli 6 miljoonan euron alkupääomaa tukeutuen päätöksessään yhteen ainoaan rahoitussuunnitelmaan, joka sisältää “myönteisen olettamuksen” mukaan laaditun talousennusteen kaudelle 2002–2010, ja vain kaksisivuiseen liiketoimintasuunnitelmaan. |
| --- | --- |

(134)

Kuten edellä todettiin, Oostenden kalahuutokaupan toiminta oli tehotonta ja sen markkinaosuus oli rakenneuudistusta edeltävinä vuosina supistunut jatkuvasti. Komissio katsoo, että tavanomainen yksityinen toimija ei olisi samassa tilanteessa päättänyt tarjota yli 6 miljoonan euron alkupääomaa tukeutuen päätöksessään yhteen ainoaan rahoitussuunnitelmaan, joka sisältää “myönteisen olettamuksen” mukaan laaditun talousennusteen kaudelle 2002–2010, ja vain kaksisivuiseen liiketoimintasuunnitelmaan.

| (135) | Näin on sitäkin suuremmalla syyllä, koska – kuten johdanto-osan 259 kappaleessa yksityiskohtaisesti selvitetään – AGVO:ta, joka on Oostenden kalahuutokaupan jatke, voitiin alkupääoman myöntämishetkellä pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä. Tavanomainen yksityinen toimija olisi vaikeuksissa olevan yrityksen tapauksessa halunnut saada luotettavat vakuutukset sen tulevaisuudennäkymistä eikä olisi tyytynyt niihin asiakirjoihin, joiden perusteella kaupunki teki päätöksensä. |
| --- | --- |

(135)

Näin on sitäkin suuremmalla syyllä, koska – kuten johdanto-osan 259 kappaleessa yksityiskohtaisesti selvitetään – AGVO:ta, joka on Oostenden kalahuutokaupan jatke, voitiin alkupääoman myöntämishetkellä pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä. Tavanomainen yksityinen toimija olisi vaikeuksissa olevan yrityksen tapauksessa halunnut saada luotettavat vakuutukset sen tulevaisuudennäkymistä eikä olisi tyytynyt niihin asiakirjoihin, joiden perusteella kaupunki teki päätöksensä.

| (136) | Komissio korostaa yhtäältä sijoituksen suuruutta ja toisaalta Oostenden kalahuutokaupan pitkään jatkunutta tappiollista tilannetta (21). Etenkin näiden seikkojen perusteella ja sen vuoksi, että yritys toimi voimakkaasti kilpailluilla mutta supistuvilla markkinoilla, tavanomainen yksityinen toimija olisi perustanut päätöksensä paljon perusteellisempaan rahoitus- ja liiketoimintasuunnitelmaan, joka sisältää erilaisia olettamuksia ja ennusteita; se ei olisi tyytynyt rahoitussuunnitelmaan, joka perustuu ainoastaan yhteen ja kaiken lisäksi myönteiseksi katsottuun olettamukseen. |
| --- | --- |

(136)

Komissio korostaa yhtäältä sijoituksen suuruutta ja toisaalta Oostenden kalahuutokaupan pitkään jatkunutta tappiollista tilannetta (21). Etenkin näiden seikkojen perusteella ja sen vuoksi, että yritys toimi voimakkaasti kilpailluilla mutta supistuvilla markkinoilla, tavanomainen yksityinen toimija olisi perustanut päätöksensä paljon perusteellisempaan rahoitus- ja liiketoimintasuunnitelmaan, joka sisältää erilaisia olettamuksia ja ennusteita; se ei olisi tyytynyt rahoitussuunnitelmaan, joka perustuu ainoastaan yhteen ja kaiken lisäksi myönteiseksi katsottuun olettamukseen.

| (137) | Tavanomaisen yksityisen toimijan voitaisiin myös olettaa tilaavan varsinkin toimialalla tuolloin vapaana olevasta markkinatilasta tutkimuksen, joka perustuu maahan tuotujen saaliiden senhetkisiin arvoihin ja paikalliseen kysyntään, ja vaativan suunnitelmaa, jossa selvitetään, miten toiminnan rakenne oli määrä uudistaa, millaisin toimenpitein aiempien vuosien suurten tappioiden toistuminen aiottiin välttää ja miten tuottavuutta aiottiin lisätä (uudet investoinnit, uusi markkinointistrategia jne.). |
| --- | --- |

(137)

Tavanomaisen yksityisen toimijan voitaisiin myös olettaa tilaavan varsinkin toimialalla tuolloin vapaana olevasta markkinatilasta tutkimuksen, joka perustuu maahan tuotujen saaliiden senhetkisiin arvoihin ja paikalliseen kysyntään, ja vaativan suunnitelmaa, jossa selvitetään, miten toiminnan rakenne oli määrä uudistaa, millaisin toimenpitein aiempien vuosien suurten tappioiden toistuminen aiottiin välttää ja miten tuottavuutta aiottiin lisätä (uudet investoinnit, uusi markkinointistrategia jne.).

| (138) | Liiketoimintasuunnitelmassa ei kuitenkaan ole mitään tällaisia tietoja. |
| --- | --- |

(138)

Liiketoimintasuunnitelmassa ei kuitenkaan ole mitään tällaisia tietoja.

| (139) | Se perustuu lisäksi useisiin oletuksiin ja seikkoihin, joita pidetään itsestään selvinä mutta joita ei selvitetä tai perustella ja jotka vaikuttavat joissain tapauksissa erittäin hypoteettisilta tai epätodennäköisiltä. On esimerkiksi vaikeaa hyväksyä oletusta siitä, että huutokauppatoimintojen liikevaihto kasvaa 10 prosenttia viiden seuraavan vuoden aikana, vaikka maihin tuodut saaliit ja liikevaihto olivat rakenneuudistusta edeltävänä aikana supistuneet tasaiseen tahtiin, kilpailu markkinoilla koventunut ja kalakiintiöt pienenemässä. Liiketoimintasuunnitelmassa ei ole myöskään mitään selvityksiä sosiaaliturvamaksuista tai ulkoistamiskustannuksista eikä vesi- ja energiakustannuksista. Näiden kustannusten esitetään lisäksi pysyvän täysin muuttumattomina AGVO:n perustamista seuraavan yhdeksän vuoden aikana. Tämä on tuskin kuitenkaan mahdollista, varsinkin kun liikevaihdon odotetaan samana ajanjaksona kaksinkertaistuvan. |
| --- | --- |

(139)

Se perustuu lisäksi useisiin oletuksiin ja seikkoihin, joita pidetään itsestään selvinä mutta joita ei selvitetä tai perustella ja jotka vaikuttavat joissain tapauksissa erittäin hypoteettisilta tai epätodennäköisiltä. On esimerkiksi vaikeaa hyväksyä oletusta siitä, että huutokauppatoimintojen liikevaihto kasvaa 10 prosenttia viiden seuraavan vuoden aikana, vaikka maihin tuodut saaliit ja liikevaihto olivat rakenneuudistusta edeltävänä aikana supistuneet tasaiseen tahtiin, kilpailu markkinoilla koventunut ja kalakiintiöt pienenemässä. Liiketoimintasuunnitelmassa ei ole myöskään mitään selvityksiä sosiaaliturvamaksuista tai ulkoistamiskustannuksista eikä vesi- ja energiakustannuksista. Näiden kustannusten esitetään lisäksi pysyvän täysin muuttumattomina AGVO:n perustamista seuraavan yhdeksän vuoden aikana. Tämä on tuskin kuitenkaan mahdollista, varsinkin kun liikevaihdon odotetaan samana ajanjaksona kaksinkertaistuvan.

| (140) | Rahoitussuunnitelma ja liiketoimintasuunnitelma vaikuttavat siis erittäin suppeilta ja puutteellisilta, eivätkä ne ole myöskään uskottavia. Tavanomainen yksityinen sijoittaja ei olisi luottanut niihin sijoittaakseen 250 miljoonaa Belgian frangia tappiolliseen yritykseen, joka toimii supistuvilla markkinoilla (22). |
| --- | --- |

(140)

Rahoitussuunnitelma ja liiketoimintasuunnitelma vaikuttavat siis erittäin suppeilta ja puutteellisilta, eivätkä ne ole myöskään uskottavia. Tavanomainen yksityinen sijoittaja ei olisi luottanut niihin sijoittaakseen 250 miljoonaa Belgian frangia tappiolliseen yritykseen, joka toimii supistuvilla markkinoilla (22).

| (141) | Komissio huomauttaa, että vaikka voitaisiinkin myöntää, että rahoitus- ja liiketoimintasuunnitelmat olivat täydelliset ja luotettavat – mitä ne eivät ole – yksityinen sijoittaja ei silti olisi sijoittanut vastaavaa summaa kuin kaupunki. Rahoitussuunnitelman ja liiketoimintasuunnitelman perusteella vaikuttaa siltä, että myös pienempi pääomamäärä olisi riittänyt. Koska pääoman tuotto oli alhainen, tavanomainen yksityinen toimija ei olisi sijoittanut niin suurta summaa, kun se ei kerran ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(141)

Komissio huomauttaa, että vaikka voitaisiinkin myöntää, että rahoitus- ja liiketoimintasuunnitelmat olivat täydelliset ja luotettavat – mitä ne eivät ole – yksityinen sijoittaja ei silti olisi sijoittanut vastaavaa summaa kuin kaupunki. Rahoitussuunnitelman ja liiketoimintasuunnitelman perusteella vaikuttaa siltä, että myös pienempi pääomamäärä olisi riittänyt. Koska pääoman tuotto oli alhainen, tavanomainen yksityinen toimija ei olisi sijoittanut niin suurta summaa, kun se ei kerran ollut tarpeen.

| (142) | Belgian viranomaiset katsovat, että päätös jatkaa kalahuutokauppatoimintaa oli järkevämpi kuin huutokaupan sulkeminen. |
| --- | --- |

(142)

Belgian viranomaiset katsovat, että päätös jatkaa kalahuutokauppatoimintaa oli järkevämpi kuin huutokaupan sulkeminen.

| (143) | Belgian viranomaiset eivät kuitenkaan anna mitään tietoa kustannuksista, joita olisi aiheutunut kyseisten toimintojen lopettamisesta, eivätkä tosiasiassa selvitä, miksi toiminnan lopettaminen ei ollut järkevä ratkaisu. |
| --- | --- |

(143)

Belgian viranomaiset eivät kuitenkaan anna mitään tietoa kustannuksista, joita olisi aiheutunut kyseisten toimintojen lopettamisesta, eivätkä tosiasiassa selvitä, miksi toiminnan lopettaminen ei ollut järkevä ratkaisu.

| (144) | Belgian viranomaiset yrittävät lisäksi perustella AGVO:n pääomittamisesta 250 miljoonalla Belgian frangilla vuonna 2001 tehdyn päätöksen järkevyyttä kalahuutokaupan yksityistämispäätöksellä. Ne toteavat, että nykyinen yksityistäminen oli osa vuonna 2001 päätettyä rakenneuudistussuunnitelmaa ja että kalahuutokauppaa ei voitu yksityistää ilman rakenneuudistusta. |
| --- | --- |

(144)

Belgian viranomaiset yrittävät lisäksi perustella AGVO:n pääomittamisesta 250 miljoonalla Belgian frangilla vuonna 2001 tehdyn päätöksen järkevyyttä kalahuutokaupan yksityistämispäätöksellä. Ne toteavat, että nykyinen yksityistäminen oli osa vuonna 2001 päätettyä rakenneuudistussuunnitelmaa ja että kalahuutokauppaa ei voitu yksityistää ilman rakenneuudistusta.

| (145) | Komissio muistuttaa, että vakiintuneen oikeuskäytännön ja vakiintuneiden menettelytapojen mukaan sen tutkimiseksi, onko valtion toiminta vastannut markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet. Sen vuoksi on syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen (23). |
| --- | --- |

(145)

Komissio muistuttaa, että vakiintuneen oikeuskäytännön ja vakiintuneiden menettelytapojen mukaan sen tutkimiseksi, onko valtion toiminta vastannut markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet. Sen vuoksi on syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen (23).

| (146) | Belgian viranomaiset väittävät, että nykyinen yksityistämisprosessi on osa vuonna 2001 tehtyä rakenneuudistuspäätöstä ja että kalahuutokaupan rakenneuudistusta koskevan päätöksen järkevyyttä on arvioitava yksityistämismenettelyn kannalta. Belgian viranomaisten toimittamat erilaiset asiakirjat eivät kuitenkaan tue tätä väitettä. Varsinkaan kalahuutokaupan yksityistämisaikomusta ei mainita kalahuutokaupan rakenneuudistusta koskevassa päätöksessä eikä myöskään liiketoimintasuunnitelmassa tai rahoitussuunnitelmassa. Mikään kyseisiin asiakirjoihin sisältyvä seikka ei osoita, että vaikuttimena tai perusteena päätökselle 6 200 000 euron sijoittamisesta kalahuutokauppaan olisi ollut (muun muassa) se, että sijoitus mahdollistaisi kalahuutokaupan yksityistämisen tietyn ajan kuluttua. Belgian viranomaisten väite sopii myös huonosti yhteen AGVO:n yhtiöjärjestyksen kanssa; siitä käy nimittäin ilmi, että AGVO on perustettu määräämättömäksi ajaksi, että kaupungin aikomuksena on hallita AGVO:ta ja että AGVO:n tytäryritysten tai yritysten, joissa AGVO:lla on osakkuuksia, on oltava AGVO:n (ja siten kaupungin) valvonnassa. |
| --- | --- |

(146)

Belgian viranomaiset väittävät, että nykyinen yksityistämisprosessi on osa vuonna 2001 tehtyä rakenneuudistuspäätöstä ja että kalahuutokaupan rakenneuudistusta koskevan päätöksen järkevyyttä on arvioitava yksityistämismenettelyn kannalta. Belgian viranomaisten toimittamat erilaiset asiakirjat eivät kuitenkaan tue tätä väitettä. Varsinkaan kalahuutokaupan yksityistämisaikomusta ei mainita kalahuutokaupan rakenneuudistusta koskevassa päätöksessä eikä myöskään liiketoimintasuunnitelmassa tai rahoitussuunnitelmassa. Mikään kyseisiin asiakirjoihin sisältyvä seikka ei osoita, että vaikuttimena tai perusteena päätökselle 6 200 000 euron sijoittamisesta kalahuutokauppaan olisi ollut (muun muassa) se, että sijoitus mahdollistaisi kalahuutokaupan yksityistämisen tietyn ajan kuluttua. Belgian viranomaisten väite sopii myös huonosti yhteen AGVO:n yhtiöjärjestyksen kanssa; siitä käy nimittäin ilmi, että AGVO on perustettu määräämättömäksi ajaksi, että kaupungin aikomuksena on hallita AGVO:ta ja että AGVO:n tytäryritysten tai yritysten, joissa AGVO:lla on osakkuuksia, on oltava AGVO:n (ja siten kaupungin) valvonnassa.

| (147) | Voisi myös odottaa, että yksityistämispäätöstä harkittaisiin heti, kun kalahuutokauppa on jälleen kannattava; näin kalahuutokaupasta saataisiin parempi hinta, joka todella mahdollistaisi sen, että ainakin 250 miljoonan Belgian frangin lisäsijoitus saataisiin takaisin. Yksityistämistä ei kuitenkaan mainita rahoitussuunnitelmassa eikä liiketoimintasuunnitelmassa, eikä yksityistämispäätöstä edes tehty ajankohtana, jolloin kalahuutokauppa oli kannattava. Päätös tehtiin päinvastoin vasta sen jälkeen, kun sekä AGVO:lla että EVO:lla oli ollut kaksi erittäin tappiollista vuotta ja kun komissio oli aloittanut tutkintansa. Yksityistämistavoite ei siis näytä olevan osa kaupungin vuonna 2001 tekemää rakenneuudistuspäätöstä. |
| --- | --- |

(147)

Voisi myös odottaa, että yksityistämispäätöstä harkittaisiin heti, kun kalahuutokauppa on jälleen kannattava; näin kalahuutokaupasta saataisiin parempi hinta, joka todella mahdollistaisi sen, että ainakin 250 miljoonan Belgian frangin lisäsijoitus saataisiin takaisin. Yksityistämistä ei kuitenkaan mainita rahoitussuunnitelmassa eikä liiketoimintasuunnitelmassa, eikä yksityistämispäätöstä edes tehty ajankohtana, jolloin kalahuutokauppa oli kannattava. Päätös tehtiin päinvastoin vasta sen jälkeen, kun sekä AGVO:lla että EVO:lla oli ollut kaksi erittäin tappiollista vuotta ja kun komissio oli aloittanut tutkintansa. Yksityistämistavoite ei siis näytä olevan osa kaupungin vuonna 2001 tekemää rakenneuudistuspäätöstä.

| (148) | Belgian viranomaiset ovat lisäksi ilmoittaneet, että tuleva yksityinen kumppani hyödyntää EVO:n liikearvoa ja voi valita, mitkä omaisuuserät se haluaa ottaa haltuunsa (työntekijät, koneet, kalalaatikot jne.). Sen ei tarvitse ottaa vastuulleen EVO:n velkoja. Tällaisessa tilanteessa on vaikea ymmärtää, miksi samanlaista menettelytapaa ei noudatettu vuosina 2001–2002 (ja jätetty 250 miljoonan Belgian frangin lisäsijoitus tekemättä). |
| --- | --- |

(148)

Belgian viranomaiset ovat lisäksi ilmoittaneet, että tuleva yksityinen kumppani hyödyntää EVO:n liikearvoa ja voi valita, mitkä omaisuuserät se haluaa ottaa haltuunsa (työntekijät, koneet, kalalaatikot jne.). Sen ei tarvitse ottaa vastuulleen EVO:n velkoja. Tällaisessa tilanteessa on vaikea ymmärtää, miksi samanlaista menettelytapaa ei noudatettu vuosina 2001–2002 (ja jätetty 250 miljoonan Belgian frangin lisäsijoitus tekemättä).

| (149) | Jos lisäksi kaikki tämä oli osa vuonna 2002 laadittua kalahuutokaupan rakenneuudistussuunnitelmaa, yksikään yksityinen sijoittaja ei olisi suostunut sijoittamaan 250 miljoonaa Belgian frangia kalahuutokauppaan aikomuksenaan myydä se myöhemmin, koska liiketoimintasuunnitelman perusteella ei olisi voitu kohtuullisesti odottaa sijoituksen saamista takaisin joitakin vuosia myöhemmin vain myymällä huutokaupan liikearvon. Yhteisöjen tuomioistuin on tältä osin katsonut, että yksityinen sijoittaja, joka noudattaa kokonaisvaltaista tai alakohtaista rakennepolitiikkaa, joka perustuu pitkän aikavälin tuotto-odotuksiin, ei voi järkevästi ajatellen toimia siten, että se tekisi yhtämittaisesti vuosien ajan jatkuneiden tappiollisten kausien jälkeen pääomasijoituksen, joka liittyy yrityksen myyntiin, joka vie tältä sijoittajalta kaikki voiton saamisen mahdollisuudet myös pitkällä aikavälillä (24). |
| --- | --- |

(149)

Jos lisäksi kaikki tämä oli osa vuonna 2002 laadittua kalahuutokaupan rakenneuudistussuunnitelmaa, yksikään yksityinen sijoittaja ei olisi suostunut sijoittamaan 250 miljoonaa Belgian frangia kalahuutokauppaan aikomuksenaan myydä se myöhemmin, koska liiketoimintasuunnitelman perusteella ei olisi voitu kohtuullisesti odottaa sijoituksen saamista takaisin joitakin vuosia myöhemmin vain myymällä huutokaupan liikearvon. Yhteisöjen tuomioistuin on tältä osin katsonut, että yksityinen sijoittaja, joka noudattaa kokonaisvaltaista tai alakohtaista rakennepolitiikkaa, joka perustuu pitkän aikavälin tuotto-odotuksiin, ei voi järkevästi ajatellen toimia siten, että se tekisi yhtämittaisesti vuosien ajan jatkuneiden tappiollisten kausien jälkeen pääomasijoituksen, joka liittyy yrityksen myyntiin, joka vie tältä sijoittajalta kaikki voiton saamisen mahdollisuudet myös pitkällä aikavälillä (24).

| (150) | Belgian viranomaiset lisäävät, että rakenneuudistuksen jälkeinen yksityistäminen mahdollistaa sijoitusten takaisin saamisen kalahuutokaupparakennuksista perittävän vuokran välityksellä. |
| --- | --- |

(150)

Belgian viranomaiset lisäävät, että rakenneuudistuksen jälkeinen yksityistäminen mahdollistaa sijoitusten takaisin saamisen kalahuutokaupparakennuksista perittävän vuokran välityksellä.

| (151) | Tämäkään väite ei kuitenkaan ole vakuuttava. Rahoitussuunnitelmassa todetaan, että kaupunki menettäisi kahdeksan seuraavan vuoden aikana (aiemmilta vuosilta kertyneiden tappioiden lisäksi) 121 603 000 Belgian frangia ennen kuin se voisi saada takaisin osan vuonna 2001 päätetystä 250 miljoonan Belgian frangin pääomasijoituksesta. Komissio huomauttaa, että kaupunki olisi voinut päättää jo vuonna 2002 vuokrata kalahuutokaupparakennukset kolmannelle. Näin kaupunki olisi ehkä saanut jo vuodesta 2002 alkaen takaisin osan Oostenden kalahuutokauppaan käytetyistä merkittävistä rahamääristä ennen huutokaupan rakenneuudistusta, tai se olisi ainakin voinut poistaa pankkilainojen takaisinmaksun aiheuttaman taloudellisen rasitteen sen sijaan, että se otti hyvin suuren riskin – varsinkin huutokaupan aiempi heikko tulos huomioon ottaen – siitä, että myöhemmin katettavien tappioiden määrää lisääntyy. |
| --- | --- |

(151)

Tämäkään väite ei kuitenkaan ole vakuuttava. Rahoitussuunnitelmassa todetaan, että kaupunki menettäisi kahdeksan seuraavan vuoden aikana (aiemmilta vuosilta kertyneiden tappioiden lisäksi) 121 603 000 Belgian frangia ennen kuin se voisi saada takaisin osan vuonna 2001 päätetystä 250 miljoonan Belgian frangin pääomasijoituksesta. Komissio huomauttaa, että kaupunki olisi voinut päättää jo vuonna 2002 vuokrata kalahuutokaupparakennukset kolmannelle. Näin kaupunki olisi ehkä saanut jo vuodesta 2002 alkaen takaisin osan Oostenden kalahuutokauppaan käytetyistä merkittävistä rahamääristä ennen huutokaupan rakenneuudistusta, tai se olisi ainakin voinut poistaa pankkilainojen takaisinmaksun aiheuttaman taloudellisen rasitteen sen sijaan, että se otti hyvin suuren riskin – varsinkin huutokaupan aiempi heikko tulos huomioon ottaen – siitä, että myöhemmin katettavien tappioiden määrää lisääntyy.

| (152) | Belgian viranomaiset painottavat lisäksi, että päätöstä kalahuutokaupan rakenneuudistuksesta ei tehty kevyin perustein, koska kaupunkia valvova julkinen viranomainen (toezichtautoriteit) hylkäsi aluksi päätöksen kalahuutokaupan liian heikkojen kannattavuusnäkymien vuoksi. Komissiolle toimitetut asiakirjat nimittäin osoittavat, että kalahuutokaupan rakenneuudistusta koskeva päätös hylättiin aluksi siksi, että ensimmäisen rahoitussuunnitelman perusteella tappioita odotettiin kertyvän viiden vuoden jälkeen 190 000 000 Belgian frangia. |
| --- | --- |

(152)

Belgian viranomaiset painottavat lisäksi, että päätöstä kalahuutokaupan rakenneuudistuksesta ei tehty kevyin perustein, koska kaupunkia valvova julkinen viranomainen (toezichtautoriteit) hylkäsi aluksi päätöksen kalahuutokaupan liian heikkojen kannattavuusnäkymien vuoksi. Komissiolle toimitetut asiakirjat nimittäin osoittavat, että kalahuutokaupan rakenneuudistusta koskeva päätös hylättiin aluksi siksi, että ensimmäisen rahoitussuunnitelman perusteella tappioita odotettiin kertyvän viiden vuoden jälkeen 190 000 000 Belgian frangia.

| (153) | Tämä seikka ei tee päätöksestä järkevämpää vaan osoittaa, että aikomus toteuttaa kalahuutokaupan rakenneuudistus ja myöntää sille uutta lisäpääomaa ei alun perinkään perustunut ajatukseen siitä, että kalahuutokaupasta tulisi jälleen tietyn ajanjakson jälkeen kannattava. Lisäksi se saa toisen rahoitussuunnitelman näyttämään vielä puutteellisemmalta ja epäluotettavammalta, koska mitään selitystä ei esitetä siitä, miten ensimmäisessä ja toisessa suunnitelmassa voidaan päätyä niinkin erilaisiin tuloksiin. Tämän vuoksi on vieläkin epätodennäköisempää, että yksityinen sijoittaja olisi päättänyt samassa tilanteessa sijoittaa huutokauppaan vielä 250 miljoonaa Belgian frangia. |
| --- | --- |

(153)

Tämä seikka ei tee päätöksestä järkevämpää vaan osoittaa, että aikomus toteuttaa kalahuutokaupan rakenneuudistus ja myöntää sille uutta lisäpääomaa ei alun perinkään perustunut ajatukseen siitä, että kalahuutokaupasta tulisi jälleen tietyn ajanjakson jälkeen kannattava. Lisäksi se saa toisen rahoitussuunnitelman näyttämään vielä puutteellisemmalta ja epäluotettavammalta, koska mitään selitystä ei esitetä siitä, miten ensimmäisessä ja toisessa suunnitelmassa voidaan päätyä niinkin erilaisiin tuloksiin. Tämän vuoksi on vieläkin epätodennäköisempää, että yksityinen sijoittaja olisi päättänyt samassa tilanteessa sijoittaa huutokauppaan vielä 250 miljoonaa Belgian frangia.

| (154) | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio katsoo, että tavanomainen yksityinen sijoittaja ei olisi tehnyt samassa tilanteessa päätöstä 250 miljoonan Belgian frangin sijoittamisesta huutokauppaan. Tämän vahvistavat myös komissiolle toimitetut asiakirjat. Ne osoittavat, että yksi syy siihen, että huutokaupan rakenne päätettiin uudistaa sen toiminnan lopettamisen sijaan, oli luonteeltaan sosiaalipoliittinen; rakenneuudistus auttaisi nimittäin pitämään yllä työllisyyttä kaupungissa, jossa työttömyysaste oli yli 12 prosenttia (25); tällaista syytä ei yksityinen sijoittaja kuitenkaan olisi ottanut huomioon (26). |
| --- | --- |

(154)

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio katsoo, että tavanomainen yksityinen sijoittaja ei olisi tehnyt samassa tilanteessa päätöstä 250 miljoonan Belgian frangin sijoittamisesta huutokauppaan. Tämän vahvistavat myös komissiolle toimitetut asiakirjat. Ne osoittavat, että yksi syy siihen, että huutokaupan rakenne päätettiin uudistaa sen toiminnan lopettamisen sijaan, oli luonteeltaan sosiaalipoliittinen; rakenneuudistus auttaisi nimittäin pitämään yllä työllisyyttä kaupungissa, jossa työttömyysaste oli yli 12 prosenttia (25); tällaista syytä ei yksityinen sijoittaja kuitenkaan olisi ottanut huomioon (26).

| (155) | Sen vuoksi tämä toimi tarjoaa AGVO:lle kilpailijoihinsa verrattuna edun ja suosii sitä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(155)

Sen vuoksi tämä toimi tarjoaa AGVO:lle kilpailijoihinsa verrattuna edun ja suosii sitä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

10.1.2.1.2   Maa-alueet ja rakennukset

| (156) | AGVO:n yhtiöjärjestyksen 30 pykälän mukaan AGVO:lla on ollut perustamisestaan lähtien yksinoikeus käyttää maksutta Oostenden kalasataman maa-alueita ja rakennuksia. |
| --- | --- |

(156)

AGVO:n yhtiöjärjestyksen 30 pykälän mukaan AGVO:lla on ollut perustamisestaan lähtien yksinoikeus käyttää maksutta Oostenden kalasataman maa-alueita ja rakennuksia.

| (157) | Oostenden kalasatamassa sijaitsevat eri rakennukset ja infrastruktuurit, kaupungin kirjanpidon mukaan yhteensä 57 500 m2, luovutettiin AGVO:lle vuonna 2004, ja se sai niihin täyden omistusoikeuden. Kaupungin kirjanpidon mukaan tämän kiinteistön kirjanpitoarvo oli tuolloin 14 891 524 euroa. Komissio ei ole saanut tietoja, joiden perusteella se voisi selvittää, mikä oli kiinteistön markkina-arvo silloin, kun se luovutettiin AGVO:lle. |
| --- | --- |

(157)

Oostenden kalasatamassa sijaitsevat eri rakennukset ja infrastruktuurit, kaupungin kirjanpidon mukaan yhteensä 57 500 m2, luovutettiin AGVO:lle vuonna 2004, ja se sai niihin täyden omistusoikeuden. Kaupungin kirjanpidon mukaan tämän kiinteistön kirjanpitoarvo oli tuolloin 14 891 524 euroa. Komissio ei ole saanut tietoja, joiden perusteella se voisi selvittää, mikä oli kiinteistön markkina-arvo silloin, kun se luovutettiin AGVO:lle.

| (158) | Belgian viranomaiset väittävät, että päätöstä tämän kiinteän omaisuuden omistusoikeuden luovuttamisesta AGVO:lle ei voida missään tapauksessa pitää valtiontukena, sillä se koski pelkästään kiinteän omaisuuden luovutusta kahden julkisen viranomaisen välillä, eikä AGVO harjoita liiketoimintaa. |
| --- | --- |

(158)

Belgian viranomaiset väittävät, että päätöstä tämän kiinteän omaisuuden omistusoikeuden luovuttamisesta AGVO:lle ei voida missään tapauksessa pitää valtiontukena, sillä se koski pelkästään kiinteän omaisuuden luovutusta kahden julkisen viranomaisen välillä, eikä AGVO harjoita liiketoimintaa.

| (159) | Tämän päätöksen 10.1.1 kohdasta käy kuitenkin ilmi, että AGVO harjoittaa suoraan ja välillisesti liiketoimintaa (tytäryritystensä välityksellä), joten se on katsottava yritykseksi. Päätöstä kiinteän omaisuuden omistusoikeuden siirtämisestä AGVO:lle ei sen vuoksi voida pitää pelkästään kahden julkisen viranomaisen välisenä kiinteän omaisuuden luovutuksena varsinkaan, kun kyseistä omaisuutta käytetään runsaasti asianomaisiin taloudellisiin toimintoihin (vuokrauspalveluihin, kalahuutokaupan toimintaan, kalasataman hallinnointiin). |
| --- | --- |

(159)

Tämän päätöksen 10.1.1 kohdasta käy kuitenkin ilmi, että AGVO harjoittaa suoraan ja välillisesti liiketoimintaa (tytäryritystensä välityksellä), joten se on katsottava yritykseksi. Päätöstä kiinteän omaisuuden omistusoikeuden siirtämisestä AGVO:lle ei sen vuoksi voida pitää pelkästään kahden julkisen viranomaisen välisenä kiinteän omaisuuden luovutuksena varsinkaan, kun kyseistä omaisuutta käytetään runsaasti asianomaisiin taloudellisiin toimintoihin (vuokrauspalveluihin, kalahuutokaupan toimintaan, kalasataman hallinnointiin).

| (160) | Komissio katsoo, että tavanomainen yksityinen toimija ei olisi suostunut luovuttamaan näinkin arvokkaiden rakennusten omistusoikeutta saamatta siitä kohtuullista hintaa. |
| --- | --- |

(160)

Komissio katsoo, että tavanomainen yksityinen toimija ei olisi suostunut luovuttamaan näinkin arvokkaiden rakennusten omistusoikeutta saamatta siitä kohtuullista hintaa.

| (161) | Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että rakennukset olivat hyvin huonossa kunnossa ja niiden kirjanpitoarvo oli sen vuoksi arvioitu liian suureksi. Ne ovat myös väittäneet, että AGVO:n maksettavaksi lankeavat peruskorjauskustannukset olivat niin merkittävät, että omistusoikeuden luovutus voitaisiin katsoa neutraaliksi toimenpiteeksi. |
| --- | --- |

(161)

Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että rakennukset olivat hyvin huonossa kunnossa ja niiden kirjanpitoarvo oli sen vuoksi arvioitu liian suureksi. Ne ovat myös väittäneet, että AGVO:n maksettavaksi lankeavat peruskorjauskustannukset olivat niin merkittävät, että omistusoikeuden luovutus voitaisiin katsoa neutraaliksi toimenpiteeksi.

| (162) | Belgian viranomaiset eivät ole kuitenkaan toimittaneet komissiolle näyttöä siitä, että kyseisen omaisuuden kirjanpitoarvo olisi arvioitu liian suureksi, eikä komissio ole myöskään saanut mitään näyttöä siitä, että peruskorjauskustannukset olisivat samansuuruiset kuin kyseisten rakennusten omistusoikeuden todellinen arvo. |
| --- | --- |

(162)

Belgian viranomaiset eivät ole kuitenkaan toimittaneet komissiolle näyttöä siitä, että kyseisen omaisuuden kirjanpitoarvo olisi arvioitu liian suureksi, eikä komissio ole myöskään saanut mitään näyttöä siitä, että peruskorjauskustannukset olisivat samansuuruiset kuin kyseisten rakennusten omistusoikeuden todellinen arvo.

| (163) | Komission käytettävissä olevat tiedot osoittavat päinvastoin, että Belgian viranomaisten väitettä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(163)

Komission käytettävissä olevat tiedot osoittavat päinvastoin, että Belgian viranomaisten väitettä ei voida hyväksyä.

| (164) | On ensinnäkin huomautettava, että ennen omistusoikeuden luovutusta ja perustamisensa jälkeen AGVO oli saanut yksinoikeuden käyttää maksutta kalasataman maa-alueita ja rakennuksia, kalahuutokauppa mukaan luettuna. AGVO:ta ei yhtiöjärjestyksessä velvoiteta suorittamaan pakollisia peruskorjaustöitä. Yhtiöjärjestyksen 3 pykälän mukaan AGVO:lla on oikeus aloittaa halutessaan rakennusten kunnossapito-, korjaus- tai uudenaikaistamistyöt (27), mutta yhtiöjärjestyksessä ei ole määräystä, jolla AGVO velvoitettaisiin peruskorjaamaan tiettyjä rakennuksia. |
| --- | --- |

(164)

On ensinnäkin huomautettava, että ennen omistusoikeuden luovutusta ja perustamisensa jälkeen AGVO oli saanut yksinoikeuden käyttää maksutta kalasataman maa-alueita ja rakennuksia, kalahuutokauppa mukaan luettuna. AGVO:ta ei yhtiöjärjestyksessä velvoiteta suorittamaan pakollisia peruskorjaustöitä. Yhtiöjärjestyksen 3 pykälän mukaan AGVO:lla on oikeus aloittaa halutessaan rakennusten kunnossapito-, korjaus- tai uudenaikaistamistyöt (27), mutta yhtiöjärjestyksessä ei ole määräystä, jolla AGVO velvoitettaisiin peruskorjaamaan tiettyjä rakennuksia.

| (165) | Kalasataman maa-alueet ja rakennukset ovat siis olleet AGVO:n käytössä sen perustamisesta lähtien ilman, että sen tarvitsee maksaa niistä vuokraa tai muunkaanlaista korvausta. Yksityinen toimija ei olisi suostunut antamaan yksinomaista käyttöoikeutta yritykselle saamatta siitä asianmukaista korvausta. |
| --- | --- |

(165)

Kalasataman maa-alueet ja rakennukset ovat siis olleet AGVO:n käytössä sen perustamisesta lähtien ilman, että sen tarvitsee maksaa niistä vuokraa tai muunkaanlaista korvausta. Yksityinen toimija ei olisi suostunut antamaan yksinomaista käyttöoikeutta yritykselle saamatta siitä asianmukaista korvausta.

| (166) | Joulukuun 30 päivänä 2004 päivätty apporttina luovutettavan kiinteän omaisuuden luovutuskirja, jonka nojalla rakennusten omistusoikeus luovutettiin kaupungilta AGVO:lle, ei myöskään sisällä AGVO:n osalta mitään erityisiä ehtoja tai velvoitteita, jotka koskisivat tiettyjä peruskorjaustöitä. Kyseessä on yleinen sopimusasiakirja, jossa kaupunki siirtää AGVO:lle kaikki asianomaisia rakennuksia koskevat oikeudet ja velvoitteet. Ne vastuut, joita luovutuskirjassa AGVO:lle asetetaan, eivät vaikuta luonteeltaan sellaisilta, että ne oikeuttaisivat rakennusten omistusoikeuden saamiseen täysin maksutta. |
| --- | --- |

(166)

Joulukuun 30 päivänä 2004 päivätty apporttina luovutettavan kiinteän omaisuuden luovutuskirja, jonka nojalla rakennusten omistusoikeus luovutettiin kaupungilta AGVO:lle, ei myöskään sisällä AGVO:n osalta mitään erityisiä ehtoja tai velvoitteita, jotka koskisivat tiettyjä peruskorjaustöitä. Kyseessä on yleinen sopimusasiakirja, jossa kaupunki siirtää AGVO:lle kaikki asianomaisia rakennuksia koskevat oikeudet ja velvoitteet. Ne vastuut, joita luovutuskirjassa AGVO:lle asetetaan, eivät vaikuta luonteeltaan sellaisilta, että ne oikeuttaisivat rakennusten omistusoikeuden saamiseen täysin maksutta.

| (167) | Ei liioin ole kiistetty, että AGVO:lla on myös oikeus tarjota rakennuksia vuokralle tai myöntää toimilupaoikeuksia. Ainakin osalla rakennuksista on kauppa-arvoa. Belgian viranomaiset ovat myöntäneet, että osa niistä vuokrattiin julkisille ja puolijulkisille organisaatioille ja osa yksityisiin tarkoituksiin (katso tämän päätöksen johdanto-osan 46 kappale). |
| --- | --- |

(167)

Ei liioin ole kiistetty, että AGVO:lla on myös oikeus tarjota rakennuksia vuokralle tai myöntää toimilupaoikeuksia. Ainakin osalla rakennuksista on kauppa-arvoa. Belgian viranomaiset ovat myöntäneet, että osa niistä vuokrattiin julkisille ja puolijulkisille organisaatioille ja osa yksityisiin tarkoituksiin (katso tämän päätöksen johdanto-osan 46 kappale).

| (168) | Komissio huomauttaa lopuksi, että AGVO:lle on myönnetty toinenkin etu mainittujen peruskorjauskustannusten osalta. Belgian viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle luettelon tiettyihin lainoihin annetuista ilmaisista takauksista. Komissiolle luovutetun luettelon mukaan joillakin näistä taatuista lainoista oli tarkoitus rahoittaa peruskorjauskustannuksia. Siis sen lisäksi, että AGVO:ta ei velvoitettu ryhtymään peruskorjauksiin, ainakin joidenkin sen suorittamien peruskorjausten kustannukset alenivat kyseisten takausten ansiosta. Tästäkin syystä ei voida hyväksyä väitettä siitä, että omistusoikeuden luovutus tapahtui maksutta eräänlaisena korvauksena AGVO:n velvollisuutena olevista peruskorjauksista, joiden kustannukset olivat erityisen suuret. |
| --- | --- |

(168)

Komissio huomauttaa lopuksi, että AGVO:lle on myönnetty toinenkin etu mainittujen peruskorjauskustannusten osalta. Belgian viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle luettelon tiettyihin lainoihin annetuista ilmaisista takauksista. Komissiolle luovutetun luettelon mukaan joillakin näistä taatuista lainoista oli tarkoitus rahoittaa peruskorjauskustannuksia. Siis sen lisäksi, että AGVO:ta ei velvoitettu ryhtymään peruskorjauksiin, ainakin joidenkin sen suorittamien peruskorjausten kustannukset alenivat kyseisten takausten ansiosta. Tästäkin syystä ei voida hyväksyä väitettä siitä, että omistusoikeuden luovutus tapahtui maksutta eräänlaisena korvauksena AGVO:n velvollisuutena olevista peruskorjauksista, joiden kustannukset olivat erityisen suuret.

| (169) | Vaikka peruskorjauskustannuksia voitaisiinkin pitää erityisen suurina ja ne voitaisiin katsoa eräänlaiseksi korvaukseksi rakennusten omistusoikeuden luovutuksesta – mitä Belgian viranomaiset eivät ole näyttäneet toteen – sitä, että AGVO sai heti perustamisensa jälkeen yksinoikeuden Oostenden kalasataman maa-alueiden ja rakennusten maksuttomaan käyttöön olisi silti pidettävä etuna, joka katsotaan valtiontueksi. Kysymystä siitä, toimiko kaupunki tavanomaisen yksityisen sijoittajan tavoin, onkin tarkasteltava niiden tietojen valossa, jotka olivat käytettävissä päätöksen tekoajankohtana (28). Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa kaupungin on täytynyt päätöksen tekoajankohtana tietää, että se myönsi AGVO:lle edun, koska HAMA Consult NV:n 9 päivänä marraskuuta 2001 laatiman liiketoimintasuunnitelman 11 kohdassa mainitaan selvästi, että kalahuutokauppa oli hiljattain uudenaikaistettu ja että 10 seuraavan vuoden aikana ei ollut odotettavissa merkittäviä sijoituksia. |
| --- | --- |

(169)

Vaikka peruskorjauskustannuksia voitaisiinkin pitää erityisen suurina ja ne voitaisiin katsoa eräänlaiseksi korvaukseksi rakennusten omistusoikeuden luovutuksesta – mitä Belgian viranomaiset eivät ole näyttäneet toteen – sitä, että AGVO sai heti perustamisensa jälkeen yksinoikeuden Oostenden kalasataman maa-alueiden ja rakennusten maksuttomaan käyttöön olisi silti pidettävä etuna, joka katsotaan valtiontueksi. Kysymystä siitä, toimiko kaupunki tavanomaisen yksityisen sijoittajan tavoin, onkin tarkasteltava niiden tietojen valossa, jotka olivat käytettävissä päätöksen tekoajankohtana (28). Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa kaupungin on täytynyt päätöksen tekoajankohtana tietää, että se myönsi AGVO:lle edun, koska HAMA Consult NV:n 9 päivänä marraskuuta 2001 laatiman liiketoimintasuunnitelman 11 kohdassa mainitaan selvästi, että kalahuutokauppa oli hiljattain uudenaikaistettu ja että 10 seuraavan vuoden aikana ei ollut odotettavissa merkittäviä sijoituksia.

| (170) | Julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista annetussa komission tiedonannossa (29) todetaan lisäksi, että jotta julkisessa omistuksessa olevien rakennusten omistusoikeuden luovuttaminen voidaan katsoa markkina-arvon mukaiseksi, myynti on tavallisesti tehtävä joko avoimella tarjouskilpailulla, johon ei liity ehtoja, tai riippumattoman asiantuntijan arvion perusteella. Kumpaakaan näistä menettelyistä ei ole noudatettu. Rakennusten arvosta laadittu asiantuntija-arvio ja kohtuullinen korvaus AGVO:lle myönnetystä yksinomaisesta käyttöoikeudesta ja sen jälkeisestä omistusoikeuden luovutuksesta olisivat olleet nyt käsiteltävänä olevassa asiassa erityisen tarpeellisia, koska Belgian viranomaiset katsoivat, että kirjanpitoarvo ei vastannut todellista arvoa. |
| --- | --- |

(170)

Julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista annetussa komission tiedonannossa (29) todetaan lisäksi, että jotta julkisessa omistuksessa olevien rakennusten omistusoikeuden luovuttaminen voidaan katsoa markkina-arvon mukaiseksi, myynti on tavallisesti tehtävä joko avoimella tarjouskilpailulla, johon ei liity ehtoja, tai riippumattoman asiantuntijan arvion perusteella. Kumpaakaan näistä menettelyistä ei ole noudatettu. Rakennusten arvosta laadittu asiantuntija-arvio ja kohtuullinen korvaus AGVO:lle myönnetystä yksinomaisesta käyttöoikeudesta ja sen jälkeisestä omistusoikeuden luovutuksesta olisivat olleet nyt käsiteltävänä olevassa asiassa erityisen tarpeellisia, koska Belgian viranomaiset katsoivat, että kirjanpitoarvo ei vastannut todellista arvoa.

| (171) | Se, että kaupunki tarjosi rakennukset maksutta AGVO:n käyttöön ja luovutti ne myöhemmin AGVO:lle, on sen vuoksi ilmeisesti toimenpide, jonka ei voida katsoa noudattavan sellaisia normaaleja taloudellisia käytäntöjä, joita samassa tilanteessa oleva tavanomainen yksityinen sijoittaja olisi noudattanut. |
| --- | --- |

(171)

Se, että kaupunki tarjosi rakennukset maksutta AGVO:n käyttöön ja luovutti ne myöhemmin AGVO:lle, on sen vuoksi ilmeisesti toimenpide, jonka ei voida katsoa noudattavan sellaisia normaaleja taloudellisia käytäntöjä, joita samassa tilanteessa oleva tavanomainen yksityinen sijoittaja olisi noudattanut.

| (172) | Belgian viranomaiset katsovat, että koska kiinteistö on luovutettu takaisin kaupungille (ilman korvausta), kysymys ei ole enää valtiontuesta. |
| --- | --- |

(172)

Belgian viranomaiset katsovat, että koska kiinteistö on luovutettu takaisin kaupungille (ilman korvausta), kysymys ei ole enää valtiontuesta.

| (173) | Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä tätä kantaa. |
| --- | --- |

(173)

Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä tätä kantaa.

| (174) | Komissio korostaa, että huolimatta siitä, että kiinteistö on luovutettu takaisin kaupungille, AGVO on vuosina 2002–2009 hyötynyt ilmaiseksi asianomaisten rakennusten yksinomaisesta käyttöoikeudesta sekä AGVO:n yhtiöjärjestyksen 30 pykälän että 30 päivänä joulukuuta 2004 päivätyn kiinteistön luovutuskirjan perusteella. Ei etenkään ole varmaa, että kyseisen omaisuuden arvo on hiljattain tapahtuneen takaisinluovutuksen yhteydessä ollut vähintään sama kuin edellisessä virkkeessä tarkoitettujen etujen arvo lisättynä korolla, joka lankeaa maksettavaksi sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperintää koskevien valtiontukisääntöjen nojalla. |
| --- | --- |

(174)

Komissio korostaa, että huolimatta siitä, että kiinteistö on luovutettu takaisin kaupungille, AGVO on vuosina 2002–2009 hyötynyt ilmaiseksi asianomaisten rakennusten yksinomaisesta käyttöoikeudesta sekä AGVO:n yhtiöjärjestyksen 30 pykälän että 30 päivänä joulukuuta 2004 päivätyn kiinteistön luovutuskirjan perusteella. Ei etenkään ole varmaa, että kyseisen omaisuuden arvo on hiljattain tapahtuneen takaisinluovutuksen yhteydessä ollut vähintään sama kuin edellisessä virkkeessä tarkoitettujen etujen arvo lisättynä korolla, joka lankeaa maksettavaksi sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperintää koskevien valtiontukisääntöjen nojalla.

| (175) | Komissio katsoo lisäksi, että jos AGVO jatkaisi kiinteistön luovutuksen jälkeen kyseisien rakennusten käyttöä ilmaiseksi tai markkinoilla perittävää vuokraa alemmalla vuokralla, se hyötyisi edelleenkin valtiontuesta (30). |
| --- | --- |

(175)

Komissio katsoo lisäksi, että jos AGVO jatkaisi kiinteistön luovutuksen jälkeen kyseisien rakennusten käyttöä ilmaiseksi tai markkinoilla perittävää vuokraa alemmalla vuokralla, se hyötyisi edelleenkin valtiontuesta (30).

10.1.2.1.3   Ilmaiset lainatakaukset

| (176) | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon, jäljempänä ’takauksia koskeva tiedonanto’ (31), 2.1.1 kohdan mukaisesti valtiontakauksen katsotaan hyödyttävän tiettyä yritystä silloin, kun sen ansiosta lainanottaja saa lainalleen rahoitusmarkkinoilla yleisesti saatavilla olevia edullisemmat ehdot, eikä sen tarvitse maksaa takauksesta markkinoilla noudatettavien maksujen mukaista maksua. Tavanomaisten markkinaehtojen määrittämiseksi kaupungin toimia on verrattava kohtuullista voittoa tavoittelevan yksityisen lainanantajan toimiin (32). |
| --- | --- |

(176)

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon, jäljempänä ’takauksia koskeva tiedonanto’ (31), 2.1.1 kohdan mukaisesti valtiontakauksen katsotaan hyödyttävän tiettyä yritystä silloin, kun sen ansiosta lainanottaja saa lainalleen rahoitusmarkkinoilla yleisesti saatavilla olevia edullisemmat ehdot, eikä sen tarvitse maksaa takauksesta markkinoilla noudatettavien maksujen mukaista maksua. Tavanomaisten markkinaehtojen määrittämiseksi kaupungin toimia on verrattava kohtuullista voittoa tavoittelevan yksityisen lainanantajan toimiin (32).

| (177) | Takauksia koskevassa tiedonannossa annetaan joitakin ohjeita siitä, miten takausta arvioidaan valtiontukisääntöjen kannalta. Siinä todetaan erityisesti, että takauksen on täytettävä tiettyjä edellytyksiä, jotta sitä ei katsottaisi valtiontueksi. Jotkin niistä ovat kuitenkin tässä asiassa ongelmallisia. |
| --- | --- |

(177)

Takauksia koskevassa tiedonannossa annetaan joitakin ohjeita siitä, miten takausta arvioidaan valtiontukisääntöjen kannalta. Siinä todetaan erityisesti, että takauksen on täytettävä tiettyjä edellytyksiä, jotta sitä ei katsottaisi valtiontueksi. Jotkin niistä ovat kuitenkin tässä asiassa ongelmallisia.

| (178) | Takauksista ei ole nimittäin maksettu markkinahintaa, vaan ne olivat täysin maksuttomia. |
| --- | --- |

(178)

Takauksista ei ole nimittäin maksettu markkinahintaa, vaan ne olivat täysin maksuttomia.

| (179) | Lisäksi takaukset kattoivat yli 80 prosenttia lainamäärästä (eli itse asiassa kaikki lainat). Tämä vahvistaa saatua etua, koska sataprosenttinen valtiontakaus ei kannusta lainanantajaa arvioimaan perusteellisesti AGVO:n luottokelpoisuutta eikä määrittämään lainaehtoja yksityiskohtaisesti AGVO:n riskiprofiilin mukaisesti (33). |
| --- | --- |

(179)

Lisäksi takaukset kattoivat yli 80 prosenttia lainamäärästä (eli itse asiassa kaikki lainat). Tämä vahvistaa saatua etua, koska sataprosenttinen valtiontakaus ei kannusta lainanantajaa arvioimaan perusteellisesti AGVO:n luottokelpoisuutta eikä määrittämään lainaehtoja yksityiskohtaisesti AGVO:n riskiprofiilin mukaisesti (33).

| (180) | Onkin ilmeistä, että AGVO sai kyseisien takausten avulla lainalleen rahoitusmarkkinoilla yleisesti saatavilla olevia edullisemmat ehdot (34) varsinkin, kun AGVO:n ja sen tytäryritystentulokset olivat heikohkot ja usein jopa negatiiviset. |
| --- | --- |

(180)

Onkin ilmeistä, että AGVO sai kyseisien takausten avulla lainalleen rahoitusmarkkinoilla yleisesti saatavilla olevia edullisemmat ehdot (34) varsinkin, kun AGVO:n ja sen tytäryritystentulokset olivat heikohkot ja usein jopa negatiiviset.

| (181) | Belgian viranomaisten mukaan on aivan normaalia, että osakkeenomistaja antaa ilmaisen takauksen määräysvallassaan olevalle yritykselle. Tämän väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetä mitään todisteita tai esimerkkejä. On lisäksi erityisen vaikea kuvitella, että yksityinen lainanantaja olisi toiminut samoin. |
| --- | --- |

(181)

Belgian viranomaisten mukaan on aivan normaalia, että osakkeenomistaja antaa ilmaisen takauksen määräysvallassaan olevalle yritykselle. Tämän väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetä mitään todisteita tai esimerkkejä. On lisäksi erityisen vaikea kuvitella, että yksityinen lainanantaja olisi toiminut samoin.

| (182) | Se, että kaupunki päätti taata AGVO:n ottamia lainoja rahoituslaitoksille täysin ilmaiseksi, on itse asiassa varsin harvinaista rahoitusmarkkinoiden tavallisissa oloissa. Tällaisesta takauksesta olisi tavanomaisessa tilanteessa maksettu takaukseen liittyvien riskien perusteella määritetty kohtuullinen maksu (35), vaikka takaajana onkin määräysvallan omaava osakas (36). Lisäksi tavanomainen takauksia antava yksityinen lainanantaja olisi ryhtynyt varotoimiin ennen takauksen antamista ja tarkistanut etukäteen muun muassa lainan ehdot ja siihen sisältyvän riskin; Belgian toimittamat tiedot kuitenkin osoittavat, että näin ei ole tehty (37). Tämä on käsiteltävänä olevassa asiassa ongelmallista varsinkin kalahuutokaupan taloudellisen tilan vuoksi; huutokauppa on nimittäin kärsinyt viime vuosina toistuvasti suuria tappioita ja toimii voimakkaasti kilpailluilla ja supistuvilla markkinoilla (38). |
| --- | --- |

(182)

Se, että kaupunki päätti taata AGVO:n ottamia lainoja rahoituslaitoksille täysin ilmaiseksi, on itse asiassa varsin harvinaista rahoitusmarkkinoiden tavallisissa oloissa. Tällaisesta takauksesta olisi tavanomaisessa tilanteessa maksettu takaukseen liittyvien riskien perusteella määritetty kohtuullinen maksu (35), vaikka takaajana onkin määräysvallan omaava osakas (36). Lisäksi tavanomainen takauksia antava yksityinen lainanantaja olisi ryhtynyt varotoimiin ennen takauksen antamista ja tarkistanut etukäteen muun muassa lainan ehdot ja siihen sisältyvän riskin; Belgian toimittamat tiedot kuitenkin osoittavat, että näin ei ole tehty (37). Tämä on käsiteltävänä olevassa asiassa ongelmallista varsinkin kalahuutokaupan taloudellisen tilan vuoksi; huutokauppa on nimittäin kärsinyt viime vuosina toistuvasti suuria tappioita ja toimii voimakkaasti kilpailluilla ja supistuvilla markkinoilla (38).

| (183) | Kuten johdanto-osan 259 kappaleessa yksityiskohtaisemmin osoitetaan, AGVO oli katsottava vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitetuksi taloudellisissa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Vakiintunen käytännön mukaisesti vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettyjä takauksia pidetään todennäköisenä valtiontukena (39). |
| --- | --- |

(183)

Kuten johdanto-osan 259 kappaleessa yksityiskohtaisemmin osoitetaan, AGVO oli katsottava vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitetuksi taloudellisissa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Vakiintunen käytännön mukaisesti vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettyjä takauksia pidetään todennäköisenä valtiontukena (39).

| (184) | Belgian viranomaiset väittävät, että takaukset myönnettiin lainoihin, jotka koskevat julkisille ja puolijulkisille organisaatioille vuokrattuihin rakennuksiin tehtäviä peruskorjaustöitä. Ne toteavat lisäksi, että koska tämä on osa AGVO:n julkista tehtävää, takausta on pidettävä osallistumisena tähän julkiseen tehtävään, eikä sitä sen vuoksi voida katsoa valtiontueksi. |
| --- | --- |

(184)

Belgian viranomaiset väittävät, että takaukset myönnettiin lainoihin, jotka koskevat julkisille ja puolijulkisille organisaatioille vuokrattuihin rakennuksiin tehtäviä peruskorjaustöitä. Ne toteavat lisäksi, että koska tämä on osa AGVO:n julkista tehtävää, takausta on pidettävä osallistumisena tähän julkiseen tehtävään, eikä sitä sen vuoksi voida katsoa valtiontueksi.

| (185) | Ensinnäkin on huomautettava, että ei ole varmaa, että taatut lainat tosiasiallisesti käytettiin aiottuun tarkoitukseen. Komissiolle toimitetut tiedot näyttävät osoittavan kaupungin myöntäneen takaukset sen perusteella, että AGVO aikoi käyttää lainat peruskorjaustöiden rahoittamiseen; vaikuttaa kuitenkin myös siltä, että kaupunki ei sitonut ilmaisia takauksia peruskorjaustöiden toteuttamiseen eikä peruuttanut ilmaisia takauksia tai vaatinut niistä korvausta, kun myöhemmin havaittiin, että lainat oli itse asiassa käytetty muihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(185)

Ensinnäkin on huomautettava, että ei ole varmaa, että taatut lainat tosiasiallisesti käytettiin aiottuun tarkoitukseen. Komissiolle toimitetut tiedot näyttävät osoittavan kaupungin myöntäneen takaukset sen perusteella, että AGVO aikoi käyttää lainat peruskorjaustöiden rahoittamiseen; vaikuttaa kuitenkin myös siltä, että kaupunki ei sitonut ilmaisia takauksia peruskorjaustöiden toteuttamiseen eikä peruuttanut ilmaisia takauksia tai vaatinut niistä korvausta, kun myöhemmin havaittiin, että lainat oli itse asiassa käytetty muihin tarkoituksiin.

| (186) | Belgian viranomaiset ovat selittäneet, että lainoja on toisinaan käytetty muihin tarkoituksiin kuin on ilmoitettu. Esimerkiksi Fortis-pankin lainaa, jolla oli alun perin tarkoitus rahoittaa PAKHUIZENin osakkeiden osto, ei loppujen lopuksi käytetty kyseiseen tarkoitukseen vaan ilmeisesti peruskorjaustöihin. |
| --- | --- |

(186)

Belgian viranomaiset ovat selittäneet, että lainoja on toisinaan käytetty muihin tarkoituksiin kuin on ilmoitettu. Esimerkiksi Fortis-pankin lainaa, jolla oli alun perin tarkoitus rahoittaa PAKHUIZENin osakkeiden osto, ei loppujen lopuksi käytetty kyseiseen tarkoitukseen vaan ilmeisesti peruskorjaustöihin.

| (187) | Belgian viranomaiset ovat lisäksi myöntäneet, että ING-pankilta saatu 550 000 euron laina, joka oli alun perin tarkoitettu peruskorjaustöihin, käytettiin loppujen lopuksi EVO:n tukemiseen. Tähän lainaan annettua ilmaista takausta ei selvästikään voida pitää peruskorjauksiin maksettuna rahoitusosuutena. Ei siis voida väittää, että kaupunki olisi toiminut kuten tavanomainen yksityinen takaaja (tai edes kuten asianomaisessa yhtiössä määräysvaltaa pitävä osakas), joka olisi ensin tutkinut, miten todennäköistä on, että laina, johon takaus annettaisiin, maksettaisiin takaisin, ja sen jälkeen varmistanut, että laina käytettiin yksinomaan hankkeeseen, johon se oli alun perin tarkoitettu. |
| --- | --- |

(187)

Belgian viranomaiset ovat lisäksi myöntäneet, että ING-pankilta saatu 550 000 euron laina, joka oli alun perin tarkoitettu peruskorjaustöihin, käytettiin loppujen lopuksi EVO:n tukemiseen. Tähän lainaan annettua ilmaista takausta ei selvästikään voida pitää peruskorjauksiin maksettuna rahoitusosuutena. Ei siis voida väittää, että kaupunki olisi toiminut kuten tavanomainen yksityinen takaaja (tai edes kuten asianomaisessa yhtiössä määräysvaltaa pitävä osakas), joka olisi ensin tutkinut, miten todennäköistä on, että laina, johon takaus annettaisiin, maksettaisiin takaisin, ja sen jälkeen varmistanut, että laina käytettiin yksinomaan hankkeeseen, johon se oli alun perin tarkoitettu.

| (188) | Niiden taattujen lainojen osalta, jotka tosiasiallisesti käytettiin (kokonaan tai osittain) peruskorjaustöiden rahoittamiseen, on muistutettava, että AGVO:n vuokraustoiminta on taloudellista toimintaa ja että ilmaisen takauksen antaminen suosii AGVO:ta vuokrausmarkkinoilla. Ilmainen takaus parantaa lisäksi AGVO:n yleistä taloudellista tilannetta, sillä sen avulla AGVO voi käyttää rahavarat, jotka se olisi tavallisissa oloissa joutunut käyttämään takausmaksun maksamiseen, muihin tarkoituksiin kuin julkisille ja puolijulkisille organisaatioille vuokrattujen rakennusten peruskorjaukseen. |
| --- | --- |

(188)

Niiden taattujen lainojen osalta, jotka tosiasiallisesti käytettiin (kokonaan tai osittain) peruskorjaustöiden rahoittamiseen, on muistutettava, että AGVO:n vuokraustoiminta on taloudellista toimintaa ja että ilmaisen takauksen antaminen suosii AGVO:ta vuokrausmarkkinoilla. Ilmainen takaus parantaa lisäksi AGVO:n yleistä taloudellista tilannetta, sillä sen avulla AGVO voi käyttää rahavarat, jotka se olisi tavallisissa oloissa joutunut käyttämään takausmaksun maksamiseen, muihin tarkoituksiin kuin julkisille ja puolijulkisille organisaatioille vuokrattujen rakennusten peruskorjaukseen.

| (189) | Vaikka myönnettäisiinkin, että rakennusten vuokraaminen julkisille ja puolijulkisille organisaatioille voidaan katsoa AGVO:lle uskotuksi yleishyödylliseksi taloudelliseksi palveluksi, asiassa Altmark annetussa tuomiossa asetetut edellytykset eivät täyty; siksi onkin katsottava, että ilmaiset takaukset ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(189)

Vaikka myönnettäisiinkin, että rakennusten vuokraaminen julkisille ja puolijulkisille organisaatioille voidaan katsoa AGVO:lle uskotuksi yleishyödylliseksi taloudelliseksi palveluksi, asiassa Altmark annetussa tuomiossa asetetut edellytykset eivät täyty; siksi onkin katsottava, että ilmaiset takaukset ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (190) | Yhteisöjen tuomioistuin katsoi asiassa Altmark antamassaan tuomiossa, että julkisesta palvelusta maksettava korvaus ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos se täyttää seuraavat kumulatiiviset edellytykset: “(...) Ensinnäkin edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi (...); (...) toiseksi ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi; (...) kolmanneksi korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (...); ja (...) neljänneksi silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja (...) [riittävät resurssit omaavalle, samalla alalla] toimivalle keskivertoyritykselle aiheutuisi (...), kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.” |
| --- | --- |

(190)

Yhteisöjen tuomioistuin katsoi asiassa Altmark antamassaan tuomiossa, että julkisesta palvelusta maksettava korvaus ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos se täyttää seuraavat kumulatiiviset edellytykset: “(...) Ensinnäkin edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi (...); (...) toiseksi ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi; (...) kolmanneksi korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (...); ja (...) neljänneksi silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja (...) [riittävät resurssit omaavalle, samalla alalla] toimivalle keskivertoyritykselle aiheutuisi (...), kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.”

| (191) | Nämä edellytykset eivät käsiteltävänä olevassa asiassa täyty. Komissio huomauttaa, että sen lisäksi, että on kyseenalaista, oliko rakennusten vuokraaminen julkisille tai puolijulkisille organisaatioille yhteydessä AGVO:lle uskottuihin julkisen palvelun velvoitteisiin, Belgian viranomaiset ovat nimenomaisesti vakuuttaneet, että mitään korvauksen laskennassa tarvittavia parametreja ei ollut määritetty. AGVO ei ole myöskään valinnut erilliskirjanpidon järjestelmää, joten mikään ei estä liian suuria korvauksia ja ristikkäistukia AGVO:n eri toimintojen välillä. AGVO:ta ei ole myöskään valittu julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, eivätkä Belgian viranomaiset ole osoittaneet, että palvelut on tuotettu julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin. |
| --- | --- |

(191)

Nämä edellytykset eivät käsiteltävänä olevassa asiassa täyty. Komissio huomauttaa, että sen lisäksi, että on kyseenalaista, oliko rakennusten vuokraaminen julkisille tai puolijulkisille organisaatioille yhteydessä AGVO:lle uskottuihin julkisen palvelun velvoitteisiin, Belgian viranomaiset ovat nimenomaisesti vakuuttaneet, että mitään korvauksen laskennassa tarvittavia parametreja ei ollut määritetty. AGVO ei ole myöskään valinnut erilliskirjanpidon järjestelmää, joten mikään ei estä liian suuria korvauksia ja ristikkäistukia AGVO:n eri toimintojen välillä. AGVO:ta ei ole myöskään valittu julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, eivätkä Belgian viranomaiset ole osoittaneet, että palvelut on tuotettu julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin.

10.1.2.1.4   Verot

| (192) | Kaupunki on antanut AGVO:lle oikeuden asettaa ja periä yhteisöveroja kalasataman ja huutokaupan käytöstä. |
| --- | --- |

(192)

Kaupunki on antanut AGVO:lle oikeuden asettaa ja periä yhteisöveroja kalasataman ja huutokaupan käytöstä.

| (193) | Vaikuttaa siltä, että AGVO:n tällä tavoin perimät verot ovat valtion käytettävissä olevia varoja, jotka on osittain (40) luovutettu AGVO:lle. Ne ovat lisäksi etu, jota AGVO ei tavallisesti saisi, ja suosivat näin ollen tätä yritystä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(193)

Vaikuttaa siltä, että AGVO:n tällä tavoin perimät verot ovat valtion käytettävissä olevia varoja, jotka on osittain (40) luovutettu AGVO:lle. Ne ovat lisäksi etu, jota AGVO ei tavallisesti saisi, ja suosivat näin ollen tätä yritystä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (194) | Belgian viranomaiset ovat tämän asian osalta ilmoittaneet, että veron periminen on osa AGVO:lle uskottuja yleishyödyllisiä tehtäviä, joihin sisältyy kalasataman hallinta, ja että se on itse asiassa korvaus tästä tehtävästä. Viranomaiset väittävät, että tehtävien siirtämistä ja oikeutta periä veroja on pidettävä ainoastaan valtion sisäisenä tehtävänjakona eikä niitä voida rinnastaa valtiontukeen. |
| --- | --- |

(194)

Belgian viranomaiset ovat tämän asian osalta ilmoittaneet, että veron periminen on osa AGVO:lle uskottuja yleishyödyllisiä tehtäviä, joihin sisältyy kalasataman hallinta, ja että se on itse asiassa korvaus tästä tehtävästä. Viranomaiset väittävät, että tehtävien siirtämistä ja oikeutta periä veroja on pidettävä ainoastaan valtion sisäisenä tehtävänjakona eikä niitä voida rinnastaa valtiontukeen.

| (195) | Tämän päätöksen 10.1.1 kohdassa on kuitenkin jo osoitettu, että AGVO on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys, minkä myös Belgian viranomaiset ovat myöntäneet 27 päivänä marraskuuta 2009 päivätyssä kirjeessään. Kuten johdanto-osan 124 kappaleessa todettiin, kalasataman hallinta on taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

(195)

Tämän päätöksen 10.1.1 kohdassa on kuitenkin jo osoitettu, että AGVO on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys, minkä myös Belgian viranomaiset ovat myöntäneet 27 päivänä marraskuuta 2009 päivätyssä kirjeessään. Kuten johdanto-osan 124 kappaleessa todettiin, kalasataman hallinta on taloudellista toimintaa.

| (196) | Komissio on tutkinut, voidaanko oikeus periä veroja ja käyttää niiden tuotto luokitella korvaukseksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista ja täyttyvätkö asiassa Altmark annetussa tuomiossa esitetyt kumulatiiviset edellytykset. |
| --- | --- |

(196)

Komissio on tutkinut, voidaanko oikeus periä veroja ja käyttää niiden tuotto luokitella korvaukseksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista ja täyttyvätkö asiassa Altmark annetussa tuomiossa esitetyt kumulatiiviset edellytykset.

| (197) | Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 191 kappaleessa on jo todettu, nämä edellytykset eivät kuitenkaan täyty, koska esimerkiksi mitään korvauksen laskennassa tarvittavia parametreja ei ole määritetty. |
| --- | --- |

(197)

Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 191 kappaleessa on jo todettu, nämä edellytykset eivät kuitenkaan täyty, koska esimerkiksi mitään korvauksen laskennassa tarvittavia parametreja ei ole määritetty.

| (198) | Vaikka myönnettäisiin, että oikeus periä veroja ja käyttää niiden tuotto on katsottava korvaukseksi/palkkioksi yleishyödyllisistä (ei-taloudellisista) tehtävistä, AGVO harjoittaa silti liiketoimintaa, minkä Belgian viranomaisetkin ovat nimenomaisesti myöntäneet. Koska Belgian viranomaiset ovat myös myöntäneet, että AGVO:lla ei ole erilliskirjanpitoa ja että AGVO:n muihin kuin liiketaloudellisiin tehtäviin liittyviä kustannuksia ja tuloja ei voida erotella, ristikkäistukia ei voida välttää, ja verot on katsottava eduksi. |
| --- | --- |

(198)

Vaikka myönnettäisiin, että oikeus periä veroja ja käyttää niiden tuotto on katsottava korvaukseksi/palkkioksi yleishyödyllisistä (ei-taloudellisista) tehtävistä, AGVO harjoittaa silti liiketoimintaa, minkä Belgian viranomaisetkin ovat nimenomaisesti myöntäneet. Koska Belgian viranomaiset ovat myös myöntäneet, että AGVO:lla ei ole erilliskirjanpitoa ja että AGVO:n muihin kuin liiketaloudellisiin tehtäviin liittyviä kustannuksia ja tuloja ei voida erotella, ristikkäistukia ei voida välttää, ja verot on katsottava eduksi.

10.1.2.1.5   Päätelmä

| (199) | Edellä olevien johdanto-osan kappaleiden perusteella 10.1.2.1.1–10.1.2.1.4 kohdassa esitetyt toimet tarjosivat AGVO:lle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun edun. |
| --- | --- |

(199)

Edellä olevien johdanto-osan kappaleiden perusteella 10.1.2.1.1–10.1.2.1.4 kohdassa esitetyt toimet tarjosivat AGVO:lle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun edun.

10.1.2.2   
  EVO:n saama etu

| (200) | Komissio katsoo, että EVO on saanut tukea kaupungilta sekä suoraan ilmaisina takauksina yksityisiltä pankeilta otettuihin lainoihin että AGVO:n välityksellä, sillä AGVO on antanut EVO:n käyttöön ilmaiseksi rakennukset, joiden pinta-ala on 13 600 m2, myöntänyt ilmaisia takauksia yksityisiltä pankeilta otettuihin lainoihin ja myöntänyt EVO:lle alkupääomaa ja pääomankorotuksia. |
| --- | --- |

(200)

Komissio katsoo, että EVO on saanut tukea kaupungilta sekä suoraan ilmaisina takauksina yksityisiltä pankeilta otettuihin lainoihin että AGVO:n välityksellä, sillä AGVO on antanut EVO:n käyttöön ilmaiseksi rakennukset, joiden pinta-ala on 13 600 m2, myöntänyt ilmaisia takauksia yksityisiltä pankeilta otettuihin lainoihin ja myöntänyt EVO:lle alkupääomaa ja pääomankorotuksia.

10.1.2.2.1   Ilmaiset lainatakaukset

| (201) | Komissio huomauttaa, että kaupungilta ja AGVO:lta saaduista takauksista ei ole maksettu markkinahintaa, koska ne ovat täysin maksuttomia. Lisäksi takaukset kattavat yli 80 prosenttia lainamäärästä. |
| --- | --- |

(201)

Komissio huomauttaa, että kaupungilta ja AGVO:lta saaduista takauksista ei ole maksettu markkinahintaa, koska ne ovat täysin maksuttomia. Lisäksi takaukset kattavat yli 80 prosenttia lainamäärästä.

| (202) | Belgian viranomaisten mukaan on aivan normaalia, että yrityksen osake-enemmistön omaava osakas antaa ilmaisen takauksen määräysvallassaan olevalle yritykselle. Tämän väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetä mitään todisteita. On lisäksi erityisen vaikea kuvitella, että yksityinen sijoittaja olisi toiminut samoin. Tällaisesta takauksesta olisi tavanomaisessa tilanteessa maksettu takaukseen liittyvien riskien perusteella määritetty kohtuullinen maksu (41), vaikka takaaja onkin emoyhtiö (42). Yhteisöjen tuomioistuin on lisäksi jo katsonut, että jopa julkisten yritysten muodostaman ryhmän sisäisistä kaupallisista toimista on maksettava tavanomaisten markkinaehtojen mukainen korvaus (43). |
| --- | --- |

(202)

Belgian viranomaisten mukaan on aivan normaalia, että yrityksen osake-enemmistön omaava osakas antaa ilmaisen takauksen määräysvallassaan olevalle yritykselle. Tämän väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetä mitään todisteita. On lisäksi erityisen vaikea kuvitella, että yksityinen sijoittaja olisi toiminut samoin. Tällaisesta takauksesta olisi tavanomaisessa tilanteessa maksettu takaukseen liittyvien riskien perusteella määritetty kohtuullinen maksu (41), vaikka takaaja onkin emoyhtiö (42). Yhteisöjen tuomioistuin on lisäksi jo katsonut, että jopa julkisten yritysten muodostaman ryhmän sisäisistä kaupallisista toimista on maksettava tavanomaisten markkinaehtojen mukainen korvaus (43).

| (203) | Lisäksi on todettava, että kuten johdanto-osan 306 kappaleessa yksityiskohtaisesti osoitetaan, EVO on katsottava vuoden 1999 suuntaviivoissa ja valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi vuonna 2004 annetuissa suuntaviivoissa, jäljempänä ’vuoden 2004 suuntaviivat’ (44), tarkoitetuksi taloudellisissa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Sen taloudellinen tilanne oli vaikea koko ajanjakson 2003–2008. Vuoden 2003 lopulla yli puolet sen osakepääomasta oli huvennut, eikä tämä tilanne muuttunut seuraavinakaan vuosina useista perättäisistä pääomankorotuksista huolimatta. |
| --- | --- |

(203)

Lisäksi on todettava, että kuten johdanto-osan 306 kappaleessa yksityiskohtaisesti osoitetaan, EVO on katsottava vuoden 1999 suuntaviivoissa ja valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi vuonna 2004 annetuissa suuntaviivoissa, jäljempänä ’vuoden 2004 suuntaviivat’ (44), tarkoitetuksi taloudellisissa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Sen taloudellinen tilanne oli vaikea koko ajanjakson 2003–2008. Vuoden 2003 lopulla yli puolet sen osakepääomasta oli huvennut, eikä tämä tilanne muuttunut seuraavinakaan vuosina useista perättäisistä pääomankorotuksista huolimatta.

| (204) | Vakiintunen käytännön mukaisesti vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettyjä takauksia pidetään todennäköisenä valtiontukena (45). |
| --- | --- |

(204)

Vakiintunen käytännön mukaisesti vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettyjä takauksia pidetään todennäköisenä valtiontukena (45).

| (205) | Belgian viranomaiset ovat todenneet lisäksi, että EVO ei olisi kyennyt saamaan lainoja ilman kaupungin ilmaista takausta. Komission mielestä tämä toteamus ja EVO:n jatkuvasti heikko taloudellinen tila osoittavat, että ilman kyseistä takausta ei olisi myöskään saatu yksityisten pankkien myöntämiä lainoja, joilla oli kaupungin (tai AGVO:n) tarjoama ilmainen takaus. Sen vuoksi myös taatut lainat ovat EVO:lle myönnetty etu (46). |
| --- | --- |

(205)

Belgian viranomaiset ovat todenneet lisäksi, että EVO ei olisi kyennyt saamaan lainoja ilman kaupungin ilmaista takausta. Komission mielestä tämä toteamus ja EVO:n jatkuvasti heikko taloudellinen tila osoittavat, että ilman kyseistä takausta ei olisi myöskään saatu yksityisten pankkien myöntämiä lainoja, joilla oli kaupungin (tai AGVO:n) tarjoama ilmainen takaus. Sen vuoksi myös taatut lainat ovat EVO:lle myönnetty etu (46).

| (206) | Belgian viranomaiset väittävät lopuksi, että takausten on katsottava olevan osa kalahuutokaupan rakenneuudistusta. |
| --- | --- |

(206)

Belgian viranomaiset väittävät lopuksi, että takausten on katsottava olevan osa kalahuutokaupan rakenneuudistusta.

| (207) | Komissio kuitenkin huomauttaa, että liiketoimintasuunnitelmassa ei mainita sen enempää ilmaista takausta kuin investointeja, joita varten lainat ilmeisesti saatiin. Tarkasteltavana olevia lainoja ja takauksia (eli tosiasiallisesti käyttöön otettuja lainoja ja takauksia) ei myöskään myönnetty vuonna 2002, jolloin EVO perustettiin, vaan vasta myöhemmin, vuosina 2004 ja 2005. Takausten runsas lukumäärä osoittaa myös, että niitä myönnettiin pyynnöstä aina, kun EVO:n väitettiin tarvitsevan takauksen saadakseen lainan luottolaitokselta. Komissio huomauttaa myös, että yksi Fortis-pankin myöntämistä ja kaupungin takaamista lainoista käytettiin tosiasiallisesti alusten omistajille myönnettäviin lainoihin; onkin vaikea ymmärtää, miten tämän voidaan katsoa olevan osa kalahuutokaupan rakenneuudistusta tai edes sen tulevaa yksityistämissuunnitelmaa. |
| --- | --- |

(207)

Komissio kuitenkin huomauttaa, että liiketoimintasuunnitelmassa ei mainita sen enempää ilmaista takausta kuin investointeja, joita varten lainat ilmeisesti saatiin. Tarkasteltavana olevia lainoja ja takauksia (eli tosiasiallisesti käyttöön otettuja lainoja ja takauksia) ei myöskään myönnetty vuonna 2002, jolloin EVO perustettiin, vaan vasta myöhemmin, vuosina 2004 ja 2005. Takausten runsas lukumäärä osoittaa myös, että niitä myönnettiin pyynnöstä aina, kun EVO:n väitettiin tarvitsevan takauksen saadakseen lainan luottolaitokselta. Komissio huomauttaa myös, että yksi Fortis-pankin myöntämistä ja kaupungin takaamista lainoista käytettiin tosiasiallisesti alusten omistajille myönnettäviin lainoihin; onkin vaikea ymmärtää, miten tämän voidaan katsoa olevan osa kalahuutokaupan rakenneuudistusta tai edes sen tulevaa yksityistämissuunnitelmaa.

| (208) | Sen vuoksi komissio katsoo, että kaupungin ja AGVO:n EVO:lle myöntämät ilmaiset takaukset ovat suosineet EVO:a SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(208)

Sen vuoksi komissio katsoo, että kaupungin ja AGVO:n EVO:lle myöntämät ilmaiset takaukset ovat suosineet EVO:a SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

10.1.2.2.2   Rakennukset

| (209) | Belgian viranomaiset ovat väittäneet, että AGVO:n päätös myöntää EVO:lle oikeus rakennusten maksuttomaan käyttöön voidaan katsoa sellaisten tavanomaisten markkinaehtojen mukaiseksi, jotka tavanomainen yksityinen sijoittaja olisi vastaavassa tilanteessa hyväksynyt. |
| --- | --- |

(209)

Belgian viranomaiset ovat väittäneet, että AGVO:n päätös myöntää EVO:lle oikeus rakennusten maksuttomaan käyttöön voidaan katsoa sellaisten tavanomaisten markkinaehtojen mukaiseksi, jotka tavanomainen yksityinen sijoittaja olisi vastaavassa tilanteessa hyväksynyt.

| (210) | Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä väite on ristiriidassa sen Belgian viranomaisten esittämän toteamuksen kanssa, että tuleva strateginen kumppani joutuu tekemään vuokrasopimuksen kalahuutokaupan rakennusten käytöstä ja maksamaan vuokraa. Ei voida myöskään väittää, että AGVO, joka on EVO:n ainoa omistaja (47), odotti EVO:lta niin huomattavia voittoja, että näin saatu lisäarvo oikeuttaisi sen olemaan perimättä EVO:lta vuokraa. On muistettava, että huutokaupalle kertyi suuria keskimääräisiä vuositappioita. |
| --- | --- |

(210)

Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä väite on ristiriidassa sen Belgian viranomaisten esittämän toteamuksen kanssa, että tuleva strateginen kumppani joutuu tekemään vuokrasopimuksen kalahuutokaupan rakennusten käytöstä ja maksamaan vuokraa. Ei voida myöskään väittää, että AGVO, joka on EVO:n ainoa omistaja (47), odotti EVO:lta niin huomattavia voittoja, että näin saatu lisäarvo oikeuttaisi sen olemaan perimättä EVO:lta vuokraa. On muistettava, että huutokaupalle kertyi suuria keskimääräisiä vuositappioita.

| (211) | Belgian viranomaiset ovat väittäneet, että vuokran perimättä jättäminen kompensoitiin siten, että EVO velvoitettiin vastaamaan kalahuutokaupan peruskorjaus- ja kunnostuskustannuksista, jotka olisivat tavallisesti langenneet omistajan maksettaviksi. Belgian viranomaisten mukaan EVO on vuodesta 2002 maksanut kalahuutokaupan peruskorjaus- ja infrastruktuuritöistä 182 377,31 euroa. |
| --- | --- |

(211)

Belgian viranomaiset ovat väittäneet, että vuokran perimättä jättäminen kompensoitiin siten, että EVO velvoitettiin vastaamaan kalahuutokaupan peruskorjaus- ja kunnostuskustannuksista, jotka olisivat tavallisesti langenneet omistajan maksettaviksi. Belgian viranomaisten mukaan EVO on vuodesta 2002 maksanut kalahuutokaupan peruskorjaus- ja infrastruktuuritöistä 182 377,31 euroa.

| (212) | Komissio toteaa aluksi, että Belgian viranomaiset eivät ole toimittaneet yhtään asiakirjaa, joka vahvistaisi, että EVO:n velvollisuutena oli vastata kaikista kalahuutokaupan rakennusten peruskorjauskustannuksista. Ne eivät myöskään ole toimittaneet yhtään asiakirjaa, joka vahvistaisi, että EVO todella maksoi peruskorjaustöistä 182 377,31 euroa. |
| --- | --- |

(212)

Komissio toteaa aluksi, että Belgian viranomaiset eivät ole toimittaneet yhtään asiakirjaa, joka vahvistaisi, että EVO:n velvollisuutena oli vastata kaikista kalahuutokaupan rakennusten peruskorjauskustannuksista. Ne eivät myöskään ole toimittaneet yhtään asiakirjaa, joka vahvistaisi, että EVO todella maksoi peruskorjaustöistä 182 377,31 euroa.

| (213) | Komissio huomauttaa lisäksi, että Belgian viranomaiset eivät ole osoittaneet, että peruskorjausten maksattaminen vuokralaisella olisi kovin epätavallista tai että jos näin tapahtuu, se vapautettaisiin yleensä vuokran maksusta. Ne eivät ole myöskään ilmoittaneet töiden luonnetta, joten komissio ei voi selvittää, olivatko kyseiset työt vuokralaiselle poikkeuksellisia. Saadusta asiakirjasta käy lisäksi ilmi, että myös AGVO teki vuosina 2004–2007 kalahuutokaupan peruskorjaustöitä 36 497,40 euron edestä. Tämä sotii vastaan Belgian viranomaisten väitettä, jonka mukaan EVO:n oli vastattava kaikista kunnossapito- ja peruskorjauskustannuksista. |
| --- | --- |

(213)

Komissio huomauttaa lisäksi, että Belgian viranomaiset eivät ole osoittaneet, että peruskorjausten maksattaminen vuokralaisella olisi kovin epätavallista tai että jos näin tapahtuu, se vapautettaisiin yleensä vuokran maksusta. Ne eivät ole myöskään ilmoittaneet töiden luonnetta, joten komissio ei voi selvittää, olivatko kyseiset työt vuokralaiselle poikkeuksellisia. Saadusta asiakirjasta käy lisäksi ilmi, että myös AGVO teki vuosina 2004–2007 kalahuutokaupan peruskorjaustöitä 36 497,40 euron edestä. Tämä sotii vastaan Belgian viranomaisten väitettä, jonka mukaan EVO:n oli vastattava kaikista kunnossapito- ja peruskorjauskustannuksista.

| (214) | Belgian viranomaiset eivät ole myöskään toimittaneet näyttöä, joka vahvistaisi väitteen siitä, että EVO:n peruskorjaustöistä maksamat 182 377,31 euroa vastaavat 13 600 m2:n rakennuksista yli viiden vuoden käytön aikana tavanomaisten markkinaehtojen mukaisesti maksettavaa vuokraa. |
| --- | --- |

(214)

Belgian viranomaiset eivät ole myöskään toimittaneet näyttöä, joka vahvistaisi väitteen siitä, että EVO:n peruskorjaustöistä maksamat 182 377,31 euroa vastaavat 13 600 m2:n rakennuksista yli viiden vuoden käytön aikana tavanomaisten markkinaehtojen mukaisesti maksettavaa vuokraa.

| (215) | Vaikka peruskorjauskustannuksia voitaisiinkin pitää erityisen suurina ja eräänlaisena korvauksena rakennusten käytöstä, mitä Belgian viranomaiset eivät ole osoittaneet toteen, 21 päivänä marraskuuta 2001 laaditussa liiketoimintasuunnitelmassa todetaan silti selvästi, että koska kalahuutokauppa oli hiljattain uudenaikaistettu, kymmenen seuraavan vuoden aikana ei ollut odotettavissa merkittäviä sijoituksia. AGVO siis myönsi EVO:lle edun, kun se päätti vuonna 2002 asettaa rakennukset EVO:n käyttöön maksutta ja ilman perusteltuja odotuksia siitä, että kustannukset, jotka aiheutuvat EVO:n väitetystä velvollisuudesta rahoittaa rakennusten kunnossapito, olisivat vähintään yhtä suuret kuin se vuokra, jonka jokin toimija olisi valmis rakennuksista maksamaan. Koska kysymystä siitä, toimiko AGVO tavanomaisen yksityisen sijoittajan tavoin, on tarkasteltava päätöksen tekoajankohtana käytettävissä olleiden tietojen perusteella (48), on päädyttävä toteamaan, että kun EVO:lle annettiin vuonna 2002 maksutta käyttöön rakennukset, joiden pinta-ala oli 13 600 m2, se sai SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(215)

Vaikka peruskorjauskustannuksia voitaisiinkin pitää erityisen suurina ja eräänlaisena korvauksena rakennusten käytöstä, mitä Belgian viranomaiset eivät ole osoittaneet toteen, 21 päivänä marraskuuta 2001 laaditussa liiketoimintasuunnitelmassa todetaan silti selvästi, että koska kalahuutokauppa oli hiljattain uudenaikaistettu, kymmenen seuraavan vuoden aikana ei ollut odotettavissa merkittäviä sijoituksia. AGVO siis myönsi EVO:lle edun, kun se päätti vuonna 2002 asettaa rakennukset EVO:n käyttöön maksutta ja ilman perusteltuja odotuksia siitä, että kustannukset, jotka aiheutuvat EVO:n väitetystä velvollisuudesta rahoittaa rakennusten kunnossapito, olisivat vähintään yhtä suuret kuin se vuokra, jonka jokin toimija olisi valmis rakennuksista maksamaan. Koska kysymystä siitä, toimiko AGVO tavanomaisen yksityisen sijoittajan tavoin, on tarkasteltava päätöksen tekoajankohtana käytettävissä olleiden tietojen perusteella (48), on päädyttävä toteamaan, että kun EVO:lle annettiin vuonna 2002 maksutta käyttöön rakennukset, joiden pinta-ala oli 13 600 m2, se sai SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

10.1.2.2.3   Alkupääoma ja myöhemmät pääomankorotukset

| (216) | EVO:lle myönnetyn noin 370 000 euron alkupääoman osalta komissio viittaa tämän päätöksen 10.1.2.1.1 kohdassa esitettyyn analyysiinsa. Belgian viranomaiset ovat vahvistaneet, että EVO:n alkupääoma rahoitettiin AGVO:n alkupääomalla. Komissio on jo todennut, että yksityinen sijoittaja ei olisi päättänyt uudistaa kalahuutokaupan rakennetta sijoittaen siihen 250 miljoonaa Belgian frangia. Yksityinen sijoittaja ei olisi varsinkaan perustanut kokonaan omistettua tytäryritystä sijoittaen siihen osan uudesta pääomapanoksestaan. |
| --- | --- |

(216)

EVO:lle myönnetyn noin 370 000 euron alkupääoman osalta komissio viittaa tämän päätöksen 10.1.2.1.1 kohdassa esitettyyn analyysiinsa. Belgian viranomaiset ovat vahvistaneet, että EVO:n alkupääoma rahoitettiin AGVO:n alkupääomalla. Komissio on jo todennut, että yksityinen sijoittaja ei olisi päättänyt uudistaa kalahuutokaupan rakennetta sijoittaen siihen 250 miljoonaa Belgian frangia. Yksityinen sijoittaja ei olisi varsinkaan perustanut kokonaan omistettua tytäryritystä sijoittaen siihen osan uudesta pääomapanoksestaan.

| (217) | Myös niiden pääomankorotusten osalta, jotka AGVO on tehnyt antamalla anteeksi velkoja, komissio voi viitata tämän päätöksen 10.1.2.1.1 kohdassa esitettyyn analyysiinsa. Belgian viranomaiset ovat nimittäin vahvistaneet, että myös pääomankorotukset oli rahoitettu (osittain (49)) AGVO:n alkupääomalla. |
| --- | --- |

(217)

Myös niiden pääomankorotusten osalta, jotka AGVO on tehnyt antamalla anteeksi velkoja, komissio voi viitata tämän päätöksen 10.1.2.1.1 kohdassa esitettyyn analyysiinsa. Belgian viranomaiset ovat nimittäin vahvistaneet, että myös pääomankorotukset oli rahoitettu (osittain (49)) AGVO:n alkupääomalla.

| (218) | On muitakin syitä, joiden perusteella on katsottava, että yksityinen sijoittaja ei olisi samassa tilanteessa toiminut AGVO:n tavoin. |
| --- | --- |

(218)

On muitakin syitä, joiden perusteella on katsottava, että yksityinen sijoittaja ei olisi samassa tilanteessa toiminut AGVO:n tavoin.

| (219) | Julkiset investoinnit katsotaan valtiontuiksi silloin, kun on ilmeistä, että tavanomaista tuottoa (osinkoina tai pääomavoittoina) ei ole odotettavissa kohtuullisen ajan kuluttua pääomasijoituksesta kyseisen yrityksen taloudellisen tilan ja erityisesti sen velkarakenteen ja velan määrän vuoksi. |
| --- | --- |

(219)

Julkiset investoinnit katsotaan valtiontuiksi silloin, kun on ilmeistä, että tavanomaista tuottoa (osinkoina tai pääomavoittoina) ei ole odotettavissa kohtuullisen ajan kuluttua pääomasijoituksesta kyseisen yrityksen taloudellisen tilan ja erityisesti sen velkarakenteen ja velan määrän vuoksi.

| (220) | Komissio huomauttaa, että ensimmäinen pääomankorotus, joka velkojen anteeksiannolla saatiin aikaan, tehtiin 31 päivänä joulukuuta 2004 EVO:n harjoitettua toimintaansa jo lähes 1,5 vuoden ajan. Pääomankorotuksen tarkoituksena oli ilmeisesti tasoittaa EVO:n tekemiä suuria tappioita. Sama pätee vuosina 2005 ja 2007 tehtyihin pääomankorotuksiin. Kyseisiä toimenpiteitä ei ilmeisestikään toteutettu siksi, että pääomalle haluttiin saada tuottoa lyhyellä tai edes pitkällä aikavälillä, vaan yksinomaan aiempien tappioiden tasaamiseksi. Yksityinen sijoittaja ei olisi missään tapauksessa päättänyt tehdä pääomankorotuksia eikä varsinkaan kahta viimeisintä korotusta. EVO:n talous ei ollut kunnossa, eikä sen taloudellinen tilanne selvästikään kehittynyt kuten liiketoimintasuunnitelmassa oli ilmoitettu; siinä nimittäin ei oletettu tappioiden kasvavan vaan jatkuvasti supistuvan. Itse asiassa jo vuoden 2003 lopulla yli puolet EVO:n osakepääomasta oli huvennut, eikä tämä tilanne muuttunut seuraavinakaan vuosina useista perättäisistä pääomankorotuksista huolimatta. Yksityinen sijoittaja ei olisi päättänyt korottaa yrityksen pääomaa tappioiden tasoittamiseksi ilman mitään toiveita pääoman tulevista tuotoista (50). Yksityinen sijoittaja olisi sen sijaan harkinnut vakavasti muita tarjolla olevia vaihtoehtoja (likvidaatio, myyminen jne.) ja olisi ainakin vaatinut takeita tai rakenneuudistustoimenpiteitä. Myös pääomankorotuksen erityinen tekotapa (velan anteeksianto) vahvistaa, että kyseisten pääomankorotusten ei voida katsoa olevan osa vuonna 2001 suunniteltua rakenneuudistusta. |
| --- | --- |

(220)

Komissio huomauttaa, että ensimmäinen pääomankorotus, joka velkojen anteeksiannolla saatiin aikaan, tehtiin 31 päivänä joulukuuta 2004 EVO:n harjoitettua toimintaansa jo lähes 1,5 vuoden ajan. Pääomankorotuksen tarkoituksena oli ilmeisesti tasoittaa EVO:n tekemiä suuria tappioita. Sama pätee vuosina 2005 ja 2007 tehtyihin pääomankorotuksiin. Kyseisiä toimenpiteitä ei ilmeisestikään toteutettu siksi, että pääomalle haluttiin saada tuottoa lyhyellä tai edes pitkällä aikavälillä, vaan yksinomaan aiempien tappioiden tasaamiseksi. Yksityinen sijoittaja ei olisi missään tapauksessa päättänyt tehdä pääomankorotuksia eikä varsinkaan kahta viimeisintä korotusta. EVO:n talous ei ollut kunnossa, eikä sen taloudellinen tilanne selvästikään kehittynyt kuten liiketoimintasuunnitelmassa oli ilmoitettu; siinä nimittäin ei oletettu tappioiden kasvavan vaan jatkuvasti supistuvan. Itse asiassa jo vuoden 2003 lopulla yli puolet EVO:n osakepääomasta oli huvennut, eikä tämä tilanne muuttunut seuraavinakaan vuosina useista perättäisistä pääomankorotuksista huolimatta. Yksityinen sijoittaja ei olisi päättänyt korottaa yrityksen pääomaa tappioiden tasoittamiseksi ilman mitään toiveita pääoman tulevista tuotoista (50). Yksityinen sijoittaja olisi sen sijaan harkinnut vakavasti muita tarjolla olevia vaihtoehtoja (likvidaatio, myyminen jne.) ja olisi ainakin vaatinut takeita tai rakenneuudistustoimenpiteitä. Myös pääomankorotuksen erityinen tekotapa (velan anteeksianto) vahvistaa, että kyseisten pääomankorotusten ei voida katsoa olevan osa vuonna 2001 suunniteltua rakenneuudistusta.

| (221) | Lisäksi on otettava huomioon, että EVO on katsottava taloudellisissa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi (51). Vakiintunen käytännön mukaisesti vaikeuksissa olevien yritysten hyväksi tehtyjä pääomankorotuksia pidetään valtiontukena (52). |
| --- | --- |

(221)

Lisäksi on otettava huomioon, että EVO on katsottava taloudellisissa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi (51). Vakiintunen käytännön mukaisesti vaikeuksissa olevien yritysten hyväksi tehtyjä pääomankorotuksia pidetään valtiontukena (52).

| (222) | Perättäiset pääomankorotukset suosivat sen vuoksi EVO:a SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(222)

Perättäiset pääomankorotukset suosivat sen vuoksi EVO:a SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

10.1.2.3   
  PAKHUIZENin saama etu

| (223) | Komissio katsoo käytettävissään olevien tietojen perusteella, että PAKHUIZEN saa edun rakennusten pitkäaikaisesta vuokrasopimuksesta (53). Vain 25 euron vuosimaksua ei ensinnäkään voida pitää tavanomaisena korvauksena sellaisten rakennusten pitkäaikaisesta, 45 vuoden vuokrasopimuksesta, joiden kokonaispinta-ala on 14 754 m2, vaikka rakennukset olivatkin erittäin huonokuntoisia ja vaativat peruskorjausta. PAKHUIZENin velvoittaminen rakennusten peruskorjaukseen ei muuta tilannetta. Belgian lainsäädännön (54) mukaan rakennusten omistaja ei nimittäin ole velvollinen korjaamaan rakennuksia. Vuokralainen on sen sijaan velvollinen pitämään rakennukset hyvässä kunnossa ja tekemään tavanomaiset korjaustyöt. Belgian viranomaiset eivät ole osoittaneet, että PAKHUIZENin oli tehtävä pitkäaikaisen vuokrasopimuksen nojalla muitakin peruskorjaustöitä kuin tavanomaisia korjaustöitä. Ne eivät ole myöskään toimittaneet mitään näyttöä siitä, että kyseisestä velvoitteesta aiheutuneet kustannukset vastaisivat sitä maksua, joka rakennuksista olisi saatu, mikäli ne olisi vuokrattu tavanomaisten markkinaehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(223)

Komissio katsoo käytettävissään olevien tietojen perusteella, että PAKHUIZEN saa edun rakennusten pitkäaikaisesta vuokrasopimuksesta (53). Vain 25 euron vuosimaksua ei ensinnäkään voida pitää tavanomaisena korvauksena sellaisten rakennusten pitkäaikaisesta, 45 vuoden vuokrasopimuksesta, joiden kokonaispinta-ala on 14 754 m2, vaikka rakennukset olivatkin erittäin huonokuntoisia ja vaativat peruskorjausta. PAKHUIZENin velvoittaminen rakennusten peruskorjaukseen ei muuta tilannetta. Belgian lainsäädännön (54) mukaan rakennusten omistaja ei nimittäin ole velvollinen korjaamaan rakennuksia. Vuokralainen on sen sijaan velvollinen pitämään rakennukset hyvässä kunnossa ja tekemään tavanomaiset korjaustyöt. Belgian viranomaiset eivät ole osoittaneet, että PAKHUIZENin oli tehtävä pitkäaikaisen vuokrasopimuksen nojalla muitakin peruskorjaustöitä kuin tavanomaisia korjaustöitä. Ne eivät ole myöskään toimittaneet mitään näyttöä siitä, että kyseisestä velvoitteesta aiheutuneet kustannukset vastaisivat sitä maksua, joka rakennuksista olisi saatu, mikäli ne olisi vuokrattu tavanomaisten markkinaehtojen mukaisesti.

| (224) | Belgian viranomaiset ovat lisäksi myöntäneet, että PAKHUIZEN ei ole täyttänyt peruskorjausvelvoitteitaan eikä noudattanut rakennusten käyttötarkoitusta. Kaupunki ei kuitenkaan ole ilmeisesti ole vaatinut PAKHUIZENilta sopimuksen täytäntöönpanoa, vaikka sillä oli tähän oikeus. Vaikka siis 25 euron vuosivuokran olisi voitu katsoa vastaavan markkinahintaa, peruskorjauskustannukset huomioon ottaen – tosin näin ei asia ollut – PAKHUIZEN olisi joka tapauksessa saanut edun siitä hetkestä lähtien, kun kävi ilmi, että kaupunki oli luopunut vaatimasta sopimuksen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(224)

Belgian viranomaiset ovat lisäksi myöntäneet, että PAKHUIZEN ei ole täyttänyt peruskorjausvelvoitteitaan eikä noudattanut rakennusten käyttötarkoitusta. Kaupunki ei kuitenkaan ole ilmeisesti ole vaatinut PAKHUIZENilta sopimuksen täytäntöönpanoa, vaikka sillä oli tähän oikeus. Vaikka siis 25 euron vuosivuokran olisi voitu katsoa vastaavan markkinahintaa, peruskorjauskustannukset huomioon ottaen – tosin näin ei asia ollut – PAKHUIZEN olisi joka tapauksessa saanut edun siitä hetkestä lähtien, kun kävi ilmi, että kaupunki oli luopunut vaatimasta sopimuksen täytäntöönpanoa.

| (225) | Rakennusten vuokraamisesta PAKHUIZENille sillä ehdolla, että se pitää ne kunnossa ja peruskorjaa niitä, on lisäksi todettava, että kun otetaan huomioon markkinataloussijoittajaperiaate ja myös julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista annetussa komission tiedonannossa asetetut edellytykset, julkisen viranomaisen voidaan katsoa toimivan markkinatalouden toimijan tavoin, jos se tarjoaa sopimuksiaan korkeimpaan mahdolliseen hintaan avoimessa, läpinäkyvässä ja syrjimättömässä tarjouskilpailussa korkeimman tarjouksen tekijälle tai riippumattoman asiantuntijan laatiman markkina-arvon arvioinnin perusteella. Näin ei kuitenkaan ilmeisesti ole tapahtunut. |
| --- | --- |

(225)

Rakennusten vuokraamisesta PAKHUIZENille sillä ehdolla, että se pitää ne kunnossa ja peruskorjaa niitä, on lisäksi todettava, että kun otetaan huomioon markkinataloussijoittajaperiaate ja myös julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista annetussa komission tiedonannossa asetetut edellytykset, julkisen viranomaisen voidaan katsoa toimivan markkinatalouden toimijan tavoin, jos se tarjoaa sopimuksiaan korkeimpaan mahdolliseen hintaan avoimessa, läpinäkyvässä ja syrjimättömässä tarjouskilpailussa korkeimman tarjouksen tekijälle tai riippumattoman asiantuntijan laatiman markkina-arvon arvioinnin perusteella. Näin ei kuitenkaan ilmeisesti ole tapahtunut.

| (226) | Lisäksi se, että rakennusten omistajalla (ensin kaupungilla ja sitten AGVO:lla) on 27 vuoden jälkeen oikeus saada puolet PAKHUIZENin vuotuisesta liikevoitosta, ei muuta edellä esitettyä analyysia. Kyseinen etu on liian kaukainen ja epävarma, jotta sillä olisi mitään todellista nykyarvoa rakennusten omistajalle. Vaikka sillä olisikin tällaista arvoa, Belgian viranomaiset eivät ole osoittaneet, että tämä arvo on – edes yhdessä 25 euron vuosimaksun ja (muiden kuin tavanomaisten) peruskorjauskustannusten kanssa – niin suuri, että se vastaisi sitä vuokraa, jonka PAKHUIZEN olisi markkinahinnan mukaan maksanut kiinteistön käytöstä. |
| --- | --- |

(226)

Lisäksi se, että rakennusten omistajalla (ensin kaupungilla ja sitten AGVO:lla) on 27 vuoden jälkeen oikeus saada puolet PAKHUIZENin vuotuisesta liikevoitosta, ei muuta edellä esitettyä analyysia. Kyseinen etu on liian kaukainen ja epävarma, jotta sillä olisi mitään todellista nykyarvoa rakennusten omistajalle. Vaikka sillä olisikin tällaista arvoa, Belgian viranomaiset eivät ole osoittaneet, että tämä arvo on – edes yhdessä 25 euron vuosimaksun ja (muiden kuin tavanomaisten) peruskorjauskustannusten kanssa – niin suuri, että se vastaisi sitä vuokraa, jonka PAKHUIZEN olisi markkinahinnan mukaan maksanut kiinteistön käytöstä.

| (227) | Tämän vuoksi PAKHUIZEN saa liiketoimintansa kuluihin vuotuisen edun, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu. |
| --- | --- |

(227)

Tämän vuoksi PAKHUIZEN saa liiketoimintansa kuluihin vuotuisen edun, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu.

| (228) | Komissio huomauttaa, että vuokrasopimuksen soveltamista jatkettiin 26 päivän maaliskuuta 2004 jälkeen, eli sen jälkeen kun AGVO:sta tuli asianomaisten rakennusten omistaja, samoin ehdoin kuin aiemmin ja että PAKHUIZENin saama etu siis säilyi ennallaan. |
| --- | --- |

(228)

Komissio huomauttaa, että vuokrasopimuksen soveltamista jatkettiin 26 päivän maaliskuuta 2004 jälkeen, eli sen jälkeen kun AGVO:sta tuli asianomaisten rakennusten omistaja, samoin ehdoin kuin aiemmin ja että PAKHUIZENin saama etu siis säilyi ennallaan.

10.1.2.4   
  EVO:n ja PAKHUIZENin palveluja käyttävien kalastusyritysten saama etu

| (229) | Komissio on huomauttanut muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että EVO ja mahdollisesti myös PAKHUIZEN tarjosivat palvelujaan kalahuutokauppaa käyttäville kalastusyrityksille halvemmalla hinnalla kuin tavanomainen yksityinen toimija tarjoaisi. |
| --- | --- |

(229)

Komissio on huomauttanut muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että EVO ja mahdollisesti myös PAKHUIZEN tarjosivat palvelujaan kalahuutokauppaa käyttäville kalastusyrityksille halvemmalla hinnalla kuin tavanomainen yksityinen toimija tarjoaisi.

| (230) | EVO ilmeisesti korvaa kokonaan tai osittain kustannukset, joita aiheutuu Oostenden kalahuutokauppaan eri puolilta Eurooppaa kuljetettavan kalan konttikuljetuksesta. Lisäksi EVO tarjoaa lainoja ilmeisesti markkinoita edullisemmin ehdoin, mikäli lainaa ottavat yritykset myyvät saaliinsa Oostenden huutokaupassa. |
| --- | --- |

(230)

EVO ilmeisesti korvaa kokonaan tai osittain kustannukset, joita aiheutuu Oostenden kalahuutokauppaan eri puolilta Eurooppaa kuljetettavan kalan konttikuljetuksesta. Lisäksi EVO tarjoaa lainoja ilmeisesti markkinoita edullisemmin ehdoin, mikäli lainaa ottavat yritykset myyvät saaliinsa Oostenden huutokaupassa.

| (231) | Kolmansien esittämät huomautukset viittaavat siihen, että EVO:lla on ollut myös muita käytäntöjä, jotka häiritsevät tavanomaista kilpailua markkinoilla, mutta komissio ei ole saanut tietoja, jotka vahvistaisivat nämä väitteet. Belgian viranomaiset ovat kiistäneet, että EVO olisi tarjonnut palveluja markkinoita edullisemmin ehdoin. |
| --- | --- |

(231)

Kolmansien esittämät huomautukset viittaavat siihen, että EVO:lla on ollut myös muita käytäntöjä, jotka häiritsevät tavanomaista kilpailua markkinoilla, mutta komissio ei ole saanut tietoja, jotka vahvistaisivat nämä väitteet. Belgian viranomaiset ovat kiistäneet, että EVO olisi tarjonnut palveluja markkinoita edullisemmin ehdoin.

| (232) | Vaikka komissio on saanut hyvin vähän näyttöä siitä, millaisin kaupallisin ehdoin EVO palvelujaan tarjosi, on mahdollista, että Oostenden kalahuutokauppaa käyttävät yritykset ovat saaneet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun edun. Komissio pitää tällä hetkellä kuitenkin osittain totena Belgian viranomaisten väitettä siitä, että vaikka EVO kykeni valtiontuen ansiosta tarjoamaan palvelujaan paremmin ehdoin kuin ilman tukea, se ei välttämättä tarkoita, että valtiontuki siirrettiin alusten omistajien ja kalastusyritysten hyväksi. |
| --- | --- |

(232)

Vaikka komissio on saanut hyvin vähän näyttöä siitä, millaisin kaupallisin ehdoin EVO palvelujaan tarjosi, on mahdollista, että Oostenden kalahuutokauppaa käyttävät yritykset ovat saaneet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun edun. Komissio pitää tällä hetkellä kuitenkin osittain totena Belgian viranomaisten väitettä siitä, että vaikka EVO kykeni valtiontuen ansiosta tarjoamaan palvelujaan paremmin ehdoin kuin ilman tukea, se ei välttämättä tarkoita, että valtiontuki siirrettiin alusten omistajien ja kalastusyritysten hyväksi.

| (233) | Komission mielestä ei siis voida varmuudella katsoa, että alusten omistajille on siirretty etu. Koska komissio lisäksi määrää tässä päätöksessä AGVO:lle, EVO:lle ja PAKHUIZENille myönnetyn tuen lakkautettavaksi ja takaisinperittäväksi, kaikki kyseiset edut todennäköisesti lakkaavat tai ainakin huomattavasti heikentyvät. Pääasiallinen tuensaaja on kuitenkin rakenneuudistuksen läpikäynyt kalahuutokauppa, joka on käyttänyt tukea pysyäkseen markkinoilla ja kasvattaakseen markkinaosuuttaan tarjoamalla palveluja tappiolliseen hintaan ja häiriten siten markkinoiden tavanomaista toimintaa. |
| --- | --- |

(233)

Komission mielestä ei siis voida varmuudella katsoa, että alusten omistajille on siirretty etu. Koska komissio lisäksi määrää tässä päätöksessä AGVO:lle, EVO:lle ja PAKHUIZENille myönnetyn tuen lakkautettavaksi ja takaisinperittäväksi, kaikki kyseiset edut todennäköisesti lakkaavat tai ainakin huomattavasti heikentyvät. Pääasiallinen tuensaaja on kuitenkin rakenneuudistuksen läpikäynyt kalahuutokauppa, joka on käyttänyt tukea pysyäkseen markkinoilla ja kasvattaakseen markkinaosuuttaan tarjoamalla palveluja tappiolliseen hintaan ja häiriten siten markkinoiden tavanomaista toimintaa.

10.1.3   VALTION VARAT JA VALTION TOIMINNAKSI KATSOMINEN

| (234) | Komissio huomauttaa, että tarkasteltavat toiminnot koskevat kaupungin omia toimia sekä valtion varoista rahoitettuja toimia, jotka voidaan katsoa kaupungin toimiksi. |
| --- | --- |

(234)

Komissio huomauttaa, että tarkasteltavat toiminnot koskevat kaupungin omia toimia sekä valtion varoista rahoitettuja toimia, jotka voidaan katsoa kaupungin toimiksi.

10.1.3.1   
  Viranomaisten myöntämät tuet

| (235) | Kaupunki myönsi tukea ensinnäkin AGVO:lle tarjoamalla sille alkupääoman, joka rahoitettiin kaupungin talousarviosta, myöntämällä AGVO:lle ilmaisia takauksia yksityisiltä pankeilta haettaviin lainoihin, luovuttamalla rakennustensa omistusoikeuden AGVO:lle ja valtuuttamalla AGVO:n asettamaan ja perimään yhteisöveroja. Se myönsi tukea myös PAKHUIZENille tekemällä sen kanssa rakennustensa käyttöä koskevan pitkäaikaisen vuokrasopimuksen ja EVO:lle myöntämällä ilmaisia takauksia yksityisiltä pankeilta haettaviin lainoihin. |
| --- | --- |

(235)

Kaupunki myönsi tukea ensinnäkin AGVO:lle tarjoamalla sille alkupääoman, joka rahoitettiin kaupungin talousarviosta, myöntämällä AGVO:lle ilmaisia takauksia yksityisiltä pankeilta haettaviin lainoihin, luovuttamalla rakennustensa omistusoikeuden AGVO:lle ja valtuuttamalla AGVO:n asettamaan ja perimään yhteisöveroja. Se myönsi tukea myös PAKHUIZENille tekemällä sen kanssa rakennustensa käyttöä koskevan pitkäaikaisen vuokrasopimuksen ja EVO:lle myöntämällä ilmaisia takauksia yksityisiltä pankeilta haettaviin lainoihin.

| (236) | Nämä toimenpiteet on siis rahoitettu valtion varoista, ja ne katsotaan valtion toiminnaksi. |
| --- | --- |

(236)

Nämä toimenpiteet on siis rahoitettu valtion varoista, ja ne katsotaan valtion toiminnaksi.

10.1.3.2   
  Viranomaisen toiminnaksi katsominen

| (237) | AGVO:n EVO:lle ja PAKHUIZENille myöntämien etujen osalta komissio huomauttaa lisäksi, että näiden yhtiöjärjestysten mukaan AGVO on yksinomistaja EVO:ssa (Miroir’n lisäksi; hän omistaa yhden 15 000 osakkeesta ja on tosiasiassa kaupunginvaltuuston jäsen) ja myös PAKHUIZENissa ja nimittää kaikki jäsenet kyseisten yritysten hallituksiin. Kaupunki on AGVO:n yksinomistaja, ja kaupunginvaltuusto nimittää kaikki AGVO:n hallituksen jäsenet. Kaupunki kykenee näin ollen asemansa ansiosta harjoittamaan määräysvaltaa AGVO:ssa. |
| --- | --- |

(237)

AGVO:n EVO:lle ja PAKHUIZENille myöntämien etujen osalta komissio huomauttaa lisäksi, että näiden yhtiöjärjestysten mukaan AGVO on yksinomistaja EVO:ssa (Miroir’n lisäksi; hän omistaa yhden 15 000 osakkeesta ja on tosiasiassa kaupunginvaltuuston jäsen) ja myös PAKHUIZENissa ja nimittää kaikki jäsenet kyseisten yritysten hallituksiin. Kaupunki on AGVO:n yksinomistaja, ja kaupunginvaltuusto nimittää kaikki AGVO:n hallituksen jäsenet. Kaupunki kykenee näin ollen asemansa ansiosta harjoittamaan määräysvaltaa AGVO:ssa.

| (238) | Lisäksi AGVO vastaa yhtiöjärjestyksensä mukaan Oostenden kalahuutokaupan ja kalalaiturin sekä niiden lisärakennusten hoidosta, kehittämisestä ja hyödyntämisestä sekä niihin suoraan tai välillisesti liittyvien toimintojen kehittämisestä. Toisin sanoen AGVO on yhtiöjärjestyksensä nojalla velvollinen osallistumaan kalahuutokaupan hoitamiseen. |
| --- | --- |

(238)

Lisäksi AGVO vastaa yhtiöjärjestyksensä mukaan Oostenden kalahuutokaupan ja kalalaiturin sekä niiden lisärakennusten hoidosta, kehittämisestä ja hyödyntämisestä sekä niihin suoraan tai välillisesti liittyvien toimintojen kehittämisestä. Toisin sanoen AGVO on yhtiöjärjestyksensä nojalla velvollinen osallistumaan kalahuutokaupan hoitamiseen.

| (239) | Rakennusten pitkäaikaisen vuokrasopimuksen PAKHUIZENille myönsi suoraan kaupunki. |
| --- | --- |

(239)

Rakennusten pitkäaikaisen vuokrasopimuksen PAKHUIZENille myönsi suoraan kaupunki.

| (240) | Kun otetaan huomioon asiassa Stardust annettu tuomio (55) ja kyseisille yrityksille edellä esitetyllä tavalla tarjottu julkinen apu, AGVO:ta on pidettävä valtion määräysvallassa olevana elimenä ja sen päätöksiä, jotka koskevat EVO:hon tehtyjä pääomasijoituksia, EVO:lle myönnettyjä ilmaisia lainatakauksia ja rakennusten maksutonta käyttöoikeutta, valtion varoista rahoitettuina päätöksinä ja viranomaisen toimintana. |
| --- | --- |

(240)

Kun otetaan huomioon asiassa Stardust annettu tuomio (55) ja kyseisille yrityksille edellä esitetyllä tavalla tarjottu julkinen apu, AGVO:ta on pidettävä valtion määräysvallassa olevana elimenä ja sen päätöksiä, jotka koskevat EVO:hon tehtyjä pääomasijoituksia, EVO:lle myönnettyjä ilmaisia lainatakauksia ja rakennusten maksutonta käyttöoikeutta, valtion varoista rahoitettuina päätöksinä ja viranomaisen toimintana.

| (241) | Belgian viranomaiset eivät ole kiistäneet kyseisiä päätelmiä. Ne ovat päinvastoin vahvistaneet, että EVO ja PAKHUIZEN olivat AGVO:n välityksellä kaupungin määräysvallassa (56). |
| --- | --- |

(241)

Belgian viranomaiset eivät ole kiistäneet kyseisiä päätelmiä. Ne ovat päinvastoin vahvistaneet, että EVO ja PAKHUIZEN olivat AGVO:n välityksellä kaupungin määräysvallassa (56).

10.1.4   KILPAILUN VÄÄRISTYMINEN JA VAIKUTUS KAUPPAAN

| (242) | Kaupungin toimet hyödyttävät AGVO:ta, EVO:ta ja PAKHUIZENia. AGVO, EVO ja PAKHUIZEN muodostavat samoilla markkinoilla toimivan yritysryhmän, joka pitää kalahuutokauppaa ja tarjoaa siihen liittyviä palveluja kalastusalalle. |
| --- | --- |

(242)

Kaupungin toimet hyödyttävät AGVO:ta, EVO:ta ja PAKHUIZENia. AGVO, EVO ja PAKHUIZEN muodostavat samoilla markkinoilla toimivan yritysryhmän, joka pitää kalahuutokauppaa ja tarjoaa siihen liittyviä palveluja kalastusalalle.

| (243) | Kalahuutokaupat toimivat voimakkaasti kilpailluilla markkinoilla, joilla naapurijäsenvaltioiden huutokaupat kilpailevat suoraan keskenään saadakseen asiakkaikseen eri jäsenvaltioiden kalastajia. Kyseisten markkinoiden toimijoille tarjotut edut siis vääristävät tai uhkaavat vääristää huutokauppojen välistä kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(243)

Kalahuutokaupat toimivat voimakkaasti kilpailluilla markkinoilla, joilla naapurijäsenvaltioiden huutokaupat kilpailevat suoraan keskenään saadakseen asiakkaikseen eri jäsenvaltioiden kalastajia. Kyseisten markkinoiden toimijoille tarjotut edut siis vääristävät tai uhkaavat vääristää huutokauppojen välistä kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (244) | Kolmansilta saadut huomautukset vahvistavat tämän. Menettelyyn ovat osoittaneet kiinnostusta nimittäin myös Yhdistyneen kuningaskunnan, Alankomaiden ja eräiden muiden Euroopan maiden kalahuutokaupat tai niiden yhdistykset; ne ovat ilmaisseet oman mielipiteensä siitä, miten valtiontukitoimenpiteet ovat vaikuttaneet niiden liiketoimintaan. |
| --- | --- |

(244)

Kolmansilta saadut huomautukset vahvistavat tämän. Menettelyyn ovat osoittaneet kiinnostusta nimittäin myös Yhdistyneen kuningaskunnan, Alankomaiden ja eräiden muiden Euroopan maiden kalahuutokaupat tai niiden yhdistykset; ne ovat ilmaisseet oman mielipiteensä siitä, miten valtiontukitoimenpiteet ovat vaikuttaneet niiden liiketoimintaan.

| (245) | Komissio huomauttaa lopuksi, että Belgian viranomaisten mukaan myös muiden jäsenvaltioiden kuin Belgian kalahuutokaupat ovat ilmoittaneet olevansa kiinnostuneita Oostenden kalahuutokaupan ostamisesta. |
| --- | --- |

(245)

Komissio huomauttaa lopuksi, että Belgian viranomaisten mukaan myös muiden jäsenvaltioiden kuin Belgian kalahuutokaupat ovat ilmoittaneet olevansa kiinnostuneita Oostenden kalahuutokaupan ostamisesta.

| (246) | Vuokrauspalvelujen markkinoiden osalta todettakoon, että kyseisillä aloilla toimiville yrityksille myönnetyt tuet voivat vääristää kilpailua muissa kalasatamissa ja myös muissa jäsenvaltioissa vuokrauspalveluja tarjoavien yritysten kanssa sekä niiden yritysten kanssa, jotka tarjoavat rakennuksia vuokralle Oostenden kalasataman lähistöllä (ja joihin saattaa hyvin kuulua muiden jäsenvaltioiden yrityksiä). Tukitoimenpiteet ovat myös saattaneet auttaa AGVO:ta ja PAKHUIZENia säilyttämään markkina-asemansa tai vahvistamaan sitä, sillä ilman tukea jokin toinen yritys olisi ostanut tai voinut ostaa niiden toiminnan. On muistettava, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jo pelkästään se seikka, että tuki vahvistaa yrityksen kilpailukykyä kilpaileviin yrityksiin verrattuna antamalla kyseiselle yritykselle taloudellisen edun, jota se ei olisi saanut muutoin harjoittaessaan tavanomaista toimintaansa, on osoitus siitä, että tukeen liittyy riski kilpailun vääristymisestä (57). |
| --- | --- |

(246)

Vuokrauspalvelujen markkinoiden osalta todettakoon, että kyseisillä aloilla toimiville yrityksille myönnetyt tuet voivat vääristää kilpailua muissa kalasatamissa ja myös muissa jäsenvaltioissa vuokrauspalveluja tarjoavien yritysten kanssa sekä niiden yritysten kanssa, jotka tarjoavat rakennuksia vuokralle Oostenden kalasataman lähistöllä (ja joihin saattaa hyvin kuulua muiden jäsenvaltioiden yrityksiä). Tukitoimenpiteet ovat myös saattaneet auttaa AGVO:ta ja PAKHUIZENia säilyttämään markkina-asemansa tai vahvistamaan sitä, sillä ilman tukea jokin toinen yritys olisi ostanut tai voinut ostaa niiden toiminnan. On muistettava, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jo pelkästään se seikka, että tuki vahvistaa yrityksen kilpailukykyä kilpaileviin yrityksiin verrattuna antamalla kyseiselle yritykselle taloudellisen edun, jota se ei olisi saanut muutoin harjoittaessaan tavanomaista toimintaansa, on osoitus siitä, että tukeen liittyy riski kilpailun vääristymisestä (57).

| (247) | Kalasataman hallintatoimintojen osalta komissio katsoo, että tällaisille yrityksille myönnetty tuki voisi vääristää kilpailua Oostenden kalasataman kanssa kilpailevien, muita kalasatamia hallinnoivien yritysten kanssa. Tukitoimenpiteet ovat myös saattaneet auttaa yritystä säilyttämään markkina-asemansa tai vahvistamaan sitä, sillä ilman tukea jokin toinen yritys olisi ostanut tai voinut ostaa sen toiminnan (58). |
| --- | --- |

(247)

Kalasataman hallintatoimintojen osalta komissio katsoo, että tällaisille yrityksille myönnetty tuki voisi vääristää kilpailua Oostenden kalasataman kanssa kilpailevien, muita kalasatamia hallinnoivien yritysten kanssa. Tukitoimenpiteet ovat myös saattaneet auttaa yritystä säilyttämään markkina-asemansa tai vahvistamaan sitä, sillä ilman tukea jokin toinen yritys olisi ostanut tai voinut ostaa sen toiminnan (58).

| (248) | Komissio haluaa lisätä, että vaikka AGVO ja PAKHUIZEN eivät toimi suoraan kalahuutokauppojen markkinoilla, ne tarjoavat palveluja, jotka avustavat kyseistä toimintaa ja vaikuttavat kalahuutokaupan kiinnostavuuteen. Komissio huomauttaa lisäksi, että AGVO toimii välillisesti kalahuutokauppojen markkinoilla tytäryrityksensä EVO:n välityksellä. AGVO:lle ja PAKHUIZENille myönnetty tuki voi siis vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan niillä markkinoilla, joilla ne toimivat (vuokrausmarkkinoilla ja kalasatamien markkinoilla), mutta myös kalahuutokauppojen markkinoilla. |
| --- | --- |

(248)

Komissio haluaa lisätä, että vaikka AGVO ja PAKHUIZEN eivät toimi suoraan kalahuutokauppojen markkinoilla, ne tarjoavat palveluja, jotka avustavat kyseistä toimintaa ja vaikuttavat kalahuutokaupan kiinnostavuuteen. Komissio huomauttaa lisäksi, että AGVO toimii välillisesti kalahuutokauppojen markkinoilla tytäryrityksensä EVO:n välityksellä. AGVO:lle ja PAKHUIZENille myönnetty tuki voi siis vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan niillä markkinoilla, joilla ne toimivat (vuokrausmarkkinoilla ja kalasatamien markkinoilla), mutta myös kalahuutokauppojen markkinoilla.

10.1.5   PÄÄTELMÄ

| (249) | Edellä esitetty huomioon ottaen komissio katsoo, että seuraavien toimintojen on katsottava täyttävän SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset ja olevan sen vuoksi valtiontukea:






  a) | Edut, jotka on myönnetty AGVO:lle seuraavilla kaupungin päätöksillä:






  — | 250 miljoonan Belgian frangin (6 179 338 euron) alkupääoman antaminen AGVO:lle, |
| --- | --- | --- | --- |

(249)

Edellä esitetty huomioon ottaen komissio katsoo, että seuraavien toimintojen on katsottava täyttävän SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset ja olevan sen vuoksi valtiontukea:

a)

Edut, jotka on myönnetty AGVO:lle seuraavilla kaupungin päätöksillä:

—

250 miljoonan Belgian frangin (6 179 338 euron) alkupääoman antaminen AGVO:lle,

| — | AGVO:lle myönnetty yksinoikeus kalasatamassa sijaitsevien maa-alueiden ja rakennusten käyttöön, |
| --- | --- |

—

AGVO:lle myönnetty yksinoikeus kalasatamassa sijaitsevien maa-alueiden ja rakennusten käyttöön,

| — | rakennusten asettaminen AGVO:n käyttöön, |
| --- | --- |

—

rakennusten asettaminen AGVO:n käyttöön,

| — | ilmaisten lainatakausten myöntäminen AGVO:lle sekä |
| --- | --- |

—

ilmaisten lainatakausten myöntäminen AGVO:lle sekä

| — | AGVO:lle myönnetty oikeus periä yhteisöveroja ja käyttää ne. |
| --- | --- |

—

AGVO:lle myönnetty oikeus periä yhteisöveroja ja käyttää ne.

| b) | Edut, jotka on myönnetty EVO:lle seuraavilla päätöksillä:






  — | kaupungin päätös myöntää EVO:lle ilmaisia takauksia lainojen saamiseksi, |
| --- | --- | --- |

b)

Edut, jotka on myönnetty EVO:lle seuraavilla päätöksillä:

—

kaupungin päätös myöntää EVO:lle ilmaisia takauksia lainojen saamiseksi,

| — | AGVO:n päätös olla perimättä EVO:lta vuokraa rakennustensa käytöstä ja |
| --- | --- |

—

AGVO:n päätös olla perimättä EVO:lta vuokraa rakennustensa käytöstä ja

| — | AGVO:n päätös myöntää EVO:lle alkupääomaa ja pääomankorotuksia yhteensä 3 969 000 euron edestä. |
| --- | --- |

—

AGVO:n päätös myöntää EVO:lle alkupääomaa ja pääomankorotuksia yhteensä 3 969 000 euron edestä.

| c) | Edut, joita kaupunki ja/tai myöhemmin AGVO ovat myöntäneet PAKHUIZENille rakennustensa käyttöä koskevalla pitkäaikaisella vuokrasopimuksella. |
| --- | --- |

c)

Edut, joita kaupunki ja/tai myöhemmin AGVO ovat myöntäneet PAKHUIZENille rakennustensa käyttöä koskevalla pitkäaikaisella vuokrasopimuksella.

10.2   TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (250) | Valtiontuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos siihen voidaan soveltaa jotakin SEUT-sopimuksessa mainittua poikkeusta. Asianomaiset yritykset toimivat pääasiallisesti kalastusalalla. Ne toimivat myös vuokrauspalvelujen markkinoilla. Komissio katsoo, että AGVO kalasataman hallinnoijana ja EVO kalahuutokaupan pitäjänä ovat yrityksiä, joiden toimintojen merkittävän osan on katsottava kuuluvan kalastusalaan. PAKHUIZENin tapauksessa vaikuttaa vähemmän ilmeiseltä, että sen voitaisiin katsoa toimivan kalastusalalla. |
| --- | --- |

(250)

Valtiontuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos siihen voidaan soveltaa jotakin SEUT-sopimuksessa mainittua poikkeusta. Asianomaiset yritykset toimivat pääasiallisesti kalastusalalla. Ne toimivat myös vuokrauspalvelujen markkinoilla. Komissio katsoo, että AGVO kalasataman hallinnoijana ja EVO kalahuutokaupan pitäjänä ovat yrityksiä, joiden toimintojen merkittävän osan on katsottava kuuluvan kalastusalaan. PAKHUIZENin tapauksessa vaikuttaa vähemmän ilmeiseltä, että sen voitaisiin katsoa toimivan kalastusalalla.

| (251) | Kalastusalan valtiontukitoimenpiteet voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi vain siinä tapauksessa, että ne täyttävät kalastusalan suuntaviivoissa asetetut edellytykset. Tällä hetkellä voimassa olevien suuntaviivojen 5.3 kohdan mukaisesti asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f kohdan mukaista sääntöjenvastaista tukea arvioidaan niiden suuntaviivojen mukaisesti, joita sovelletaan sillä hetkellä, kun tuen myöntämistä koskeva hallinnollinen toimi on tullut voimaan. Tämän vuoksi tukea on arvioitava vuosien 2001, 2004 ja 2008 kalastusalan suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(251)

Kalastusalan valtiontukitoimenpiteet voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuviksi vain siinä tapauksessa, että ne täyttävät kalastusalan suuntaviivoissa asetetut edellytykset. Tällä hetkellä voimassa olevien suuntaviivojen 5.3 kohdan mukaisesti asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f kohdan mukaista sääntöjenvastaista tukea arvioidaan niiden suuntaviivojen mukaisesti, joita sovelletaan sillä hetkellä, kun tuen myöntämistä koskeva hallinnollinen toimi on tullut voimaan. Tämän vuoksi tukea on arvioitava vuosien 2001, 2004 ja 2008 kalastusalan suuntaviivojen perusteella.

| (252) | Koska PAKHUIZENin ei voida katsoa olevan kalastusyritys, komissio huomauttaa, että tukea on arvioitava kaikille aloille sovellettavien yleisten sääntöjen perusteella ja tuen tavoitteiden perusteella. |
| --- | --- |

(252)

Koska PAKHUIZENin ei voida katsoa olevan kalastusyritys, komissio huomauttaa, että tukea on arvioitava kaikille aloille sovellettavien yleisten sääntöjen perusteella ja tuen tavoitteiden perusteella.

| (253) | Komissio huomauttaa lopuksi, että Belgian viranomaiset eivät ole kiistäneet komission analyysia siltä osin kuin on kyse tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(253)

Komissio huomauttaa lopuksi, että Belgian viranomaiset eivät ole kiistäneet komission analyysia siltä osin kuin on kyse tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille.

10.2.1   AGVO:LLE MYÖNNETTY TUKI

| (254) | Kaupungin AGVO:lle myöntämää valtiontukea arvioitaessa on erotettava toisistaan eri toimet ja niiden toteuttamispäivämäärät. |
| --- | --- |

(254)

Kaupungin AGVO:lle myöntämää valtiontukea arvioitaessa on erotettava toisistaan eri toimet ja niiden toteuttamispäivämäärät.

10.2.1.1   
  Alkupääoma

| (255) | Belgian viranomaiset ovat väittäneet, että alkupääomaa on tarkasteltava Oostenden kalahuutokaupan rakenneuudistuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(255)

Belgian viranomaiset ovat väittäneet, että alkupääomaa on tarkasteltava Oostenden kalahuutokaupan rakenneuudistuksen yhteydessä.

| (256) | Rakenneuudistuksen aikaan voimassa olleiden kalastusalan suuntaviivojen 2.2.4 kohdan mukaisesti vaikeuksissa olevien yritysten rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua tukea on arvioitava tuen myöntämisajankohtana sovellettavien valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen mukaisesti eli tässä tapauksessa vuoden 1999 suuntaviivojen mukaisesti, myös siltä osin kuin se koskee yrityksiä, jotka toimivat kalastus- ja vesiviljelyalalla (59). |
| --- | --- |

(256)

Rakenneuudistuksen aikaan voimassa olleiden kalastusalan suuntaviivojen 2.2.4 kohdan mukaisesti vaikeuksissa olevien yritysten rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua tukea on arvioitava tuen myöntämisajankohtana sovellettavien valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen mukaisesti eli tässä tapauksessa vuoden 1999 suuntaviivojen mukaisesti, myös siltä osin kuin se koskee yrityksiä, jotka toimivat kalastus- ja vesiviljelyalalla (59).

| (257) | Vuoden 1999 suuntaviivojen 2.1 kohdan mukaan kyse on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. Yritysten vaikeudet ilmenevät yleensä tappioiden kasvuna, liikevaihdon supistumisena, varastojen kasvuna, ylikapasiteettina, tulorahoituksen pienentymisenä, lisääntyvänä velkaantumisena, rahoituskulujen nousuna ja nettovarallisuuden heikentymisenä tai sen menettämisenä. |
| --- | --- |

(257)

Vuoden 1999 suuntaviivojen 2.1 kohdan mukaan kyse on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. Yritysten vaikeudet ilmenevät yleensä tappioiden kasvuna, liikevaihdon supistumisena, varastojen kasvuna, ylikapasiteettina, tulorahoituksen pienentymisenä, lisääntyvänä velkaantumisena, rahoituskulujen nousuna ja nettovarallisuuden heikentymisenä tai sen menettämisenä.

| (258) | Komission arvion mukaan Oostenden kalahuutokauppa täytti epäilemättä kaikki vaikeuksissa olevan yrityksen tuntomerkit vuonna 2001. Kuten johdanto-osan 17 kappaleessa todettiin, sen osuus Belgian satamiin saapuvista kalasaaliista supistui vuosina 1991–2001 noin 37 prosentista 20 prosenttiin. Sen liikevaihto supistui 20 550 000 eurosta 13 440 000 euroon vuosina 1997–2001, ja kaupungille oli kertynyt tappiota vuosittain keskimäärin 1 850 000 euroa jo monen vuoden ajan. Sen vuoksi kaupungin täytyi vuonna 2001 päättää, sulkeeko se huutokaupan vai uudistaako se huutokaupan rakenteen. Tästä syystä komissio katsoo, että Oostenden kalahuutokauppa on vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Belgian viranomaiset eivät ole vastustaneet tätä päätelmää. |
| --- | --- |

(258)

Komission arvion mukaan Oostenden kalahuutokauppa täytti epäilemättä kaikki vaikeuksissa olevan yrityksen tuntomerkit vuonna 2001. Kuten johdanto-osan 17 kappaleessa todettiin, sen osuus Belgian satamiin saapuvista kalasaaliista supistui vuosina 1991–2001 noin 37 prosentista 20 prosenttiin. Sen liikevaihto supistui 20 550 000 eurosta 13 440 000 euroon vuosina 1997–2001, ja kaupungille oli kertynyt tappiota vuosittain keskimäärin 1 850 000 euroa jo monen vuoden ajan. Sen vuoksi kaupungin täytyi vuonna 2001 päättää, sulkeeko se huutokaupan vai uudistaako se huutokaupan rakenteen. Tästä syystä komissio katsoo, että Oostenden kalahuutokauppa on vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Belgian viranomaiset eivät ole vastustaneet tätä päätelmää.

| (259) | Komissio huomauttaa, että vaikka AGVO on hiljattain perustettu oikeussubjekti, AGVO:n alkupääoman muodostaminen oli osa Oostenden kalahuutokaupan rakenneuudistussuunnitelmaa. Koska viimeksi mainittu oli vaikeuksissa oleva yritys ja AGVO perustettiin ainoastaan Oostenden kalahuutokaupan rakenneuudistusta varten ja koska AGVO otti vastuulleen Oostenden kalahuutokaupan omaisuuden lisäksi myös eri pankkilainojen muodostaman taloudellisen rasitteen, AGVO voidaan katsoa yritykseksi, joka oli alkupääoman myöntämisajankohtana vaikeuksissa. Sen vuoksi voidaan katsoa, että alkupääoma on vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitettua rakenneuudistustukea (60). |
| --- | --- |

(259)

Komissio huomauttaa, että vaikka AGVO on hiljattain perustettu oikeussubjekti, AGVO:n alkupääoman muodostaminen oli osa Oostenden kalahuutokaupan rakenneuudistussuunnitelmaa. Koska viimeksi mainittu oli vaikeuksissa oleva yritys ja AGVO perustettiin ainoastaan Oostenden kalahuutokaupan rakenneuudistusta varten ja koska AGVO otti vastuulleen Oostenden kalahuutokaupan omaisuuden lisäksi myös eri pankkilainojen muodostaman taloudellisen rasitteen, AGVO voidaan katsoa yritykseksi, joka oli alkupääoman myöntämisajankohtana vaikeuksissa. Sen vuoksi voidaan katsoa, että alkupääoma on vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitettua rakenneuudistustukea (60).

| (260) | Vaikka AGVO on vuoden 1999 suuntaviivojen 30 kohdan nojalla oikeutettu saamaan tukea, tuki huutokaupan rakenneuudistukseen AGVO:n perustamisen välityksellä ja tarjoamalla sille alkupääomaksi 250 miljoonaa Belgian frangia (6 179 338 euroa), ei täytä vuoden 1999 suuntaviivojen 32 kohdassa asetettuja, sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia edellytyksiä. |
| --- | --- |

(260)

Vaikka AGVO on vuoden 1999 suuntaviivojen 30 kohdan nojalla oikeutettu saamaan tukea, tuki huutokaupan rakenneuudistukseen AGVO:n perustamisen välityksellä ja tarjoamalla sille alkupääomaksi 250 miljoonaa Belgian frangia (6 179 338 euroa), ei täytä vuoden 1999 suuntaviivojen 32 kohdassa asetettuja, sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia edellytyksiä.

| (261) | Kyseisten suuntaviivojen 32 kohdassa määrätään erityisesti, että “rakenneuudistussuunnitelman, jonka toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella”. Komissio katsoo, että johdanto-osan 19 kappaleessa mainittu rakenneuudistussuunnitelma ei täytä kyseisiä edellytyksiä. Komissio huomauttaa tältä osin, että suunnitelmassa ei ole erityisiä sisäisiä toimenpiteitä huutokaupan toiminnan parantamiseksi ja tappiollisista toiminnoista luopumiseksi. |
| --- | --- |

(261)

Kyseisten suuntaviivojen 32 kohdassa määrätään erityisesti, että “rakenneuudistussuunnitelman, jonka toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella”. Komissio katsoo, että johdanto-osan 19 kappaleessa mainittu rakenneuudistussuunnitelma ei täytä kyseisiä edellytyksiä. Komissio huomauttaa tältä osin, että suunnitelmassa ei ole erityisiä sisäisiä toimenpiteitä huutokaupan toiminnan parantamiseksi ja tappiollisista toiminnoista luopumiseksi.

| (262) | Vastoin vuoden 1999 suuntaviivojen 32 kohdassa asetettuja vaatimuksia rakenneuudistussuunnitelma ei myöskään ilmeisesti perustu markkinatutkimukseen, joka sisältää tietoa kysynnän ja tarjonnan ennakoidusta kehityksestä, tutkimuksen asianomaisista markkinoista ja vuoden 1999 suuntaviivojen liitteessä I mainitut muut tiedot. |
| --- | --- |

(262)

Vastoin vuoden 1999 suuntaviivojen 32 kohdassa asetettuja vaatimuksia rakenneuudistussuunnitelma ei myöskään ilmeisesti perustu markkinatutkimukseen, joka sisältää tietoa kysynnän ja tarjonnan ennakoidusta kehityksestä, tutkimuksen asianomaisista markkinoista ja vuoden 1999 suuntaviivojen liitteessä I mainitut muut tiedot.

| (263) | Rakenneuudistussuunnitelmassa ei ole myöskään vuoden 1999 suuntaviivojen 33 kohdassa mainittuja tietoja eli tietoja yrityksen vaikeuksiin johtaneista olosuhteista, mikä antaisi mahdollisuuden arvioida, ovatko ehdotetut toimenpiteet sopivia, tai tietoja kysynnän ja tarjonnan nykytilanteesta sekä ennakoidusta kehityksestä merkityksellisillä tuotemarkkinoilla erilaisten suunnitelmien mukaan, jotka perustuvat optimistisiin, pessimistisiin ja niiden väliltä oleviin olettamuksiin, tai tietoja yrityksen erityisistä vahvuuksista ja heikkouksista. |
| --- | --- |

(263)

Rakenneuudistussuunnitelmassa ei ole myöskään vuoden 1999 suuntaviivojen 33 kohdassa mainittuja tietoja eli tietoja yrityksen vaikeuksiin johtaneista olosuhteista, mikä antaisi mahdollisuuden arvioida, ovatko ehdotetut toimenpiteet sopivia, tai tietoja kysynnän ja tarjonnan nykytilanteesta sekä ennakoidusta kehityksestä merkityksellisillä tuotemarkkinoilla erilaisten suunnitelmien mukaan, jotka perustuvat optimistisiin, pessimistisiin ja niiden väliltä oleviin olettamuksiin, tai tietoja yrityksen erityisistä vahvuuksista ja heikkouksista.

| (264) | Komissio katsoo lisäksi, että käytettävissä olevissa tiedoissa ei ole näyttöä siitä, että tuki olisi rajattu vuoden 1999 suuntaviivoissa edellytettyyn ehdottomasti välttämättömään määrään tai että tuensaajaa olisi vaadittu osallistumaan rahoitukseen omista varoistaan. Tältä osin on tärkeää myös huomauttaa, että vuoden 1999 suuntaviivojen 41 kohdan mukaan tuki on suunnattava vain yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen eikä se saa mahdollistaa tuensaajan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon aikana tuotantokapasiteetin lisäämistä. Kuten edellä kuitenkin huomautettiin, vuonna 2001 laaditun rahoitussuunnitelman mukaan kalahuutokauppa voisi toipua kahdeksan vuoden kuluessa ilman, että 250 miljoonaa Belgian frangia tarvitsee käyttää kokonaisuudessaan. Liiketoimintasuunnitelmassa myös ennustetaan liikevaihdon kasvavan 10 prosenttia niiden viiden ensimmäisen vuoden aikana, joina rakenneuudistuksen läpikäynyt kalahuutokauppa toimisi markkinoilla, mikä voi tarkoittaa, että kalahuutokauppa aikoi laajentua. Tervehdyttämissuunnitelman tarkoituksena ei siis ilmeisesti ollut sen varmistaminen, että tuki käytetään ainoastaan yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen. Suunnitelman tarkoituksena oli ilmeisesti asettaa kalahuutokauppa asemaan, jossa se voi käyttää ylimääräistä likviditeettiä tuotantokapasiteettinsa ja toimintojensa laajentamiseen ja/tai aggressiiviseen toimintaan markkinoilla. Saaduista tiedoista käy ilmi, että tuki todella käytettiin huutokauppatoimintojen laajentamiseen (61) ja aggressiivisiin, markkinoita vääristäviin toimintoihin (62). |
| --- | --- |

(264)

Komissio katsoo lisäksi, että käytettävissä olevissa tiedoissa ei ole näyttöä siitä, että tuki olisi rajattu vuoden 1999 suuntaviivoissa edellytettyyn ehdottomasti välttämättömään määrään tai että tuensaajaa olisi vaadittu osallistumaan rahoitukseen omista varoistaan. Tältä osin on tärkeää myös huomauttaa, että vuoden 1999 suuntaviivojen 41 kohdan mukaan tuki on suunnattava vain yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen eikä se saa mahdollistaa tuensaajan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon aikana tuotantokapasiteetin lisäämistä. Kuten edellä kuitenkin huomautettiin, vuonna 2001 laaditun rahoitussuunnitelman mukaan kalahuutokauppa voisi toipua kahdeksan vuoden kuluessa ilman, että 250 miljoonaa Belgian frangia tarvitsee käyttää kokonaisuudessaan. Liiketoimintasuunnitelmassa myös ennustetaan liikevaihdon kasvavan 10 prosenttia niiden viiden ensimmäisen vuoden aikana, joina rakenneuudistuksen läpikäynyt kalahuutokauppa toimisi markkinoilla, mikä voi tarkoittaa, että kalahuutokauppa aikoi laajentua. Tervehdyttämissuunnitelman tarkoituksena ei siis ilmeisesti ollut sen varmistaminen, että tuki käytetään ainoastaan yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen. Suunnitelman tarkoituksena oli ilmeisesti asettaa kalahuutokauppa asemaan, jossa se voi käyttää ylimääräistä likviditeettiä tuotantokapasiteettinsa ja toimintojensa laajentamiseen ja/tai aggressiiviseen toimintaan markkinoilla. Saaduista tiedoista käy ilmi, että tuki todella käytettiin huutokauppatoimintojen laajentamiseen (61) ja aggressiivisiin, markkinoita vääristäviin toimintoihin (62).

| (265) | Komissio huomauttaa lisäksi, että rakenneuudistussuunnitelmaan ei sisälly mitään toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että suunnitelma pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön ja sen kaikkia ehtoja noudatetaan. |
| --- | --- |

(265)

Komissio huomauttaa lisäksi, että rakenneuudistussuunnitelmaan ei sisälly mitään toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että suunnitelma pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön ja sen kaikkia ehtoja noudatetaan.

| (266) | Belgia ei ole myöskään osoittanut, että vastasuoritteita olisi toteutettu vuoden 1999 suuntaviivojen 35–39 kohdan mukaisesti, tai vaihtoehtoisesti, että vuoden 1999 suuntaviivojen 73–82 kohdassa maataloudelle (kalatalous mukaan luettuna) määrätyt erityiset (vaihtoehtoiset) edellytykset olisi täytetty. (63) Kaupunki ei nimittäin ilmeisesti ryhtynyt mihinkään toimiin poistaakseen mahdollisimman laajasti tuen haitalliset vaikutukset kilpailijoihin, mikä on vastoin vuoden 1999 suuntaviivojen 35 kohdan vaatimuksia. Kun otetaan huomioon kalahuutokauppojen erityistilanne ja varsinkin vähäinen tarjonta unionin vuosittain hyväksymien rajoittavien luonnonsuojelutoimenpiteiden vuoksi, oli kuitenkin erittäin todennäköistä, että tuki vaikuttaisi haitallisesti kilpaileviin huutokauppoihin, ja kaupungin olisi pitänyt kiinnittää erityistä huomiota tähän seikkaan. |
| --- | --- |

(266)

Belgia ei ole myöskään osoittanut, että vastasuoritteita olisi toteutettu vuoden 1999 suuntaviivojen 35–39 kohdan mukaisesti, tai vaihtoehtoisesti, että vuoden 1999 suuntaviivojen 73–82 kohdassa maataloudelle (kalatalous mukaan luettuna) määrätyt erityiset (vaihtoehtoiset) edellytykset olisi täytetty. (63) Kaupunki ei nimittäin ilmeisesti ryhtynyt mihinkään toimiin poistaakseen mahdollisimman laajasti tuen haitalliset vaikutukset kilpailijoihin, mikä on vastoin vuoden 1999 suuntaviivojen 35 kohdan vaatimuksia. Kun otetaan huomioon kalahuutokauppojen erityistilanne ja varsinkin vähäinen tarjonta unionin vuosittain hyväksymien rajoittavien luonnonsuojelutoimenpiteiden vuoksi, oli kuitenkin erittäin todennäköistä, että tuki vaikuttaisi haitallisesti kilpaileviin huutokauppoihin, ja kaupungin olisi pitänyt kiinnittää erityistä huomiota tähän seikkaan.

| (267) | Tämän vuoksi tuki, joka myönnettiin AGVO:lle kalahuutokaupan rakenneuudistusta varten, ei täytä vuoden 1999 suuntaviivoissa eikä myöskään yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevissa vuoden 2001 kalastusalan suuntaviivoissa asetettuja edellytyksiä. |
| --- | --- |

(267)

Tämän vuoksi tuki, joka myönnettiin AGVO:lle kalahuutokaupan rakenneuudistusta varten, ei täytä vuoden 1999 suuntaviivoissa eikä myöskään yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevissa vuoden 2001 kalastusalan suuntaviivoissa asetettuja edellytyksiä.

| (268) | Kysymykseen siitä, voidaanko pääomapanos katsoa korvaukseksi julkisen palvelun velvoitteista, komissio viittaa tämän päätöksen 10.2.1.4 kohdassa esitettyyn analyysiinsa. |
| --- | --- |

(268)

Kysymykseen siitä, voidaanko pääomapanos katsoa korvaukseksi julkisen palvelun velvoitteista, komissio viittaa tämän päätöksen 10.2.1.4 kohdassa esitettyyn analyysiinsa.

10.2.1.2   
  Rakennusten omistusoikeuden luovutus sekä yksinoikeus maa-alueiden ja rakennusten käyttöön

| (269) | Kuten tämän päätöksen 10.1.2.2.2 kohdassa todetaan, rakennusten maksuton käyttöoikeus myönnettiin 14 päivästä maaliskuuta 2002 ja kaupunki luovutti myöhemmin useiden, pinta-alaltaan yhteensä 57 500 m2:n laajuisten rakennusten omistusoikeuden ilman, että AGVO:lle asetettiin vastaavanarvoisia velvoitteita. Kuten edellä huomautettiin, yhtiöjärjestys tai luovutuskirja eivät kumpikaan vaikuta olevan yhteydessä mihinkään erityiseen ja poikkeukselliseen edellytykseen tai velvoitteeseen, joka oikeuttaisi vuokran ja korvauksen perimättä jättämisen. |
| --- | --- |

(269)

Kuten tämän päätöksen 10.1.2.2.2 kohdassa todetaan, rakennusten maksuton käyttöoikeus myönnettiin 14 päivästä maaliskuuta 2002 ja kaupunki luovutti myöhemmin useiden, pinta-alaltaan yhteensä 57 500 m2:n laajuisten rakennusten omistusoikeuden ilman, että AGVO:lle asetettiin vastaavanarvoisia velvoitteita. Kuten edellä huomautettiin, yhtiöjärjestys tai luovutuskirja eivät kumpikaan vaikuta olevan yhteydessä mihinkään erityiseen ja poikkeukselliseen edellytykseen tai velvoitteeseen, joka oikeuttaisi vuokran ja korvauksen perimättä jättämisen.

| (270) | Tällaisen toimen on siis katsottava olevan tukea, jonka tarkoituksena on parantaa yrityksen tilannetta ja maksuvalmiutta, mikä aiheuttaa tuensaajan tuotantokustannusten pienenemistä. |
| --- | --- |

(270)

Tällaisen toimen on siis katsottava olevan tukea, jonka tarkoituksena on parantaa yrityksen tilannetta ja maksuvalmiutta, mikä aiheuttaa tuensaajan tuotantokustannusten pienenemistä.

| (271) | Komissio ei ole todennut, että tämä tuki noudattaisi ainuttakaan vuoden 2001 kalastusalan suuntaviivoissa annettua sääntöä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille, eivätkä myöskään Belgian viranomaiset ole toimittaneet tätä koskevia tietoja. |
| --- | --- |

(271)

Komissio ei ole todennut, että tämä tuki noudattaisi ainuttakaan vuoden 2001 kalastusalan suuntaviivoissa annettua sääntöä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille, eivätkä myöskään Belgian viranomaiset ole toimittaneet tätä koskevia tietoja.

| (272) | Siltä osin kuin väitetään, että yksinomaisia käyttöoikeuksia ja maksutonta omistusoikeuden luovutusta olisi tarkasteltava kalahuutokaupan rakenneuudistuksen yhteydessä, komissio on todennut jo tämän päätöksen johdanto-osan 260 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa, että vaikka AGVO olisi ollut oikeutettu tukeen rakenneuudistustoimenpiteiden myöntämisajankohtana (koska se oli vaikeuksissa oleva yritys), vuoden 1999 suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyty. |
| --- | --- |

(272)

Siltä osin kuin väitetään, että yksinomaisia käyttöoikeuksia ja maksutonta omistusoikeuden luovutusta olisi tarkasteltava kalahuutokaupan rakenneuudistuksen yhteydessä, komissio on todennut jo tämän päätöksen johdanto-osan 260 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa, että vaikka AGVO olisi ollut oikeutettu tukeen rakenneuudistustoimenpiteiden myöntämisajankohtana (koska se oli vaikeuksissa oleva yritys), vuoden 1999 suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyty.

| (273) | Kysymykseen siitä, voidaanko yksinomaiset käyttöoikeudet ja pääomapanos katsoa korvaukseksi julkisen palvelun velvoitteista, komissio viittaa tämän päätöksen 10.2.1.4 kohdassa esitettyyn analyysiinsa. |
| --- | --- |

(273)

Kysymykseen siitä, voidaanko yksinomaiset käyttöoikeudet ja pääomapanos katsoa korvaukseksi julkisen palvelun velvoitteista, komissio viittaa tämän päätöksen 10.2.1.4 kohdassa esitettyyn analyysiinsa.

10.2.1.3   
  Lainatakaukset

| (274) | Belgian viranomaiset katsovat, että peruskorjaustöihin käytettyihin lainoihin myönnetyt ilmaiset takaukset ja EVO:n tukemiseen käytettyihin lainoihin myönnetyt ilmaiset takaukset on erotettava toisistaan. |
| --- | --- |

(274)

Belgian viranomaiset katsovat, että peruskorjaustöihin käytettyihin lainoihin myönnetyt ilmaiset takaukset ja EVO:n tukemiseen käytettyihin lainoihin myönnetyt ilmaiset takaukset on erotettava toisistaan.

| (275) | Ne ovat tältä osin myöntäneet, että 550 000 euron laina on käytetty EVO:n tukemiseen. |
| --- | --- |

(275)

Ne ovat tältä osin myöntäneet, että 550 000 euron laina on käytetty EVO:n tukemiseen.

| (276) | Belgian viranomaiset ovat korostaneet, että EVO:n tukemiseen käytettyjen lainojen ilmaisia takauksia on tarkasteltava kalahuutokaupan rakenneuudistuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(276)

Belgian viranomaiset ovat korostaneet, että EVO:n tukemiseen käytettyjen lainojen ilmaisia takauksia on tarkasteltava kalahuutokaupan rakenneuudistuksen yhteydessä.

| (277) | Komissio kuitenkin huomauttaa, että kuten tämän päätöksen johdanto-osan 260 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on jo todettu, vaikka AGVO olisi ollut oikeutettu tukeen rakenneuudistustoimenpiteiden myöntämisajankohtana (koska se oli vaikeuksissa oleva yritys), vuoden 1999 suuntaviivoissa asetetut soveltuvuutta koskevat edellytykset eivät täyty. |
| --- | --- |

(277)

Komissio kuitenkin huomauttaa, että kuten tämän päätöksen johdanto-osan 260 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on jo todettu, vaikka AGVO olisi ollut oikeutettu tukeen rakenneuudistustoimenpiteiden myöntämisajankohtana (koska se oli vaikeuksissa oleva yritys), vuoden 1999 suuntaviivoissa asetetut soveltuvuutta koskevat edellytykset eivät täyty.

| (278) | Komissio huomauttaa lisäksi, että ilmaiset takaukset ovat tukitoimenpiteitä, joita ei ole mainittu rakenneuudistussuunnitelmassa. Komissio muistuttaa, että vuoden 1999 suuntaviivojen 3.2.3 kohdan ja vuoden 2004 suuntaviivojen (64) 3.3 kohdan mukaan rakenneuudistustukea olisi myönnettävä vain yhden kerran. Vaikka siis oletettaisiinkin, että alkuperäinen tuki eli alkupääoman ja muiden tarjoaminen noudattaa asiaan sovellettavia yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevia suuntaviivoja – mitä se ei tee – ilmaiset takaukset eivät täytä tuen ainutkertaisuuden (“one time, last time”) edellytystä. |
| --- | --- |

(278)

Komissio huomauttaa lisäksi, että ilmaiset takaukset ovat tukitoimenpiteitä, joita ei ole mainittu rakenneuudistussuunnitelmassa. Komissio muistuttaa, että vuoden 1999 suuntaviivojen 3.2.3 kohdan ja vuoden 2004 suuntaviivojen (64) 3.3 kohdan mukaan rakenneuudistustukea olisi myönnettävä vain yhden kerran. Vaikka siis oletettaisiinkin, että alkuperäinen tuki eli alkupääoman ja muiden tarjoaminen noudattaa asiaan sovellettavia yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevia suuntaviivoja – mitä se ei tee – ilmaiset takaukset eivät täytä tuen ainutkertaisuuden (“one time, last time”) edellytystä.

| (279) | Belgian viranomaiset antavat ymmärtää, että kaupunki päätti lopulta myöntää ilmaisia lainatakauksia sen sijaan, että se olisi maksanut alkupääoman loput vuosierät. Komissio kuitenkin huomauttaa, että rakenneuudistussuunnitelmaa ei tarkistettu vuoden 1999 suuntaviivojen ja vuoden 2004 suuntaviivojen 52 kohdan mukaisesti. Ei myöskään ole selvää, korotettiinko tai vähennettiinkö tuen määrää tai muutettiinko tuen muotoa. Vaikka kaikkia alkupääoman vuosieriä ei maksettu suunnitelman mukaisesti, AGVO:lla oli silti lain mukaan oikeus vaatia osakastaan maksamaan loput alkupääomasta. AGVO käyttikin tätä oikeutta vuosina 2006 ja 2007 maksettujen lisäerien yhteydessä. |
| --- | --- |

(279)

Belgian viranomaiset antavat ymmärtää, että kaupunki päätti lopulta myöntää ilmaisia lainatakauksia sen sijaan, että se olisi maksanut alkupääoman loput vuosierät. Komissio kuitenkin huomauttaa, että rakenneuudistussuunnitelmaa ei tarkistettu vuoden 1999 suuntaviivojen ja vuoden 2004 suuntaviivojen 52 kohdan mukaisesti. Ei myöskään ole selvää, korotettiinko tai vähennettiinkö tuen määrää tai muutettiinko tuen muotoa. Vaikka kaikkia alkupääoman vuosieriä ei maksettu suunnitelman mukaisesti, AGVO:lla oli silti lain mukaan oikeus vaatia osakastaan maksamaan loput alkupääomasta. AGVO käyttikin tätä oikeutta vuosina 2006 ja 2007 maksettujen lisäerien yhteydessä.

| (280) | Komissio katsoo tämän vuoksi, että 550 000 euron lainaan myönnetty ilmainen takaus ei täytä vuoden 1999 ja vuoden 2004 suuntaviivoissa asetettuja edellytyksiä eikä myöskään noudata yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevia, vuoden 2004 kalastusalan suuntaviivoja. |
| --- | --- |

(280)

Komissio katsoo tämän vuoksi, että 550 000 euron lainaan myönnetty ilmainen takaus ei täytä vuoden 1999 ja vuoden 2004 suuntaviivoissa asetettuja edellytyksiä eikä myöskään noudata yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevia, vuoden 2004 kalastusalan suuntaviivoja.

| (281) | Peruskorjaustöihin käytettyjen lainojen ilmaisten takausten osalta komissio viittaa tämän päätöksen 10.2.1.4 kohdassa esitettyyn analyysiinsa. |
| --- | --- |

(281)

Peruskorjaustöihin käytettyjen lainojen ilmaisten takausten osalta komissio viittaa tämän päätöksen 10.2.1.4 kohdassa esitettyyn analyysiinsa.

10.2.1.4   
  Verot ja korvaus julkisesta palvelusta

| (282) | Belgian viranomaiset ovat väittäneet, että osa alkupääomasta, osa rakennuksista ja osa taatuista lainoista on käytetty yleishyödyllisten (taloudellisten) palvelujen tarjoamiseen eli kalasataman hallinnointiin ja rakennusten vuokraamiseen julkisille ja puolijulkisille organisaatioille. Ne katsovat myös, että oikeuden periä (ja käyttää) kalasataman käyttäjiltä veroja olisi katsottava olevan osa AGVO:n julkisia tehtäviä. |
| --- | --- |

(282)

Belgian viranomaiset ovat väittäneet, että osa alkupääomasta, osa rakennuksista ja osa taatuista lainoista on käytetty yleishyödyllisten (taloudellisten) palvelujen tarjoamiseen eli kalasataman hallinnointiin ja rakennusten vuokraamiseen julkisille ja puolijulkisille organisaatioille. Ne katsovat myös, että oikeuden periä (ja käyttää) kalasataman käyttäjiltä veroja olisi katsottava olevan osa AGVO:n julkisia tehtäviä.

| (283) | Belgian viranomaiset eivät ole osoittaneet, että näiden toimenpiteiden voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla. On muistettava, että jäsenvaltion, joka vetoaa SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan poikkeuksena perussopimuksen perussääntöjen soveltamisesta, on näytettävä toteen, että kyseisen määräyksen soveltamisen edellytykset täyttyvät (65). Komissio on joka tapauksessa tutkinut, voidaanko tukitoimenpiteet jossain määrin katsoa julkisesta palvelusta maksettavaksi korvaukseksi, joka on myönnetty SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa asetettujen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(283)

Belgian viranomaiset eivät ole osoittaneet, että näiden toimenpiteiden voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla. On muistettava, että jäsenvaltion, joka vetoaa SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan poikkeuksena perussopimuksen perussääntöjen soveltamisesta, on näytettävä toteen, että kyseisen määräyksen soveltamisen edellytykset täyttyvät (65). Komissio on joka tapauksessa tutkinut, voidaanko tukitoimenpiteet jossain määrin katsoa julkisesta palvelusta maksettavaksi korvaukseksi, joka on myönnetty SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa asetettujen edellytysten mukaisesti.

| (284) | Komissio on tältä osin esittänyt vuosina 1996 (66) ja 2001 (67) antamissaan tiedonannoissa “Yleishyödylliset palvelut Euroopassa” sekä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 hyväksymissään puitteissa (68) ne edellytykset, joiden mukaisesti valtiontuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi 106 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(284)

Komissio on tältä osin esittänyt vuosina 1996 (66) ja 2001 (67) antamissaan tiedonannoissa “Yleishyödylliset palvelut Euroopassa” sekä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista vuonna 2005 hyväksymissään puitteissa (68) ne edellytykset, joiden mukaisesti valtiontuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi 106 artiklan 2 kohdan nojalla.

| (285) | Yksi tällaisista edellytyksistä on, että jäsenvaltion on täytynyt nimenomaisesti antaa tietyn yleishyödyllisen taloudellisen palvelun tuottaminen tuensaajana olevan yrityksen vastuulle. Tällaisessa toimeksiantoasiakirjassa tai -asiakirjoissa on määritettävä tarkkaan vähintäänkin asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden luonne, laajuus ja kesto sekä toimeksisaajina olevat yritykset. |
| --- | --- |

(285)

Yksi tällaisista edellytyksistä on, että jäsenvaltion on täytynyt nimenomaisesti antaa tietyn yleishyödyllisen taloudellisen palvelun tuottaminen tuensaajana olevan yrityksen vastuulle. Tällaisessa toimeksiantoasiakirjassa tai -asiakirjoissa on määritettävä tarkkaan vähintäänkin asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden luonne, laajuus ja kesto sekä toimeksisaajina olevat yritykset.

| (286) | Komissio voisi myöntyä ajatukseen siitä, että AGVO:n tehtävänä on yhtiöjärjestyksensä perusteella kalasataman hallinta ja että tämä toimeksianto tuo mukanaan tiettyjä erityisvelvoitteita. |
| --- | --- |

(286)

Komissio voisi myöntyä ajatukseen siitä, että AGVO:n tehtävänä on yhtiöjärjestyksensä perusteella kalasataman hallinta ja että tämä toimeksianto tuo mukanaan tiettyjä erityisvelvoitteita.

| (287) | AGVO:n vuokrauspalvelujen osalta komissio kuitenkin huomauttaa, että AGVO:lle asetettuja julkisen palvelun velvoitteita ei ole selkeästi määritelty. Komissio ei etenkään voinut löytää minkäänlaista määräystä, jolla AGVO:lle asetettaisiin tältä osin erityisiä velvoitteita, eivätkä Belgian viranomaiset ole toimittaneet asiasta lisätietoja. Belgian viranomaiset ilmeisesti katsovat, että koska rakennusten vuokralaiset ovat julkisia tai puolijulkisia organisaatioita, tämä tarkoittaa väistämättä sitä, että yritykset, jotka vuokraavat rakennuksia kyseisille organisaatioille, tarjoavat itse julkista palvelua. Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä tällaista kantaa, koska tämä seikka ei itsessään merkitse mitään sellaista toimeksiantoa tai sellaisten erityisten julkisen palvelun velvoitteiden asettamista, jotka eroaisivat mille tahansa yksityiselle vuokranantajalle kuuluvista velvoitteista. Komissio katsookin, että Belgia ei ole näyttänyt toteen, että AGVO:lle olisi asetettu sen vuokraustoimintaan liittyviä julkisen palvelun velvoitteita. |
| --- | --- |

(287)

AGVO:n vuokrauspalvelujen osalta komissio kuitenkin huomauttaa, että AGVO:lle asetettuja julkisen palvelun velvoitteita ei ole selkeästi määritelty. Komissio ei etenkään voinut löytää minkäänlaista määräystä, jolla AGVO:lle asetettaisiin tältä osin erityisiä velvoitteita, eivätkä Belgian viranomaiset ole toimittaneet asiasta lisätietoja. Belgian viranomaiset ilmeisesti katsovat, että koska rakennusten vuokralaiset ovat julkisia tai puolijulkisia organisaatioita, tämä tarkoittaa väistämättä sitä, että yritykset, jotka vuokraavat rakennuksia kyseisille organisaatioille, tarjoavat itse julkista palvelua. Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä tällaista kantaa, koska tämä seikka ei itsessään merkitse mitään sellaista toimeksiantoa tai sellaisten erityisten julkisen palvelun velvoitteiden asettamista, jotka eroaisivat mille tahansa yksityiselle vuokranantajalle kuuluvista velvoitteista. Komissio katsookin, että Belgia ei ole näyttänyt toteen, että AGVO:lle olisi asetettu sen vuokraustoimintaan liittyviä julkisen palvelun velvoitteita.

| (288) | Komissio katsoo lisäksi, että AGVO:n hyväksi myönnetyt tukitoimenpiteet eivät myöskään noudata tarpeellisuus- ja suhteellisuusvaatimusta. |
| --- | --- |

(288)

Komissio katsoo lisäksi, että AGVO:n hyväksi myönnetyt tukitoimenpiteet eivät myöskään noudata tarpeellisuus- ja suhteellisuusvaatimusta.

| (289) | Korvauksen tarpeellisuus- ja suhteellisuusvaatimukset määritellään seuraavasti (ks. erityisesti vuonna 2005 annettujen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien puitteiden 14, 15 ja 17 kohta):






  — | Korvauksen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomioon tähän liittyvät tulot ja kyseisen velvoitteen täyttämisestä saatava kohtuullinen tuotto. |
| --- | --- | --- |

(289)

Korvauksen tarpeellisuus- ja suhteellisuusvaatimukset määritellään seuraavasti (ks. erityisesti vuonna 2005 annettujen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien puitteiden 14, 15 ja 17 kohta):

—

Korvauksen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, kun otetaan huomioon tähän liittyvät tulot ja kyseisen velvoitteen täyttämisestä saatava kohtuullinen tuotto.

| — | Korvauksen määrään sisältyvät kaikki edut, jotka valtio myöntää tai jotka myönnetään valtion varoista missä tahansa muodossa – riippumatta siitä, miten ne luokitellaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan soveltamiseksi. |
| --- | --- |

—

Korvauksen määrään sisältyvät kaikki edut, jotka valtio myöntää tai jotka myönnetään valtion varoista missä tahansa muodossa – riippumatta siitä, miten ne luokitellaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan soveltamiseksi.

| — | Korvauksen määrä on aina tosiasiallisesti käytettävä kyseisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamiseen. Sellainen julkisen palvelun velvoitteesta maksettava korvaus, joka on käytetty muilla markkinoilla toimimiseen, ei ole perusteltua tukea ja on sen vuoksi yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. |
| --- | --- |

—

Korvauksen määrä on aina tosiasiallisesti käytettävä kyseisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamiseen. Sellainen julkisen palvelun velvoitteesta maksettava korvaus, joka on käytetty muilla markkinoilla toimimiseen, ei ole perusteltua tukea ja on sen vuoksi yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

| (290) | Komissio huomauttaa, että tarpeellisuus- ja suhteellisuusvaatimuksia ei ole tässä tapauksessa noudatettu. Belgia on myöntänyt, että korvauksen laskemiseksi ei ollut määritelty parametreja. Belgian viranomaiset ovat selittäneet komissiolle lisäksi, että julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuneita kustannuksia ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatuja tuloja ei ollut mahdollista määrittää. Komissio huomauttaa lisäksi, että AGVO ei käytä eri toimintaluokkiaan varten erilliskirjanpitoa. Tämän vuoksi julkisen palvelun velvoitteista maksettavaa korvausta voidaan käyttää muilla markkinoilla toimimiseen. Asiakirjoissa on useita seikkoja, jotka osoittavat, että korvaus on tosiasiallisesti ollut liian suuri. Esimerkiksi ilmaisten lainatakausten osalta tämän päätöksen johdanto-osan 186 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on osoitettu, että taattuja lainoja voitiin käyttää ja käytettiinkin muihin kuin alkuperäiseen tarkoitukseen. Koska EVO:hon maksettu pääoma (3 969 000 euroa) ja PAKHUIZENin osakkeiden ostosta maksettu hinta (350 000 euroa) (yhteensä 4 319 000 euroa) ovat suuremmat kuin AGVO:lle tosiasiallisesti maksetun pääoman määrä (3 596 665,62 euroa), AGVO on väistämättä käyttänyt lainoja ja mahdollisesti veroja niiden rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(290)

Komissio huomauttaa, että tarpeellisuus- ja suhteellisuusvaatimuksia ei ole tässä tapauksessa noudatettu. Belgia on myöntänyt, että korvauksen laskemiseksi ei ollut määritelty parametreja. Belgian viranomaiset ovat selittäneet komissiolle lisäksi, että julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuneita kustannuksia ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatuja tuloja ei ollut mahdollista määrittää. Komissio huomauttaa lisäksi, että AGVO ei käytä eri toimintaluokkiaan varten erilliskirjanpitoa. Tämän vuoksi julkisen palvelun velvoitteista maksettavaa korvausta voidaan käyttää muilla markkinoilla toimimiseen. Asiakirjoissa on useita seikkoja, jotka osoittavat, että korvaus on tosiasiallisesti ollut liian suuri. Esimerkiksi ilmaisten lainatakausten osalta tämän päätöksen johdanto-osan 186 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on osoitettu, että taattuja lainoja voitiin käyttää ja käytettiinkin muihin kuin alkuperäiseen tarkoitukseen. Koska EVO:hon maksettu pääoma (3 969 000 euroa) ja PAKHUIZENin osakkeiden ostosta maksettu hinta (350 000 euroa) (yhteensä 4 319 000 euroa) ovat suuremmat kuin AGVO:lle tosiasiallisesti maksetun pääoman määrä (3 596 665,62 euroa), AGVO on väistämättä käyttänyt lainoja ja mahdollisesti veroja niiden rahoittamiseen.

| (291) | Edellä esitetyistä syistä komissio ei voi katsoa tukitoimenpiteiden täyttävän SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa asetettuja edellytyksiä. |
| --- | --- |

(291)

Edellä esitetyistä syistä komissio ei voi katsoa tukitoimenpiteiden täyttävän SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa asetettuja edellytyksiä.

10.2.2   EVO:LLE MYÖNNETTY TUKI

| (292) | Kaupungin ja AGVO:n EVO:lle myöntämää valtiontukea arvioitaessa on erotettava toisistaan eri toimet ja niiden toteuttamispäivämäärät. |
| --- | --- |

(292)

Kaupungin ja AGVO:n EVO:lle myöntämää valtiontukea arvioitaessa on erotettava toisistaan eri toimet ja niiden toteuttamispäivämäärät.

| (293) | Seuraavat päätökset on arvioitava vuoden 2001 suuntaviivojen kannalta:






  — | Kaupungin päätökset antaa ilmainen takaus lainoille 28 päivänä kesäkuuta ja 27 päivänä syyskuuta 2002 sekä 23 päivänä huhtikuuta 2004. |
| --- | --- | --- |

(293)

Seuraavat päätökset on arvioitava vuoden 2001 suuntaviivojen kannalta:

—

Kaupungin päätökset antaa ilmainen takaus lainoille 28 päivänä kesäkuuta ja 27 päivänä syyskuuta 2002 sekä 23 päivänä huhtikuuta 2004.

| — | AGVO:n päätös antaa EVO:n käyttää jatkuvasti ilmaiseksi 8 päivästä elokuuta 2002 yhteensä 13 600 m2 omistamistaan rakennuksista. |
| --- | --- |

—

AGVO:n päätös antaa EVO:n käyttää jatkuvasti ilmaiseksi 8 päivästä elokuuta 2002 yhteensä 13 600 m2 omistamistaan rakennuksista.

| — | AGVO:n päätös antaa EVO:lle alkupääomaa 371 840 euroa 22 päivänä elokuuta 2002. |
| --- | --- |

—

AGVO:n päätös antaa EVO:lle alkupääomaa 371 840 euroa 22 päivänä elokuuta 2002.

| (294) | Seuraavat päätökset on arvioitava vuoden 2004 suuntaviivojen kannalta:






  — | Kaupungin päätös antaa ilmainen takaus lainalle 22 päivänä huhtikuuta 2005. |
| --- | --- | --- |

(294)

Seuraavat päätökset on arvioitava vuoden 2004 suuntaviivojen kannalta:

—

Kaupungin päätös antaa ilmainen takaus lainalle 22 päivänä huhtikuuta 2005.

| — | AGVO:n päätökset korottaa EVO:n pääomaa antamalla anteeksi sen velkoja 31 päivänä joulukuuta 2004, 31 päivänä joulukuuta 2005 ja 21 päivänä joulukuuta 2007. |
| --- | --- |

—

AGVO:n päätökset korottaa EVO:n pääomaa antamalla anteeksi sen velkoja 31 päivänä joulukuuta 2004, 31 päivänä joulukuuta 2005 ja 21 päivänä joulukuuta 2007.

| (295) | Seuraavat päätökset on arvioitava sekä vuoden 2001 että vuoden 2004 suuntaviivojen kannalta:






  — | AGVO:n päätökset myöntää ilmaisia takauksia 600 000 euron suuruisille lainoille 22 päivänä elokuuta 2002 ja 3 päivänä elokuuta 2006 välisenä aikana. |
| --- | --- | --- |

(295)

Seuraavat päätökset on arvioitava sekä vuoden 2001 että vuoden 2004 suuntaviivojen kannalta:

—

AGVO:n päätökset myöntää ilmaisia takauksia 600 000 euron suuruisille lainoille 22 päivänä elokuuta 2002 ja 3 päivänä elokuuta 2006 välisenä aikana.

| (296) | Seuraava päätös on arvioitava sekä vuoden 2004 että vuoden 2008 suuntaviivojen kannalta:






  — | Kaupungin päätös myöntää ilmainen takaus 78 000 euron lainalle 27 päivänä syyskuuta 2007 ja 4 päivänä huhtikuuta 2008 välisenä aikana. |
| --- | --- | --- |

(296)

Seuraava päätös on arvioitava sekä vuoden 2004 että vuoden 2008 suuntaviivojen kannalta:

—

Kaupungin päätös myöntää ilmainen takaus 78 000 euron lainalle 27 päivänä syyskuuta 2007 ja 4 päivänä huhtikuuta 2008 välisenä aikana.

10.2.2.1   
  Lainatakaukset, oikeus käyttää kalahuutokauppaa maksutta

| (297) | Vuoden 2001 kalastusalan suuntaviivojen 1.2 kohdan ja vuoden 2004 kalastusalan suuntaviivojen 3.7 kohdan mukaan tuensaajille ilman velvoitetta myönnetyt valtiontuet, joiden tarkoituksena on yritysten taloudellisen tilanteen ja maksuvalmiuden parantaminen tai joiden määrät perustuvat tuotettuun tai kaupan pidettyyn määrään, tuotteiden hintoihin, tuotantomääriin tai tuotantovälineisiin ja jotka aiheuttaisivat tuotantokustannusten pienenemistä tai tuensaajan tulojen kasvua, ovat toimintatukina sisämarkkinoille soveltumattomia. Vuoden 2008 kalastusalan suuntaviivojen 3.4 kohdan mukaan toimintatuet, joiden tarkoituksena on esimerkiksi tuensaajan taloudellisen tilanteen ja maksuvalmiuden parantaminen tai joiden määrät perustuvat tuotettuun tai kaupan pidettyyn määrään, tuotteiden hintoihin, tuotantomääriin tai tuotantovälineisiin ja jotka aiheuttaisivat tuotantokustannusten pienenemistä tai tuensaajan tulojen kasvua, ovat sisämarkkinoille soveltumattomia. Tällaisia tukia voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina vain siinä tapauksessa, että ne selvästi ja tarkoituksenmukaisesti edistävät yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteitta. |
| --- | --- |

(297)

Vuoden 2001 kalastusalan suuntaviivojen 1.2 kohdan ja vuoden 2004 kalastusalan suuntaviivojen 3.7 kohdan mukaan tuensaajille ilman velvoitetta myönnetyt valtiontuet, joiden tarkoituksena on yritysten taloudellisen tilanteen ja maksuvalmiuden parantaminen tai joiden määrät perustuvat tuotettuun tai kaupan pidettyyn määrään, tuotteiden hintoihin, tuotantomääriin tai tuotantovälineisiin ja jotka aiheuttaisivat tuotantokustannusten pienenemistä tai tuensaajan tulojen kasvua, ovat toimintatukina sisämarkkinoille soveltumattomia. Vuoden 2008 kalastusalan suuntaviivojen 3.4 kohdan mukaan toimintatuet, joiden tarkoituksena on esimerkiksi tuensaajan taloudellisen tilanteen ja maksuvalmiuden parantaminen tai joiden määrät perustuvat tuotettuun tai kaupan pidettyyn määrään, tuotteiden hintoihin, tuotantomääriin tai tuotantovälineisiin ja jotka aiheuttaisivat tuotantokustannusten pienenemistä tai tuensaajan tulojen kasvua, ovat sisämarkkinoille soveltumattomia. Tällaisia tukia voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina vain siinä tapauksessa, että ne selvästi ja tarkoituksenmukaisesti edistävät yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteitta.

| (298) | Käytettävissä olevista tiedoista käy ilmi, että ilmaiset lainatakaukset ja oikeus käyttää kalahuutokauppaa maksutta on myönnetty asettamatta EVO:lle mitään erityistä velvoitetta, jonka ansiosta tuki täyttäisi jonkin kalastusalan suuntaviivoissa säädetyn edellytyksen. |
| --- | --- |

(298)

Käytettävissä olevista tiedoista käy ilmi, että ilmaiset lainatakaukset ja oikeus käyttää kalahuutokauppaa maksutta on myönnetty asettamatta EVO:lle mitään erityistä velvoitetta, jonka ansiosta tuki täyttäisi jonkin kalastusalan suuntaviivoissa säädetyn edellytyksen.

| (299) | Ilmaiset lainatakaukset onkin ilmeisesti myönnetty pelkästä pyynnöstä eri tarkoituksiin käytettäviin lainoihin; niiden osalta ei ilmeisesti ole asetettu mitään edellytyksiä tai velvoitteita. |
| --- | --- |

(299)

Ilmaiset lainatakaukset onkin ilmeisesti myönnetty pelkästä pyynnöstä eri tarkoituksiin käytettäviin lainoihin; niiden osalta ei ilmeisesti ole asetettu mitään edellytyksiä tai velvoitteita.

| (300) | Belgian viranomaisten toimittamat tiedot jopa osoittavat, että taatun lainan käyttäminen loppujen lopuksi eri tarkoitukseen kuin alun perin oli ilmoitettu, ei johtanut mihinkään seuraamukseen tai takauksen peruuttamiseen. Vaikuttaa esimerkiksi siltä, että vaikka Fortis-pankin myöntämä 1 795 000 euron laina oli alkuperäisen ilmoituksen mukaan määrä käyttää muun muassa uusien koneiden ja kalalaatikoiden hankintaan ja useiden muutostöiden rahoittamiseen, se (tai ainakin osa siitä) käytettiin tosiasiallisesti alusten omistajille myönnettyihin lainoihin. Kyseistä takausta ei ole peruttu vaan muitakin takauksia on myönnetty myös tämän tilanteen jälkeen ilman, että kaupunki olisi tuntenut mitään tarvetta asettaa EVO:lle ehtoja takauksen saamiseksi. |
| --- | --- |

(300)

Belgian viranomaisten toimittamat tiedot jopa osoittavat, että taatun lainan käyttäminen loppujen lopuksi eri tarkoitukseen kuin alun perin oli ilmoitettu, ei johtanut mihinkään seuraamukseen tai takauksen peruuttamiseen. Vaikuttaa esimerkiksi siltä, että vaikka Fortis-pankin myöntämä 1 795 000 euron laina oli alkuperäisen ilmoituksen mukaan määrä käyttää muun muassa uusien koneiden ja kalalaatikoiden hankintaan ja useiden muutostöiden rahoittamiseen, se (tai ainakin osa siitä) käytettiin tosiasiallisesti alusten omistajille myönnettyihin lainoihin. Kyseistä takausta ei ole peruttu vaan muitakin takauksia on myönnetty myös tämän tilanteen jälkeen ilman, että kaupunki olisi tuntenut mitään tarvetta asettaa EVO:lle ehtoja takauksen saamiseksi.

| (301) | Ilmaiset takaukset ovat parantaneet EVO:n maksuvalmiutta. Sen lisäksi, että EVO:n ei ole tarvinnut maksaa takausmaksua, näyttää siltä, ettei se olisi saanut lainoja ilman kyseisiä takauksia. |
| --- | --- |

(301)

Ilmaiset takaukset ovat parantaneet EVO:n maksuvalmiutta. Sen lisäksi, että EVO:n ei ole tarvinnut maksaa takausmaksua, näyttää siltä, ettei se olisi saanut lainoja ilman kyseisiä takauksia.

| (302) | Myös huutokaupparakennuksen maksuton käyttöoikeus on parantanut EVO:n maksuvalmiutta, koska se säästyi vuokrakustannuksilta, jotka sen olisi muutoin täytynyt maksaa markkinaehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(302)

Myös huutokaupparakennuksen maksuton käyttöoikeus on parantanut EVO:n maksuvalmiutta, koska se säästyi vuokrakustannuksilta, jotka sen olisi muutoin täytynyt maksaa markkinaehtojen mukaisesti.

| (303) | Komissio ei ymmärrä, miten ilmaisten takausten tai rakennusten maksuttoman käyttöoikeuden voidaan katsoa edistävän yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita. Belgian viranomaiset eivät ole toimittaneet tältä osin mitään tietoja. |
| --- | --- |

(303)

Komissio ei ymmärrä, miten ilmaisten takausten tai rakennusten maksuttoman käyttöoikeuden voidaan katsoa edistävän yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita. Belgian viranomaiset eivät ole toimittaneet tältä osin mitään tietoja.

| (304) | Belgian viranomaiset ovat väittäneet, että toimenpiteitä on arvioitava kalahuutokaupan rakenneuudistuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(304)

Belgian viranomaiset ovat väittäneet, että toimenpiteitä on arvioitava kalahuutokaupan rakenneuudistuksen yhteydessä.

| (305) | Ensin on arvioitava, olisiko EVO:lla oikeus saada tukea yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen nojalla. EVO voitaisiin katsoa vuoden 1999 ja vuoden 2004 suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. |
| --- | --- |

(305)

Ensin on arvioitava, olisiko EVO:lla oikeus saada tukea yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen nojalla. EVO voitaisiin katsoa vuoden 1999 ja vuoden 2004 suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi.

| (306) | Vuoden 1999 suuntaviivojen 8 kohdan ja vuoden 2004 suuntaviivojen 13 kohdan mukaan yhtymään kuuluva yritys ei ole periaatteessa oikeutettu pelastamis- ja rakenneuudistustukeen. Se voisi kuitenkin olla oikeutettu tukeen, jos sen perustajana olisi vaikeuksissa oleva yritys. EVO:n perustaja on AGVO, joka on itse vuonna 2001 rakenneuudistuksen läpikäyneen Oostenden kalahuutokaupan muodostama uusi oikeussubjekti. On huomautettava, että AGVO on jatkoa entiselle Oostenden kalahuutokaupalle, joka oli valtion omistuksessa ja jolla ei ollut oikeushenkilön asemaa. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 259 kappaleessa todettiin, komissio katsoo, että vaikka AGVO onkin perustettu vasta hiljattain, se voidaan määritellä vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, ja se on oikeutettu saamaan tukea vuoden 1999 suuntaviivojen nojalla. Koska EVO on perustettu AGVO:n rakenneuudistuksen yhteydessä, sekä EVO:ta että AGVO:ta voidaan pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä, ja ne voisivat saada tukea yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevissa suuntaviivoissa asetetuin edellytyksin. |
| --- | --- |

(306)

Vuoden 1999 suuntaviivojen 8 kohdan ja vuoden 2004 suuntaviivojen 13 kohdan mukaan yhtymään kuuluva yritys ei ole periaatteessa oikeutettu pelastamis- ja rakenneuudistustukeen. Se voisi kuitenkin olla oikeutettu tukeen, jos sen perustajana olisi vaikeuksissa oleva yritys. EVO:n perustaja on AGVO, joka on itse vuonna 2001 rakenneuudistuksen läpikäyneen Oostenden kalahuutokaupan muodostama uusi oikeussubjekti. On huomautettava, että AGVO on jatkoa entiselle Oostenden kalahuutokaupalle, joka oli valtion omistuksessa ja jolla ei ollut oikeushenkilön asemaa. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 259 kappaleessa todettiin, komissio katsoo, että vaikka AGVO onkin perustettu vasta hiljattain, se voidaan määritellä vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, ja se on oikeutettu saamaan tukea vuoden 1999 suuntaviivojen nojalla. Koska EVO on perustettu AGVO:n rakenneuudistuksen yhteydessä, sekä EVO:ta että AGVO:ta voidaan pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä, ja ne voisivat saada tukea yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevissa suuntaviivoissa asetetuin edellytyksin.

| (307) | Vaikka EVO on oikeutettu tukeen yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen nojalla, tämän päätöksen johdanto-osan 260 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa kuitenkin osoitettiin, että vuoden 1999 suuntaviivoissa asetetut soveltuvuutta koskevat edellytykset eivät täyty. Koska asianomaisia tukitoimenpiteitä ei myöskään mainittu rakenneuudistussuunnitelmassa, ne herättävät samoja kysymyksiä kuin toimenpiteet, jotka mainittiin tämän päätöksen johdanto-osan 278 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa. |
| --- | --- |

(307)

Vaikka EVO on oikeutettu tukeen yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen nojalla, tämän päätöksen johdanto-osan 260 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa kuitenkin osoitettiin, että vuoden 1999 suuntaviivoissa asetetut soveltuvuutta koskevat edellytykset eivät täyty. Koska asianomaisia tukitoimenpiteitä ei myöskään mainittu rakenneuudistussuunnitelmassa, ne herättävät samoja kysymyksiä kuin toimenpiteet, jotka mainittiin tämän päätöksen johdanto-osan 278 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa.

| (308) | Ilmaiset lainatakaukset ja kalahuutokaupan maksuton käyttöoikeus on sen vuoksi katsottava vuosien 2001, 2004 ja 2008 kalastusalan suuntaviivoissa tarkoitetuiksi toimintatuiksi, eivätkä ne edistä yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita. Ne eivät sen vuoksi sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(308)

Ilmaiset lainatakaukset ja kalahuutokaupan maksuton käyttöoikeus on sen vuoksi katsottava vuosien 2001, 2004 ja 2008 kalastusalan suuntaviivoissa tarkoitetuiksi toimintatuiksi, eivätkä ne edistä yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita. Ne eivät sen vuoksi sovellu sisämarkkinoille.

10.2.2.2   
  Alkupääoma ja myöhemmät pääomankorotukset

| (309) | EVO on perustettu Oostenden kalahuutokaupan rakenneuudistuksen yhteydessä. Belgian viranomaiset ovat lisäksi vahvistaneet, että osa AGVO:n alkupääomasta (eli 371 840 euroa) on käytetty EVO:n perustamisen edellyttämän alkupääoman muodostamiseksi ja myöhempiin pääomankorotuksiin. |
| --- | --- |

(309)

EVO on perustettu Oostenden kalahuutokaupan rakenneuudistuksen yhteydessä. Belgian viranomaiset ovat lisäksi vahvistaneet, että osa AGVO:n alkupääomasta (eli 371 840 euroa) on käytetty EVO:n perustamisen edellyttämän alkupääoman muodostamiseksi ja myöhempiin pääomankorotuksiin.

| (310) | Sen vuoksi on arvioitava, voidaanko alkupääomaa ja myöhempiä pääomankorotuksia pitää vuosien 1999 ja 2004 suuntaviivoissa tarkoitettuna yritysten pelastamis- ja rakenneuudistustukena. |
| --- | --- |

(310)

Sen vuoksi on arvioitava, voidaanko alkupääomaa ja myöhempiä pääomankorotuksia pitää vuosien 1999 ja 2004 suuntaviivoissa tarkoitettuna yritysten pelastamis- ja rakenneuudistustukena.

| (311) | EVO:ta ja AGVO:ta yhdessä voidaan pitää vuosien 1999 ja 2004 suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä, kuten 10.2.2.1 kohdassa esitetään. |
| --- | --- |

(311)

EVO:ta ja AGVO:ta yhdessä voidaan pitää vuosien 1999 ja 2004 suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä, kuten 10.2.2.1 kohdassa esitetään.

| (312) | Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 260 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa kuitenkin todettiin, rakenneuudistustuen soveltuvuutta koskevat edellytykset eivät tässä tapauksessa täyty. |
| --- | --- |

(312)

Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 260 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa kuitenkin todettiin, rakenneuudistustuen soveltuvuutta koskevat edellytykset eivät tässä tapauksessa täyty.

| (313) | Alkupääoman ja myöhempien pääomankorotusten ei sen vuoksi voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(313)

Alkupääoman ja myöhempien pääomankorotusten ei sen vuoksi voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

10.2.3   PAKHUIZENILLE MYÖNNETTY TUKI

| (314) | Kaupungin ja PAKHUIZENin välisen pitkäaikaisen vuokrasopimuksen ehdot ovat alentaneet vuosittain PAKHUIZENin liiketoimintakuluja. Tällainen tuki ei kuulu yhdenkään kalastusalan suuntaviivoissa mainitun toimenpiteen soveltamisalaan eikä tämänkaltaiseen yritykseen sovellettavien muiden horisontaalisten tai erityisten suuntaviivojen tavoitteisiin. Komission mukaan tämäntyyppinen tuki katsotaan sekä voimassa olevien kalastusalan suuntaviivojen että valtiontukea koskevien horisontaalisten sääntöjen nojalla toimintatueksi, joka ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(314)

Kaupungin ja PAKHUIZENin välisen pitkäaikaisen vuokrasopimuksen ehdot ovat alentaneet vuosittain PAKHUIZENin liiketoimintakuluja. Tällainen tuki ei kuulu yhdenkään kalastusalan suuntaviivoissa mainitun toimenpiteen soveltamisalaan eikä tämänkaltaiseen yritykseen sovellettavien muiden horisontaalisten tai erityisten suuntaviivojen tavoitteisiin. Komission mukaan tämäntyyppinen tuki katsotaan sekä voimassa olevien kalastusalan suuntaviivojen että valtiontukea koskevien horisontaalisten sääntöjen nojalla toimintatueksi, joka ei sovellu sisämarkkinoille.

10.2.4   PÄÄTELMÄ

| (315) | Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että tämän päätöksen 10.1.5 kohdassa mainitut toimenpiteet on katsottava valtiontueksi, että ne eivät sovellu sisämarkkinoille ja että ne on perittävä takaisin 11 kohdassa esitettyjen määrien mukaisesti. |
| --- | --- |

(315)

Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että tämän päätöksen 10.1.5 kohdassa mainitut toimenpiteet on katsottava valtiontueksi, että ne eivät sovellu sisämarkkinoille ja että ne on perittävä takaisin 11 kohdassa esitettyjen määrien mukaisesti.

11.   TAKAISINPERINTÄ

| (316) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komission on päätettävä, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut kysymyksessä olevat valtiontuet, tarvittaessa viivästyskorkoineen, tai ne yritykset, jotka tuista ovat tosiasiallisesti hyötyneet, ovat palauttaneet ne viivästyskorkoineen. |
| --- | --- |

(316)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komission on päätettävä, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut kysymyksessä olevat valtiontuet, tarvittaessa viivästyskorkoineen, tai ne yritykset, jotka tuista ovat tosiasiallisesti hyötyneet, ovat palauttaneet ne viivästyskorkoineen.

| (317) | Asetuksessa (EY) N:o 659/1999 ei mainita sen 1 artiklan f alakohdassa tarkoitettujen sääntöjenvastaisten tukien, eli tukien jotka on pantu täytäntöön ilman, että komissiolla olisi ollut mahdollisuutta antaa lausuntoa niiden soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, tutkintaa koskevaa vanhentumisaikaa. Asetuksen 15 artiklassa säädetään kuitenkin, että komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa, että vanhentumisaika alkaa päivästä, jona tuki on myönnetty tuen saajalle, ja että tukea koskevat komission toimet keskeyttävät vanhentumisajan. |
| --- | --- |

(317)

Asetuksessa (EY) N:o 659/1999 ei mainita sen 1 artiklan f alakohdassa tarkoitettujen sääntöjenvastaisten tukien, eli tukien jotka on pantu täytäntöön ilman, että komissiolla olisi ollut mahdollisuutta antaa lausuntoa niiden soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, tutkintaa koskevaa vanhentumisaikaa. Asetuksen 15 artiklassa säädetään kuitenkin, että komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa, että vanhentumisaika alkaa päivästä, jona tuki on myönnetty tuen saajalle, ja että tukea koskevat komission toimet keskeyttävät vanhentumisajan.

| (318) | Belgialle 13 päivänä maaliskuuta 2006 lähetetty tiedustelu keskeytti vanhentumisajan. Sen vuoksi takaisinperinnässä rajoitutaan tukeen, joka on saatu 13 päivän maaliskuuta 1996 jälkeen. |
| --- | --- |

(318)

Belgialle 13 päivänä maaliskuuta 2006 lähetetty tiedustelu keskeytti vanhentumisajan. Sen vuoksi takaisinperinnässä rajoitutaan tukeen, joka on saatu 13 päivän maaliskuuta 1996 jälkeen.

| (319) | Jotta AGVO:lta, EVO:lta ja PAKHUIZENilta takaisin perittävä määrä voitaisiin määrittää, on otettava huomioon, että osa AGVO:lle myönnetystä tuesta on siirretty EVO:lle. Kuten Belgian viranomaiset ovat huomauttaneet, tämä tuki on perittävä takaisin todelliselta tuensaajalta vain yhden kerran. |
| --- | --- |

(319)

Jotta AGVO:lta, EVO:lta ja PAKHUIZENilta takaisin perittävä määrä voitaisiin määrittää, on otettava huomioon, että osa AGVO:lle myönnetystä tuesta on siirretty EVO:lle. Kuten Belgian viranomaiset ovat huomauttaneet, tämä tuki on perittävä takaisin todelliselta tuensaajalta vain yhden kerran.

| (320) | Jos kaupungin myöntämä tuki hyödytti loppujen lopuksi EVO:ta, AGVO:lta on perittävä takaisin ainoastaan se osa tukea, jota ei siirretty EVO:lle. |
| --- | --- |

(320)

Jos kaupungin myöntämä tuki hyödytti loppujen lopuksi EVO:ta, AGVO:lta on perittävä takaisin ainoastaan se osa tukea, jota ei siirretty EVO:lle.

11.1   EVO:LTA TAKAISIN PERITTÄVÄ TUKI

| (321) | EVO:lta takaisin perittävä tuki jakautuu seuraavasti:






  — | 371 840 euroa alkupääomaa, |
| --- | --- | --- |

(321)

EVO:lta takaisin perittävä tuki jakautuu seuraavasti:

—

371 840 euroa alkupääomaa,

| — | myöhemmät 1 387 044 euron, 710 000,75 euron ja 1 500 114,96 euron pääomankorotukset, |
| --- | --- |

—

myöhemmät 1 387 044 euron, 710 000,75 euron ja 1 500 114,96 euron pääomankorotukset,

| — | ilmaisten lainatakausten myöntämisestä saatu etu ja |
| --- | --- |

—

ilmaisten lainatakausten myöntämisestä saatu etu ja

| — | se etu, joka on saatu kalahuutokaupan ilmaisesta käytöstä 22 päivästä elokuuta 2002 siihen päivään, jolloin kalahuutokauppa oli EVO:n käytössä viimeisen kerran. |
| --- | --- |

—

se etu, joka on saatu kalahuutokaupan ilmaisesta käytöstä 22 päivästä elokuuta 2002 siihen päivään, jolloin kalahuutokauppa oli EVO:n käytössä viimeisen kerran.

| (322) | Ilmaisten takausten tukiosuuden osalta tämä on periaatteessa taattujen lainojen määrä, elleivät Belgian viranomaiset osoita toteen, että EVO:n olisi ollut mahdollista saada kyseiset takaukset markkinoilta; siinä tapauksessa tukiosuus muodostuu takausmaksusta, joka markkinoilla olisi todennäköisesti vaadittu. |
| --- | --- |

(322)

Ilmaisten takausten tukiosuuden osalta tämä on periaatteessa taattujen lainojen määrä, elleivät Belgian viranomaiset osoita toteen, että EVO:n olisi ollut mahdollista saada kyseiset takaukset markkinoilta; siinä tapauksessa tukiosuus muodostuu takausmaksusta, joka markkinoilla olisi todennäköisesti vaadittu.

| (323) | Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että EVO jätti loppujen lopuksi nostamatta kaksi vuonna 2002 taattua lainaa. Vaikka tukea siis oli myönnetty (päätös ilmaisen takauksen myöntämisestä oli tehty), EVO ei tosiasiallisesti hyötynyt siitä. Tukea, joka on peräisin 28 päivänä kesäkuuta ja 27 päivänä syyskuuta 2002 sovituista ilmaisista lainatakauksista, ei siis tarvitse periä takaisin. Takaisin perittävä määrä on siten 4 284 995 euroa (3 606 995 + 78 000 + 600 000). |
| --- | --- |

(323)

Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että EVO jätti loppujen lopuksi nostamatta kaksi vuonna 2002 taattua lainaa. Vaikka tukea siis oli myönnetty (päätös ilmaisen takauksen myöntämisestä oli tehty), EVO ei tosiasiallisesti hyötynyt siitä. Tukea, joka on peräisin 28 päivänä kesäkuuta ja 27 päivänä syyskuuta 2002 sovituista ilmaisista lainatakauksista, ei siis tarvitse periä takaisin. Takaisin perittävä määrä on siten 4 284 995 euroa (3 606 995 + 78 000 + 600 000).

11.2   PAKHUIZENILTA TAKAISIN PERITTÄVÄ TUKI

| (324) | PAKHUIZENilta takaisin perittävä tuki muodostuu edusta, jota se on saanut siitä, että pitkäaikaista vuokrasopimusta ei tehty markkinahintaan. |
| --- | --- |

(324)

PAKHUIZENilta takaisin perittävä tuki muodostuu edusta, jota se on saanut siitä, että pitkäaikaista vuokrasopimusta ei tehty markkinahintaan.

| (325) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklan mukaan takaisinperintä rajoitetaan kymmeneen vuoteen 13 päivästä maaliskuuta 2006 lukien. |
| --- | --- |

(325)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklan mukaan takaisinperintä rajoitetaan kymmeneen vuoteen 13 päivästä maaliskuuta 2006 lukien.

| (326) | Etu muodostuu korvauksesta (vuokrasta), jota olisi maksettu tavanomaisten markkinaehtojen mukaisesti rakennusten pitkäaikaisesta vuokrasopimuksesta vähennettynä a) 25 euron vuosimaksulla ja b) PAKHUIZENille aiheutuneilla peruskorjauskustannuksilla ja niillä kustannuksilla, joita sen ei olisi tarvinnut maksaa Belgian lainsäädännön tavanomaisten säännösten mukaisesti. (69) Tarkasteltava ajanjakso ulottuu takaisinperintäpäivään tai – mikäli vuokrasopimus purettiin ennen takaisinperinnän määräämistä – siihen päivään, jona vuokrasopimus purettiin. |
| --- | --- |

(326)

Etu muodostuu korvauksesta (vuokrasta), jota olisi maksettu tavanomaisten markkinaehtojen mukaisesti rakennusten pitkäaikaisesta vuokrasopimuksesta vähennettynä a) 25 euron vuosimaksulla ja b) PAKHUIZENille aiheutuneilla peruskorjauskustannuksilla ja niillä kustannuksilla, joita sen ei olisi tarvinnut maksaa Belgian lainsäädännön tavanomaisten säännösten mukaisesti. (69) Tarkasteltava ajanjakso ulottuu takaisinperintäpäivään tai – mikäli vuokrasopimus purettiin ennen takaisinperinnän määräämistä – siihen päivään, jona vuokrasopimus purettiin.

11.3   AGVO:LTA TAKAISIN PERITTÄVÄ TUKI

| (327) | AGVO:lta takaisin perittävä tuki koostuu alkupääomasta, edusta, jota on saatu Oostenden kalasataman maa-alueiden ja rakennusten yksinomaisesta käytöstä 14 päivänä maaliskuuta 2002 ja 25 päivänä maaliskuuta 2004 välisenä aikana (rakennukset, jotka myöhemmin luovutettiin AGVO:lle) sekä 14 päivänä maaliskuuta 2002 ja takaisinperintäpäivän välisenä aikana (muut maa-alueet ja rakennukset, jotka eivät kuuluneet 26 päivänä maaliskuuta 2004 tehtyyn kiinteistönluovutuskirjaan); sekä edusta, jota on saatu, kun Oostenden kalasatamassa sijaitsevien, 57 500 m2:n rakennusten omistusoikeus luovutettiin maksutta 26 päivänä maaliskuuta 2004. |
| --- | --- |

(327)

AGVO:lta takaisin perittävä tuki koostuu alkupääomasta, edusta, jota on saatu Oostenden kalasataman maa-alueiden ja rakennusten yksinomaisesta käytöstä 14 päivänä maaliskuuta 2002 ja 25 päivänä maaliskuuta 2004 välisenä aikana (rakennukset, jotka myöhemmin luovutettiin AGVO:lle) sekä 14 päivänä maaliskuuta 2002 ja takaisinperintäpäivän välisenä aikana (muut maa-alueet ja rakennukset, jotka eivät kuuluneet 26 päivänä maaliskuuta 2004 tehtyyn kiinteistönluovutuskirjaan); sekä edusta, jota on saatu, kun Oostenden kalasatamassa sijaitsevien, 57 500 m2:n rakennusten omistusoikeus luovutettiin maksutta 26 päivänä maaliskuuta 2004.

| (328) | Komissiolle toimitetut tiedot osoittavat alkupääoman osalta, että vaikka tukea myönnettiin 250 miljoonaa Belgian frangia (6 200 000 euroa), sitä ei ole vielä kokonaan maksettu. Perintämääräyksessä olisikin rajoituttava AGVO:lle tosiasiallisesti maksettuun määrään, joka on komissiolle toimitettujen viimeisimpien tietojen mukaan 3 596 665,62 euroa. Jos AGVO:lle on maksettu enemmän kuin tämä määrä, myös yli menevä osa on perittävä takaisin. |
| --- | --- |

(328)

Komissiolle toimitetut tiedot osoittavat alkupääoman osalta, että vaikka tukea myönnettiin 250 miljoonaa Belgian frangia (6 200 000 euroa), sitä ei ole vielä kokonaan maksettu. Perintämääräyksessä olisikin rajoituttava AGVO:lle tosiasiallisesti maksettuun määrään, joka on komissiolle toimitettujen viimeisimpien tietojen mukaan 3 596 665,62 euroa. Jos AGVO:lle on maksettu enemmän kuin tämä määrä, myös yli menevä osa on perittävä takaisin.

| (329) | Ilmaisten takausten tukiosuuden osalta tämä on periaatteessa taattujen lainojen määrä, elleivät Belgian viranomaiset osoita toteen, että AGVO:n olisi ollut mahdollista saada kyseiset takaukset markkinoilta; siinä tapauksessa tukiosuus muodostuu takausmaksusta, joka markkinoilla olisi todennäköisesti vaadittu silloin, kun takauksista sovittiin (26 päivänä maaliskuuta 2004, 23 päivänä huhtikuuta 2004 ja 22 päivänä huhtikuuta 2005). |
| --- | --- |

(329)

Ilmaisten takausten tukiosuuden osalta tämä on periaatteessa taattujen lainojen määrä, elleivät Belgian viranomaiset osoita toteen, että AGVO:n olisi ollut mahdollista saada kyseiset takaukset markkinoilta; siinä tapauksessa tukiosuus muodostuu takausmaksusta, joka markkinoilla olisi todennäköisesti vaadittu silloin, kun takauksista sovittiin (26 päivänä maaliskuuta 2004, 23 päivänä huhtikuuta 2004 ja 22 päivänä huhtikuuta 2005).

| (330) | Kun markkinoilla ei ole tarjolla takausta kyseisen tyyppiselle rahoitustoimelle, tukiosuus olisi laskettava samalla tavalla kuin korkotukilainan avustusekvivalentti, eli se on sen markkinakoron, jota AGVO olisi joutunut ilman takausta maksamaan, ja sen koron, joka on saatu valtiontakauksen avulla, erotus. Jos markkinakorkoa ei ole ja jos jäsenvaltio haluaa käyttää oletuksena viitekorkoa, komissio painottaa, että viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamista koskevassa komission tiedonannossa (70) annettuja ehtoja voidaan käyttää yksittäisen takauksen tuki-intensiteetin laskemisessa. Tästä seuraa, että erityistä huomiota on kiinnitettävä lisäosaan, joka lisätään peruskorkoon katettuun rahoitustoimeen, takauksen kohteena olevaan yritykseen ja annettuihin vakuuksiin liittyvän riskiprofiilin huomioimiseksi. |
| --- | --- |

(330)

Kun markkinoilla ei ole tarjolla takausta kyseisen tyyppiselle rahoitustoimelle, tukiosuus olisi laskettava samalla tavalla kuin korkotukilainan avustusekvivalentti, eli se on sen markkinakoron, jota AGVO olisi joutunut ilman takausta maksamaan, ja sen koron, joka on saatu valtiontakauksen avulla, erotus. Jos markkinakorkoa ei ole ja jos jäsenvaltio haluaa käyttää oletuksena viitekorkoa, komissio painottaa, että viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamista koskevassa komission tiedonannossa (70) annettuja ehtoja voidaan käyttää yksittäisen takauksen tuki-intensiteetin laskemisessa. Tästä seuraa, että erityistä huomiota on kiinnitettävä lisäosaan, joka lisätään peruskorkoon katettuun rahoitustoimeen, takauksen kohteena olevaan yritykseen ja annettuihin vakuuksiin liittyvän riskiprofiilin huomioimiseksi.

| (331) | Siltä osin kuin on kyse edusta, jota on saatu Oostenden kalasataman maa-alueiden ja rakennusten yksinomaisesta ja maksuttomasta käytöstä, tuen määrä vastaa vuokraa, jota AGVO:n olisi täytynyt maksaa markkinaehtojen mukaisesti Oostenden kalasataman maa-alueiden ja rakennusten yksinomaisesta käytöstä 14 päivästä maaliskuuta 2002 takaisinperintäpäivään tai siihen päivään, jolloin AGVO:lla oli viimeisen kerran oikeus käyttää rakennuksia maksutta joko sen yhtiöjärjestyksen tai rakennusten omistusoikeuden luovutuskirjan perusteella tai jonkin muun asiakirjan perusteella. |
| --- | --- |

(331)

Siltä osin kuin on kyse edusta, jota on saatu Oostenden kalasataman maa-alueiden ja rakennusten yksinomaisesta ja maksuttomasta käytöstä, tuen määrä vastaa vuokraa, jota AGVO:n olisi täytynyt maksaa markkinaehtojen mukaisesti Oostenden kalasataman maa-alueiden ja rakennusten yksinomaisesta käytöstä 14 päivästä maaliskuuta 2002 takaisinperintäpäivään tai siihen päivään, jolloin AGVO:lla oli viimeisen kerran oikeus käyttää rakennuksia maksutta joko sen yhtiöjärjestyksen tai rakennusten omistusoikeuden luovutuskirjan perusteella tai jonkin muun asiakirjan perusteella.

| (332) | Komissio on tietoinen siitä, että osalla maa-alueista ja rakennuksista (esimerkiksi teillä) oli vain vähän tai ei lainkaan kauppa-arvoa. Komissio kuitenkin huomauttaa, että osalla maa-alueista ja rakennuksista (kalahuutokaupalla, toimistoilla, varastorakennuksilla) oli selkeää kauppa-arvoa, ja toinen osa maa-alueista ja rakennuksista (kalasataman infrastruktuuri) mahdollisti sen, että AGVO pystyi tarjoamaan palvelujaan alusten omistajille; AGVO:lla oli oikeus periä maksua vastineeksi tarjoamistaan palveluista. Nämä tekijät on otettava huomioon vuokran laskemisessa. |
| --- | --- |

(332)

Komissio on tietoinen siitä, että osalla maa-alueista ja rakennuksista (esimerkiksi teillä) oli vain vähän tai ei lainkaan kauppa-arvoa. Komissio kuitenkin huomauttaa, että osalla maa-alueista ja rakennuksista (kalahuutokaupalla, toimistoilla, varastorakennuksilla) oli selkeää kauppa-arvoa, ja toinen osa maa-alueista ja rakennuksista (kalasataman infrastruktuuri) mahdollisti sen, että AGVO pystyi tarjoamaan palvelujaan alusten omistajille; AGVO:lla oli oikeus periä maksua vastineeksi tarjoamistaan palveluista. Nämä tekijät on otettava huomioon vuokran laskemisessa.

| (333) | Siltä osin kuin on kyse verojen perimisestä saadusta edusta, tuen määrä vastaa veroa, joka on peritty sen asettamisesta lähtien takaisinperintäpäivään saakka tai siihen päivään saakka, jolloin AGVO:lla oli viimeksi oikeus periä kyseisiä veroja. |
| --- | --- |

(333)

Siltä osin kuin on kyse verojen perimisestä saadusta edusta, tuen määrä vastaa veroa, joka on peritty sen asettamisesta lähtien takaisinperintäpäivään saakka tai siihen päivään saakka, jolloin AGVO:lla oli viimeksi oikeus periä kyseisiä veroja.

| (334) | Komissio huomauttaa lopuksi, että AGVO:lta takaisin perittävästä määrästä olisi vähennettävä se määrä tukea, joka on siirretty EVO:lle pääoman (3 969 000 euroa) muodossa ja antamalla kalahuutokaupparakennukset maksutta EVO:n käyttöön. |
| --- | --- |

(334)

Komissio huomauttaa lopuksi, että AGVO:lta takaisin perittävästä määrästä olisi vähennettävä se määrä tukea, joka on siirretty EVO:lle pääoman (3 969 000 euroa) muodossa ja antamalla kalahuutokaupparakennukset maksutta EVO:n käyttöön.

| (335) | Komissio on tietoinen siitä, että AGVO:lle oli uskottu joitakin ei-taloudellisia julkisia tehtäviä (kulutukseen tarkoitetun kalan tarkastaminen, sen tarkistaminen, että maihin tuodusta saaliista peritään arvonlisävero, tiedotustehtäviä) sekä kalasataman hallinta. Komissio katsoo, että AGVO:lta takaisin perittävästä määrästä olisi vähennettävä ne kustannukset, jotka ovat todistetusti aiheutuneet kyseisten tehtävien suorittamisesta. |
| --- | --- |

(335)

Komissio on tietoinen siitä, että AGVO:lle oli uskottu joitakin ei-taloudellisia julkisia tehtäviä (kulutukseen tarkoitetun kalan tarkastaminen, sen tarkistaminen, että maihin tuodusta saaliista peritään arvonlisävero, tiedotustehtäviä) sekä kalasataman hallinta. Komissio katsoo, että AGVO:lta takaisin perittävästä määrästä olisi vähennettävä ne kustannukset, jotka ovat todistetusti aiheutuneet kyseisten tehtävien suorittamisesta.

11.4   KALAHUUTOKAUPAN RAKENNEUUDISTUKSEN VAIKUTUS TAKAISINPERINTÄÄN

| (336) | Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että kaupunki ja AGVO suunnittelivat kalahuutokaupan yksityistämistä. Ne ovat väittäneet, että yksityistämisen päätyttyä valtiontukiongelma häviää ja menettelystä tulee aiheeton. |
| --- | --- |

(336)

Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että kaupunki ja AGVO suunnittelivat kalahuutokaupan yksityistämistä. Ne ovat väittäneet, että yksityistämisen päätyttyä valtiontukiongelma häviää ja menettelystä tulee aiheeton.

| (337) | Komissio haluaa tältä osin muistuttaa, että vaikka yksityistäminen saattaakin lopettaa tarkasteltavana olevat tukitoimenpiteet, se ei poista niitä etuja, joita tuensaajille on myönnetty ennen tukitoimenpiteiden päättymistä. Takaisinperinnän tarkoituksena on juuri palauttaa aiempi tilanne ennalleen sisämarkkinoiden tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi. Komissio kiinnittää tältä osin Belgian viranomaisten huomion komission tiedonantoon “Sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintää edellyttävien komission päätösten tehokas täytäntöönpano jäsenvaltioissa” (71) ja erityisesti sen 3.2.4 kohtaan, jossa käsitellään valtiontuen takaisinperintää selvitystilassa olevilta yrityksiltä ja maksukyvyttömiltä tuensaajilta. Pyyntöä lykätä tämä päätöksen tekemistä (ks. johdanto-osan 99 kappale) ei ole syytä hyväksyä, koska on tärkeää, että sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton valtiontuki peritään takaisin mahdollisimman pikaisesti, |
| --- | --- |

(337)

Komissio haluaa tältä osin muistuttaa, että vaikka yksityistäminen saattaakin lopettaa tarkasteltavana olevat tukitoimenpiteet, se ei poista niitä etuja, joita tuensaajille on myönnetty ennen tukitoimenpiteiden päättymistä. Takaisinperinnän tarkoituksena on juuri palauttaa aiempi tilanne ennalleen sisämarkkinoiden tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi. Komissio kiinnittää tältä osin Belgian viranomaisten huomion komission tiedonantoon “Sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintää edellyttävien komission päätösten tehokas täytäntöönpano jäsenvaltioissa” (71) ja erityisesti sen 3.2.4 kohtaan, jossa käsitellään valtiontuen takaisinperintää selvitystilassa olevilta yrityksiltä ja maksukyvyttömiltä tuensaajilta. Pyyntöä lykätä tämä päätöksen tekemistä (ks. johdanto-osan 99 kappale) ei ole syytä hyväksyä, koska on tärkeää, että sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton valtiontuki peritään takaisin mahdollisimman pikaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Tuki, joka on myönnetty NV Exploitatie Vismijn Oostendelle (EVO) ja jonka määrä on 3 969 000 euroa alkupääomana ja lainoina, jotka on myöhemmin muutettu pääomankorotuksiksi, ei sovellu sisämarkkinoille.

2.   Tuki, joka on myönnetty EVO:lle ja jonka määrä on 4 284 995 euroa ilmaisina lainatakauksina, ei sovellu sisämarkkinoille.

3.   Tuki, joka on myönnetty EVO:lle oikeutena käyttää maksutta Oostenden kalasatamassa sijaitsevia kalahuutokaupparakennuksia, ei sovellu sisämarkkinoille.

2 artikla

1.   Tuki, joka on myönnetty Autonoom Gemeentebedrijf Vismijn Oostendelle (AGVO) ja jonka määrä on 6 200 000 euroa alkupääomana, ei sovellu sisämarkkinoille.

2.   Tuki, joka on myönnetty AGVO:lle ilmaisina lainatakauksina, ei sovellu sisämarkkinoille.

3.   Tuki, joka on myönnetty AGVO:lle oikeutena käyttää maksutta ja/tai markkinahintaa edullisemmin Oostenden kalasatamassa sijaitsevia maa-alueita ja rakennuksia, ei sovellu sisämarkkinoille.

4.   Tuki, joka on myönnetty AGVO:lle Oostenden kalasatamassa sijaitsevien, yhteensä 57 500 m2:n rakennusten maksuttomana omistusoikeuden luovutuksena 26 päivänä maaliskuuta 2004 ja 4 päivänä syyskuuta 2009 väliseksi ajaksi, ei sovellu sisämarkkinoille.

5.   Tuki, joka on myönnetty AGVO:lle oikeutena periä veroja 14 päivän maaliskuuta 2002 jälkeen, ei sovellu sisämarkkinoille.

3 artikla

Tuki, joka on myönnetty NV Pakhuizenille (PAKHUIZEN) ja joka perustuu Oostenden kaupungin kanssa vuonna 1989 tehtyyn pitkäaikaiseen vuokrasopimukseen, ei sovellu sisämarkkinoille.

4 artikla

1.   Belgian on perittävä 1 ja 2 artiklan 2–5 kohdassa tarkoitettu tuki takaisin tuensaajilta.

2.   Belgian on perittävä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki takaisin siltä osin kuin se on jo maksettu AGVO:lle (3 596 665,62 euroa).

3.   Belgian on perittävä 3 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin siltä osin kuin se on jo maksettu 13 päivän maaliskuuta 1996 jälkeen.

4.   Takaisin perittävä määrän on sisällettävä korko, joka lasketaan tuen maksuajankohdasta tuen tosiasialliseen takaisinmaksuajankohtaan saakka tai siihen päivään saakka, jolloin se oli viimeksi tuensaajien käytettävissä, mikäli tukitoimenpiteet on lopetettu ennen takaisinperinnän suorittamista.

5.   Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (72) V luvun säännösten ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 271/2008 (73) säännösten mukaisesti.

6.   Belgian on peruutettava kaikki 1, 2 ja 3 artiklassa tarkoitetun tuen maksamatta olevat maksut ja/tai muut tuen myöntämismuodot tämän päätöksen tekopäivästä alkaen.

5 artikla

1.   Edellä 1, 2 ja 3 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Belgian on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

6 artikla

1.   Belgian on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle seuraavat tiedot:

| a) | AGVO:lta, EVO:lta ja PAKHUIZENilta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko); |
| --- | --- |

a)

AGVO:lta, EVO:lta ja PAKHUIZENilta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);

| b) | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että AGVO, EVO ja PAKHUIZEN on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että AGVO, EVO ja PAKHUIZEN on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Belgian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä, kunnes 1, 2 ja 3 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on komission pyynnöstä toimitettava välittömästi tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on myös annettava yksityiskohtaiset tiedot AGVO:n, EVO:n ja PAKHUIZENin jo takaisin maksamista tukimääristä ja koroista.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 27 päivänä huhtikuuta 2010.

Komission puolesta

Maria DAMANAKI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

1

(2)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

2

(3)  Joulukuun 1 päivänä 2009 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli SEUT-sopimuksen 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta ovat asiasisällöltään samanlaiset. Tässä päätöksessä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan tehtyjä viittauksia on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan.

3

(4)  EUVL C 238, 17.9.2008, s. 12.

4

(5)  Ks. alaviite 4.

5

(6)  De Belgische Zeevisserij – Anvoer en Besomming 2007, Vlaamse overheid, Departement Landbouw en Visserij (http://www2.vlaanderen.be/landbouw/downloads/vis/aanvoer_besomming_2007.pdf), s. 12.

6

(7)  Vlaamse overheid, Departement Landbouw en Visserij, Jaaroverzicht Zeevisserij 1998, 1999, 2000 en 2001 (http://lv.vlaanderen.be/nlapps/docs/default.asp?fid=122).

7

(8)  Kaupunki perusti AGVO:n 23 päivänä marraskuuta 2001. Flanderin hallituksen sisäasiainministeri hyväksyi kaupungin päätöksen 14 päivänä maaliskuuta 2002.

8

(9)  “De Stad Oostende kan aan het AG Vismijn Oostende de volle eigendom, respectievelijk de bestaande zakelijke rechten en beheersrechten overdragen van de goederen die zich bevinden binnen of behoren bij het in artikel 3.1 omschreven Visserhavengebied of die nodig en/of nuttig zijn voor de realisatie van de doelstellingen van het AG Vismijn Oostende (...). In afwachting van de overdracht van de onroerende goederen krijgt het AG Vismijn Oostende het uitsluitend recht deze goederen zonder vergoeding te gebruiken.”

9

(10)  Hanke, jossa Norjassa pyydettiin tai sieltä ostettiin rapuja tarkoituksena (yrittää) myydä niitä Aasian markkinoille.

10

(11)  Jaarrekening AGVO 2005, s. 26 (verslag van de Raad van Bestuur aan de aandeelhouders over de waardering van de aandelen in EVO): “Tenslotte is het niet onbelangrijk dat in deze fase de engagementen van de Stad Oostende een wezenlijke buffer vormen om op verantwoorde wijze een waardering in going concern toe te passen zodat de waardering zoals beschreven in art. 66§2 mag aangehouden worden en niet naar een waardering in discontinuïteit moet overgegangen worden”.

11

(12)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

12

(13)  EYVL C 19, 20.1.2001, s. 7; EUVL C 229, 14.9.2004, s. 5; EUVL C 84, 3.4.2008, s. 10.

13

(14)  Asia C-280/00, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark, tuomio 24.7.2003, Kok. 2003, s. I-7747.

14

(15)  EUVL L 312, 29.11.2005, s. 67.

15

(16)  Asia C-41/90, Höfner ja Elser, tuomio 23.4.1991, Kok.1991, s. I-1979, 21 kohta; yhdistetyt asiat C-264/01, C-306/01, C-354/01 ja C-355/01, AOK Bundesverband, tuomio 16.3.2004, Kok.2004, s. I-2493, 46 kohta ja asia C-222/04, Ministero dell’Economia v. Cassa di Risparmio, tuomio 10.1.2006, Kok. 2006, s. I-289, 107–112 kohta.

16

(17)  Asia C-82/01P, Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 24.10.2002, Kok. 2002, s. I-9297, 78 kohta ja asia T-128/98, Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 12.12.2000, Kok. 2000, s. II-3929, 122–124 kohta.

17

komissio

komissio

(18)  Päätös N 520/03, tehty 20 päivänä lokakuuta 2004 – Flanderin satamat; päätös N 60/06, tehty 24 päivänä huhtikuuta 2007 – Mainportontwikkeling -hanke.

18

(19)  Edellä johdanto-osan 110–117 kappaleessa mainittu asia C-222/04.

19

(20)  Asia C-334/99, Saksa v. komissio, tuomio 28.1.2003, Kok. 2003, s. I-01139, 133 kohta; asia C-482/99, Ranska v. komissio (Stardust Marine), tuomio 16.5.2002, Kok. 2002, s. I-4397, 70 kohta; asia C-261/89, Italia v. komissio, tuomio 3.10.1990, Kok. 1990, s. I-4437, 8 kohta; yhdistetyt asiat C-278/92–C-280/92, Espanja v. komissio, tuomio 14.9.1994, Kok.1994, s. I-4103, 21 kohta ja asia C-42/93, Espanja v. komissio, tuomio 14.9.1994, Kok. 1994, s. I-4175, 13 kohta.

20

komissio

(21)  Kaupungille kertyi tuolloin tappioita keskimäärin 1 850 000 euroa vuodessa.

21

(22)  Asia T-152/99, HAMSA v. komissio, tuomio 11.7.2002, Kok. 2002, s. II-3049, 132 kohta; yhdistetyt asiat C-328/99 ja C-399/00, Italia ja SIM 2 Multimedia v. komissio, tuomio 8.5.2003, Kok. 2003, s. I-4035, 44 kohta ja asia C-303/88, Italia v. komissio, tuomio 21.3.1991, Kok. 1991, s. I-1433, 18 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

22

(23)  Edellä mainittu asia C-482/99, Ranska v. komissio (Stardust Marine), 71 kohta; asia T-16/96, Cityflyer Express v. komissio, tuomio 30.4.1998, Kok. 1998, s. II-757, 76 kohta; yhdistetyt asiat T-228/99 ja T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale v. komissio, tuomio 6.3.2003, Kok. 2003, s. II-435, 246 kohta.

23

(24)  Yhdistetyt asiat T-129/95, T-2/96 ja T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke v. komissio, tuomio 21.1.1999, Kok., s. II-17, 124 kohta; yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, 26 kohta.

24

(25)  Belgian viranomaisten vastaus 19 päivältä lokakuuta 2006, s. 2: “De Stad koos voor deze laatste oplossing: (...) – de locale economie rondom de vismijn scheepsherstel, scheepsbenodigheden, opslag- en diepvriesbedrijven, ijsfabrieken, groot- en kleinhandels, toerisme ...) bleef behouden, wat in de naweeën van de sluiting (1997) van de plaatselijke (verlieslatende) Regie der Maritiem Transport (verlies van 1 700 arbeidsplaatsen) een belangrijke considerans was binnen een Stad met meer dan 12 % werkloosheid”. Belgian viranomaisten vastaus 19 päivältä lokakuuta 2006, s. 6: “Dit belet niet dat de gedelegeerd bestuurder van een bedrijf dat voor 100 % gehouden wordt door een lokale overheid ook oog heeft voor de maatschappelijke en sociale rol die de vismijn van Oostende binnen de regio kan vervullen en die de Stad anno 2001 heeft gemotiveerd om niet radicaal tot sluiting over te gaan.”

25

(26)  Edellä mainitut yhdistetyt asiat C-328/99 ja C-399/00, Italia ja SIM 2 Multimedia v. komissio, 44 kohta; edellä mainittu asia C-303/88, Italia v. komissio, 18 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

26

(27)  “Het AG Vismijn Oostende beslist vrij over het aanleggen, het bouwen, het onderhouden, het herstellen, het verbeteren, het bedienen, het zelf exploiteren en het aan derden ter beschikking stellen van roerende en onroerende goederen”.

27

(28)  Edellä mainittu asia C-482/99, Ranska v. komissio (Stardust Marine), 71 kohta; edellä mainittu asia T-16/96, Cityflyer Express v. komissio, tuomion 76 kohta; edellä mainitut yhdistetyt asiat T-228/99 ja T-233/99, Westdeutsche LB v. komissio, tuomion 246 kohta.

28

(29)  EYVL C 209, 10.7.1997, s. 3.

29

(30)  Siksi tämän päätöksen artiklaosa kattaa myös mahdollisuuden siitä, että kiinteistö on tällä hetkellä AGVO:n käytössä maksua vastaan, joskin markkinahintaa alemmalla hinnalla.

30

(31)  EYVL C 71, 11.3.2000, s. 14.

31

(32)  Asia C-342/96, Espanjan kuningaskunta v. komissio, tuomio 29.4.1999, Kok. 1999, s. I-2459; asia C-256/97, DTM Transports SA, tuomio 29.6.1999, Kok. 1999, s. I-3913; edellä mainittu asia T-152/99, HAMSA v. komissio.

32

(33)  Takauksia koskevan tiedonannon 3.4 kohta.

33

(34)  Päätös C 5/03 (ex NN 115/02), tehty 21 päivänä tammikuuta 2003 – MobilCom AG:n hyväksi myönnetty tuki, EUVL C 80, 3.4.2003, s. 5.

34

(35)  Yhdistetyt asiat T-204/97 ja T-270/97, EPAC v. komissio, tuomio 13.6.2000, Kok. 2000, s. II-2267, 82 kohta.

35

(36)  Emoyhtiön antamaa takausta koskevan asian osalta, ks. CDC:n antama takaus tytäryhtiölleen CDC IXISille, päätös, tehty 21 päivänä tammikuuta 2003 ja 30 päivänä huhtikuuta 2003, tuesta E 50/01 (EUVL C 154, 2.7.2003, s. 13). Takauksesta maksettiin provisio mutta ei markkinaehdoin, ja sen vuoksi sen havaittiin sisältävän valtiontukea.

36

(37)  Belgian viranomaiset ovat myöntäneet, että kaupungilla ei edes aina ole jäljennöstä lainaa ja takausta koskevista sopimusasiakirjoista (ks. 27 päivänä marraskuuta 2007 päivätyn kirjeen liite B).

37

(38)  Edellä mainittu asia C-334/99, Saksa v. komissio, 138 kohta; päätös 1999/720/EY, EHTY, tehty 8 päivänä heinäkuuta 1999 – Gröditzer Stahlwerkelle myönnetty tuki ( EYVL L 292, 13.11.1999, s. 27, 45 kohta).

38

(39)  Ks. esimerkiksi vuoden 1999 suuntaviivojen 17 kohta.

39

(40)  Belgia on korostanut useaan kertaan, että oikeus asettaa ja periä veroa ramppien ja sataman sulkuporttien käytöstä säilyi kaupungilla.

40

(41)  Edellä mainitut yhdistetyt asiat T-204/97 ja T-270/97, EPAC v. komissio, 82 kohta.

41

(42)  Emoyhtiön antamaa takausta koskevan asian osalta, ks. CDC:n antama takaus CDC IXISille; 17 päivänä tammikuuta 2003 tehty päätös, tuki 50/01. Takauksesta maksettiin provisio mutta ei markkinaehdoin, ja sen vuoksi sen havaittiin sisältävän valtiontukea.

42

(43)  Asia C-39/94, SFEI v. La Poste, tuomio 11.7.1996, Kok. 1996, s. I-3547, 61 kohta.

43

(44)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

44

(45)  Ks. esimerkiksi vuoden 1999 suuntaviivojen 17 kohta.

45

(46)  Päätös 96/563/EY – Jadecost (EYVL L 246, 27.9.1996), vahvistettu asiassa C-288/96, Saksa v. komissio, tuomio 5.10.2000, Kok. 2000, s. I-8237, 41 kohta.

46

(47)  Lukuun ottamatta yhtä osaketta yhteensä 15 000 osakkeesta.

47

(48)  Edellä mainittu asia C-482/99, Ranska v. komissio (Stardust Marine), 71 kohta; edellä mainittu asia T-16/96, Cityflyer Express v. komissio, 76 kohta; edellä mainitut yhdistetyt asiat T-228/99 ja T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale v. komissio, 246 kohta.

48

(49)  EVO:n pääomaa ei ole rahoitettu yksinomaan AGVO:n alkupääomalla. EVO:hon on nimittäin tehty suurempi pääomasijoitus kuin AGVO:hon.

49

(50)  Ks. myös komission päätös 2006/740/EY, Hamburgische Landesbank – Girozentrale, tehty 20 päivänä lokakuuta 2004, johdanto-osan 99 kappale, EUVL L 307, 7.11.2006, s. 110.

50

(51)  Ks. tämän päätöksen johdanto-osan 203 ja 306 kappale.

51

(52)  Ks. esimerkiksi vuoden 1999 suuntaviivojen 17 kohta.

52

(53)  Ks. tämän päätöksen johdanto-osan 44 kappale.

53

(54)  Pitkäaikaisesta vuokraoikeudesta 10 päivänä tammikuuta 1824 annetun lain 5 pykälä (Moniteur belge XIX, nro 14.)

54

(55)  Edellä mainittu asia C-482/99, Ranska v. komissio.

55

(56)  Ks. Belgian viranomaisten vastaus, joka on päivätty 19 päivänä lokakuuta 2006, s. 3: “zowel op het niveau van aandeelhouderschap als dat van de organen (bestuur) dient de Gemeente (achter AGVO) krachtens de wet de meerderheid te hebben in de stemrechten. Dit is hier het geval.”

56

(57)  Ks. asia 730/79, Philip Morris, tuomio 17.9.1980, Kok. 1980, s. 2671, 11 ja 12 kohta.

57

(58)  Ks. edellä mainittu tuomio asiassa Philip Morris.

58

(59)  Ks. myös vuoden 1999 suuntaviivojen 12 kohta, jossa määrätään, että näitä vuoden 1999 suuntaviivoja sovelletaan myös maa- ja kalatalouden alalla.

59

(60)  Komission päätös 2008/849/EY, tehty 16 päivänä heinäkuuta 2008, valtiontuesta C 14/07 (ex NN 15/07), Italia, rakenneuudistustuki NGP:lle, EUVL L 301, 12.11.2008, s. 14.

60

(61)  AGVO osti PAKHUIZENin vuonna 2004 ja hankki 51 prosentin osakkuuden Haf Holding BO (Ijsland) -yrityksestä vuonna 2006. EVO aloitti myös useita hankkeita, kuten vuoden 2005 tilinpäätöksessä mainitun (kuningasrapua koskevan) Pollar Drift -hankkeen ja Novafish-hankkeen (HAF Holding). Ks. myös Grimsby Marketin huomautukset, joiden mukaan “vuosien 2005–2006 tienoilla EVO alkoi ostaa kalaa suoraan islantilaisilta kalastajilta (korkeilla) määrähinnoilla ja kauppasi kalaa laskuhuudoin Oostenden huutokaupassa usein alempaan hintaan”. Belgian viranomaiset eivät kiistäneet yhtäkään kolmansien toimittamaa huomautusta. Belgian viranomaisten toimittamat tarjouskilpailuasiakirjat vahvistavat lisäksi, että EVO oli aloittanut ennen vuotta 2007 ulkomaisia toimintoja, mutta lopetti ne vuonna 2007 (ks. muistio, s. 39).

61

(62)  Lainoja myönnettiin sillä edellytyksellä, että lainanottaja myisi kalansa Oostenden huutokaupassa, kuljetuskustannuksia tuettiin (toisinaan sataprosenttisesti), kun kala myytiin Oostenden kalahuutokaupassa, taatut huutokaupan vähimmäishinnat jne.

62

(63)  Vuoden 1999 suuntaviivojen 70 kohdassa määrätään, että vuoden 1999 suuntaviivojen 35–39 kohtaa sovelletaan kaikkiin maataloudessa toimiviin yrityksiin, myös pk-yrityksiin. Jäsenvaltioilla on vastasuoritteiden osalta maatalouden alalla mahdollisuus valita, noudattavatko ne vuoden 1999 suuntaviivojen 35–39 kohtaa vai vuoden 1999 suuntaviivojen 73–82 kohtaan sisältyviä maatalousalaa koskevia erityissääntöjä.

63

(64)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

64

(65)  Asia C-158/94, komissio v. Italia, tuomio 23.10.1997, Kok. 1997, s. I-5789, 54 kohta.

65

(66)  EYVL C 281, 26.9.1996, s. 3.

66

(67)  EYVL C 17, 19.1.2001, s. 4.

67

(68)  EUVL C 297, 29.11.2005, s. 4.

68

(69)  Kuten edellä todetaan, sopimuslausekkeella, jonka mukaisesti vuokranantajalla on oikeus saada puolet Pakhuizenin liikevoitosta 27 vuoden jälkeen, ei todennäköisesti ole mitään todellista arvoa, joten sen perusteella ei voida tehdä päätelmiä. Koska vuokrasopimus lisäksi purettiin, tätä lauseketta ei koskaan sovellettu.

69

(70)  EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6.

70

(71)  EUVL C 272, 15.11.2007, s. 4.

71

(72)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

72

(73)  EUVL L 82, 25.3.2008, s. 1.

73

---

IV EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

| 19.10.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 274/139 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 274/139

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 18 päivänä marraskuuta 2009,

valtiontuesta C 10/09 (ex N 138/09), jonka Alankomaat on myöntänyt ING:n epälikvidejä omaisuuseriä koskevaan tukijärjestelyyn ja rakenneuudistussuunnitelmaan

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 9000)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/608/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1), mutta ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio antoi 12 päivänä marraskuuta 2008 luvan kiireelliselle pääomapohjan vahvistamiselle asiassa N 528/08. Pääomapohjan vahvistamista koskevassa toimenpiteessä Alankomaat osti ING:n rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoisia Core-Tier 1 -arvopapereita 10 miljardin euron edestä. Toimenpiteelle annettiin lupa kuudeksi kuukaudeksi edellyttäen, että kyseisten kuuden kuukauden aikana toimitettaisiin uskottava suunnitelma (2). Pääomapohjan vahvistamista koskevaa kiireellistä toimenpidettä jatkettiin automaattisesti rakenneuudistussuunnitelman toimittamisen jälkeen siihen asti, kun komissio teki päätöksensä suunnitelmasta. |
| --- | --- |

(1)

Komissio antoi 12 päivänä marraskuuta 2008 luvan kiireelliselle pääomapohjan vahvistamiselle asiassa N 528/08. Pääomapohjan vahvistamista koskevassa toimenpiteessä Alankomaat osti ING:n rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoisia Core-Tier 1 -arvopapereita 10 miljardin euron edestä. Toimenpiteelle annettiin lupa kuudeksi kuukaudeksi edellyttäen, että kyseisten kuuden kuukauden aikana toimitettaisiin uskottava suunnitelma (2). Pääomapohjan vahvistamista koskevaa kiireellistä toimenpidettä jatkettiin automaattisesti rakenneuudistussuunnitelman toimittamisen jälkeen siihen asti, kun komissio teki päätöksensä suunnitelmasta.

| (2) | Komissio antoi 31 päivänä maaliskuuta 2009 asiassa C 10/09 (ex N 138/09) luvan ING:n hyväksi kuuden kuukauden ajan toteutettavaan arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaan toimenpiteeseen, joka kohdistui Yhdysvalloissa olevaan Alt-A-luokan asuntolainavakuudellisia arvopapereita (RMBS) sisältävään arvopaperisalkkuun (3). Alankomaiden viranomaiset kutsuvat toimenpidettä ”epälikvidejä omaisuuseriä koskevaksi tukijärjestelyksi”. Koska komissio epäili, etteivät arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen tietyt näkökohdat olisi arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla annetun komission tiedonannon (4) (jäljempänä ’arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva tiedonanto’) mukaisia, komissio päätti aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn. |
| --- | --- |

(2)

Komissio antoi 31 päivänä maaliskuuta 2009 asiassa C 10/09 (ex N 138/09) luvan ING:n hyväksi kuuden kuukauden ajan toteutettavaan arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaan toimenpiteeseen, joka kohdistui Yhdysvalloissa olevaan Alt-A-luokan asuntolainavakuudellisia arvopapereita (RMBS) sisältävään arvopaperisalkkuun (3). Alankomaiden viranomaiset kutsuvat toimenpidettä ”epälikvidejä omaisuuseriä koskevaksi tukijärjestelyksi”. Koska komissio epäili, etteivät arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen tietyt näkökohdat olisi arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla annetun komission tiedonannon (4) (jäljempänä ’arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva tiedonanto’) mukaisia, komissio päätti aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (5)
  . Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa. Komissio ei saanut asianomaisilta huomautuksia. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (5)
  . Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa. Komissio ei saanut asianomaisilta huomautuksia.

| (4) | Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen lupaa jatkettiin 15 päivänä syyskuuta 2009 tehdyllä komission päätöksellä (6). |
| --- | --- |

(4)

Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen lupaa jatkettiin 15 päivänä syyskuuta 2009 tehdyllä komission päätöksellä (6).

| (5) | Lisäksi Alankomaat antoi valtiontakausjärjestelmästään (joka hyväksyttiin asiassa N 524/08 tehdyllä komission päätöksellä alkamaan 30 päivästä lokakuuta 2008 ja jota jatkettiin 7 päivästä heinäkuuta 2009 asiassa N 379/09 tehdyllä komission päätöksellä (7)) ING:lle takaukset keskipitkän aikavälin velkoihin, joiden suuruudet olivat (i) 9 miljardia Yhdysvaltain dollaria (josta 8,25 miljardia dollaria on jo myönnetty) ja (ii) 5 miljardia euroa (josta 4,15 miljardia euroa on jo myönnetty). |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi Alankomaat antoi valtiontakausjärjestelmästään (joka hyväksyttiin asiassa N 524/08 tehdyllä komission päätöksellä alkamaan 30 päivästä lokakuuta 2008 ja jota jatkettiin 7 päivästä heinäkuuta 2009 asiassa N 379/09 tehdyllä komission päätöksellä (7)) ING:lle takaukset keskipitkän aikavälin velkoihin, joiden suuruudet olivat (i) 9 miljardia Yhdysvaltain dollaria (josta 8,25 miljardia dollaria on jo myönnetty) ja (ii) 5 miljardia euroa (josta 4,15 miljardia euroa on jo myönnetty).

| (6) | Komissio sai 25 päivänä marraskuuta 2008, 8 päivänä huhtikuuta 2009, 18 päivänä toukokuuta 2009 ja 9 päivänä marraskuuta 2009 markkinatoimijoilta tietoja, joissa väitettiin ING Direct Europen mainostaneen hetken aikaa Alankomailta saamaansa pääomanlisäystä ja noudattaneen aggressiivisia kaupallisia menettelyjä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio sai 25 päivänä marraskuuta 2008, 8 päivänä huhtikuuta 2009, 18 päivänä toukokuuta 2009 ja 9 päivänä marraskuuta 2009 markkinatoimijoilta tietoja, joissa väitettiin ING Direct Europen mainostaneen hetken aikaa Alankomailta saamaansa pääomanlisäystä ja noudattaneen aggressiivisia kaupallisia menettelyjä.

| (7) | Komissio ja Alankomaiden viranomaiset järjestivät tapaamisia, olivat yhteydessä sähköpostitse ja pitivät puhelinneuvotteluja. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ja Alankomaiden viranomaiset järjestivät tapaamisia, olivat yhteydessä sähköpostitse ja pitivät puhelinneuvotteluja.

| (8) | Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen yhteydessä käytettyihin varojen arvostamismenetelmiin liittyvien kysymysten osalta komissio on tukeutunut palkkaamiensa ulkopuolisten asiantuntijoiden (Duff & Phelps ja professori Wim Schoutens) sekä Euroopan keskuspankin asiantuntijoiden tekniseen apuun. |
| --- | --- |

(8)

Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen yhteydessä käytettyihin varojen arvostamismenetelmiin liittyvien kysymysten osalta komissio on tukeutunut palkkaamiensa ulkopuolisten asiantuntijoiden (Duff & Phelps ja professori Wim Schoutens) sekä Euroopan keskuspankin asiantuntijoiden tekniseen apuun.

| (9) | Alankomaat toimitti komissiolle 12 päivänä toukokuuta 2009 ING-yhtymän rakenneuudistussuunnitelman, jota täydennettiin 7 päivänä heinäkuuta 2009 toimitetuilla lisätiedoilla. Rakenneuudistussuunnitelmaa muutettiin 22 päivänä lokakuuta 2009 (jäljempänä olevilla viittauksilla rakenneuudistussuunnitelmaan tarkoitetaan tätä uusinta versiota). Muutetussa suunnitelmassa oli muutettu myös Alankomailta saadun pääomanlisäyksen takaisinmaksua koskevia ehtoja. |
| --- | --- |

(9)

Alankomaat toimitti komissiolle 12 päivänä toukokuuta 2009 ING-yhtymän rakenneuudistussuunnitelman, jota täydennettiin 7 päivänä heinäkuuta 2009 toimitetuilla lisätiedoilla. Rakenneuudistussuunnitelmaa muutettiin 22 päivänä lokakuuta 2009 (jäljempänä olevilla viittauksilla rakenneuudistussuunnitelmaan tarkoitetaan tätä uusinta versiota). Muutetussa suunnitelmassa oli muutettu myös Alankomailta saadun pääomanlisäyksen takaisinmaksua koskevia ehtoja.

| (10) | Alankomaat teki 22 päivänä lokakuuta 2009 useita sitoumuksia, jotka liittyivät rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoon ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevasta toimenpiteestä maksettavaan korvaukseen. |
| --- | --- |

(10)

Alankomaat teki 22 päivänä lokakuuta 2009 useita sitoumuksia, jotka liittyivät rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoon ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevasta toimenpiteestä maksettavaan korvaukseen.

| (11) | Alankomaat ilmoitti komissiolle, että asian kiireellisyyden vuoksi se suostuisi poikkeuksellisesti siihen, että tämä päätös tehdään englannin kielellä. |
| --- | --- |

(11)

Alankomaat ilmoitti komissiolle, että asian kiireellisyyden vuoksi se suostuisi poikkeuksellisesti siihen, että tämä päätös tehdään englannin kielellä.

2.   TOSISEIKKOJEN KUVAUS

2.1   Tuensaaja

| (12) | ING-yhtymään kuuluu ING Groep NV (jäljempänä ’ING Group’), holding-emoyhtiö, jolla on 100-prosenttinen määräysvalta ING Bank NV:ssä ja ING Verzekeringen NV:ssä, sekä kaksi alaholding-yhtiötä, jotka vastaavat pankki- ja vakuutusalan tytäryhtiöistä. ING Groupiin kuuluu yli 70 erillistä liiketoimintoa ja yli 2 500 oikeushenkilöä noin 50:ssä eri maassa. Vuoden 2008 lopussa yhtymän taseen loppusumma oli 1,332 miljardia euroa, josta yli 75 prosenttia oli peräisin ING:n pankkitoiminnasta. |
| --- | --- |

(12)

ING-yhtymään kuuluu ING Groep NV (jäljempänä ’ING Group’), holding-emoyhtiö, jolla on 100-prosenttinen määräysvalta ING Bank NV:ssä ja ING Verzekeringen NV:ssä, sekä kaksi alaholding-yhtiötä, jotka vastaavat pankki- ja vakuutusalan tytäryhtiöistä. ING Groupiin kuuluu yli 70 erillistä liiketoimintoa ja yli 2 500 oikeushenkilöä noin 50:ssä eri maassa. Vuoden 2008 lopussa yhtymän taseen loppusumma oli 1,332 miljardia euroa, josta yli 75 prosenttia oli peräisin ING:n pankkitoiminnasta.

| (13) | Vuoden 2008 lopussa, pääomapohjan vahvistamista koskeva toimenpide mukaan luettuna, ING:n pankkitoiminnassa ensisijaisen oman pääoman suhde (Tier 1 ratio) oli 9,3 prosenttia ja rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman suhde (Core-Tier 1 ratio) 7,3 prosenttia. Vakuutustoiminnassa käytettävissä olevan pääoman suhde vaadittuun pääomaan oli 256,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(13)

Vuoden 2008 lopussa, pääomapohjan vahvistamista koskeva toimenpide mukaan luettuna, ING:n pankkitoiminnassa ensisijaisen oman pääoman suhde (Tier 1 ratio) oli 9,3 prosenttia ja rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman suhde (Core-Tier 1 ratio) 7,3 prosenttia. Vakuutustoiminnassa käytettävissä olevan pääoman suhde vaadittuun pääomaan oli 256,5 prosenttia.

| (14) | ING Groupin pääomarakenteeseen kuuluu myös niin kutsuttua ydinvelkaa (core debt), jolla tarkoitetaan yhtymän tasolla otettuja etuoikeutettuja lainoja, jotka on sijoitettu osakepääomana ING Bankiin ja ING Insurance holdingiin (niin kutsuttu double leverage -järjestely). Lisäksi ING Insurance holding on itse hankkinut tällaista ydinvelkaa 2,3 miljardia euroa, joka voidaan käyttää osakepääomana sen omissa vakuutusalan tytäryhtiöissä. |
| --- | --- |

(14)

ING Groupin pääomarakenteeseen kuuluu myös niin kutsuttua ydinvelkaa (core debt), jolla tarkoitetaan yhtymän tasolla otettuja etuoikeutettuja lainoja, jotka on sijoitettu osakepääomana ING Bankiin ja ING Insurance holdingiin (niin kutsuttu double leverage -järjestely). Lisäksi ING Insurance holding on itse hankkinut tällaista ydinvelkaa 2,3 miljardia euroa, joka voidaan käyttää osakepääomana sen omissa vakuutusalan tytäryhtiöissä.

| (15) | ING:n sijoitussalkkuun kuuluu Alt-A-luokan arvopapereita sisältävä arvopaperisalkku, joka on suurimmaksi osaksi ING Direct US:n hallussa. ING Direct US on Yhdysvaltojen lainsäädännön mukainen säästöyhtiö, US Thrift institution, ja tämä asema edellyttää, että ING Direct US sijoittaa suurimman osan kerätyistä säästöistä Yhdysvalloissa oleviin kiinnelainoihin tai niihin liittyviin sijoituksiin. Näin ollen ING ohjasi merkittävän määrän sijoitussalkustaan Yhdysvalloissa olevaan Alt-A-luokan asuntolainavakuudellisia arvopapereita sisältävään arvopaperisalkkuun. Kyseinen arvopaperisalkku kuuluu Alankomaiden toteuttaman arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen piiriin (kuten jäljempänä olevassa 2.3.2 kohdassa selvitetään). ING:n sijoitussalkkuun kuuluu myös merkittävä osuus liikekiinteistöluottovakuudellisia arvopapereita (CMBS), Yhdysvalloissa olevia asuntolainavakuudellisia arvopapereita ja kiinteistösijoituksia, jotka eivät kuulu arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen piiriin. |
| --- | --- |

(15)

ING:n sijoitussalkkuun kuuluu Alt-A-luokan arvopapereita sisältävä arvopaperisalkku, joka on suurimmaksi osaksi ING Direct US:n hallussa. ING Direct US on Yhdysvaltojen lainsäädännön mukainen säästöyhtiö, US Thrift institution, ja tämä asema edellyttää, että ING Direct US sijoittaa suurimman osan kerätyistä säästöistä Yhdysvalloissa oleviin kiinnelainoihin tai niihin liittyviin sijoituksiin. Näin ollen ING ohjasi merkittävän määrän sijoitussalkustaan Yhdysvalloissa olevaan Alt-A-luokan asuntolainavakuudellisia arvopapereita sisältävään arvopaperisalkkuun. Kyseinen arvopaperisalkku kuuluu Alankomaiden toteuttaman arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen piiriin (kuten jäljempänä olevassa 2.3.2 kohdassa selvitetään). ING:n sijoitussalkkuun kuuluu myös merkittävä osuus liikekiinteistöluottovakuudellisia arvopapereita (CMBS), Yhdysvalloissa olevia asuntolainavakuudellisia arvopapereita ja kiinteistösijoituksia, jotka eivät kuulu arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen piiriin.

2.2   Liiketoiminta

| (16) | Vuoden 2008 lopussa ING toimi kuudella liiketoiminta-alueella. ING toimi myös omaisuudenhoidon alalla, joka kuului toiminnallisesti alueellisiin vakuutustoiminnan liiketoimintayksikköihin. |
| --- | --- |

(16)

Vuoden 2008 lopussa ING toimi kuudella liiketoiminta-alueella. ING toimi myös omaisuudenhoidon alalla, joka kuului toiminnallisesti alueellisiin vakuutustoiminnan liiketoimintayksikköihin.

2.2.1   Vähittäispankkitoiminta

| (17) | ING tarjoaa vähittäispankkipalveluja Alankomaissa, Belgiassa, Puolassa, Romaniassa, Turkissa, Intiassa ja Thaimaassa (ING Directin kautta tarjottuja vähittäispankkipalveluja ei käsitellä tässä kohdassa vaan 2.2.2 kohdassa). Yksityispankkipalveluja tarjotaan Alankomaissa, Belgiassa, Luxemburgissa, Sveitsissä ja useissa Aasian sekä Keski- ja Itä-Euroopan maissa. Pienet ja keskisuuret yritykset sekä pienemmät suuryritykset ovat osa ING:n vähittäispankkitoimintaa. |
| --- | --- |

(17)

ING tarjoaa vähittäispankkipalveluja Alankomaissa, Belgiassa, Puolassa, Romaniassa, Turkissa, Intiassa ja Thaimaassa (ING Directin kautta tarjottuja vähittäispankkipalveluja ei käsitellä tässä kohdassa vaan 2.2.2 kohdassa). Yksityispankkipalveluja tarjotaan Alankomaissa, Belgiassa, Luxemburgissa, Sveitsissä ja useissa Aasian sekä Keski- ja Itä-Euroopan maissa. Pienet ja keskisuuret yritykset sekä pienemmät suuryritykset ovat osa ING:n vähittäispankkitoimintaa.

| (18) | Alankomaiden ja Belgian vähittäispankkitoiminnassa ING on yhdistänyt suorapankkitoiminnan ja konttoriverkoston. ING tarjoaa päivittäisasiointi- ja maksupalveluja, säästämispalveluja, kiinnelaina- ja kulutusluottopalveluja, luottokorttipalveluja sekä sijoitus- ja vakuutustuotteita. Kiinnelainoja tarjotaan suoran myyntikanavan, yritykseen sidoksissa olevien asiamiesten ja välittäjien kautta. Konttoriverkostossaan ING tarjoaa myös kattavan valikoiman liikepankkipalveluja sekä henkivakuutus- ja vahinkovakuutustuotteita. |
| --- | --- |

(18)

Alankomaiden ja Belgian vähittäispankkitoiminnassa ING on yhdistänyt suorapankkitoiminnan ja konttoriverkoston. ING tarjoaa päivittäisasiointi- ja maksupalveluja, säästämispalveluja, kiinnelaina- ja kulutusluottopalveluja, luottokorttipalveluja sekä sijoitus- ja vakuutustuotteita. Kiinnelainoja tarjotaan suoran myyntikanavan, yritykseen sidoksissa olevien asiamiesten ja välittäjien kautta. Konttoriverkostossaan ING tarjoaa myös kattavan valikoiman liikepankkipalveluja sekä henkivakuutus- ja vahinkovakuutustuotteita.

| (19) | Vähittäispankkitoiminnassa (yksityishenkilöt) ING:n markkinaosuus Alankomaissa on 40–50 prosenttia (8) pääasiallisten asiakassuhteiden perusteella laskettuna. Säästötileissä sen markkinaosuus on arvon perusteella 30–40 prosenttia ja määrän perusteella 20–30 prosenttia. Kulutusluottojen arvon, kiinnelainojen ja yksityispankkitoiminnan perusteella sen markkinaosuus on 10–20 prosenttia. |
| --- | --- |

(19)

Vähittäispankkitoiminnassa (yksityishenkilöt) ING:n markkinaosuus Alankomaissa on 40–50 prosenttia (8) pääasiallisten asiakassuhteiden perusteella laskettuna. Säästötileissä sen markkinaosuus on arvon perusteella 30–40 prosenttia ja määrän perusteella 20–30 prosenttia. Kulutusluottojen arvon, kiinnelainojen ja yksityispankkitoiminnan perusteella sen markkinaosuus on 10–20 prosenttia.

| (20) | Belgiassa markkinaosuus on käyttötileissä [10–15] (9) prosenttia, kulutusluotoissa [20–25] prosenttia, kiinnelainoissa [15–20] prosenttia, säästämisessä [10–15] prosenttia ja sijoitusrahastoissa [10–15] prosenttia. Vähittäispankkitoiminnan markkinaosuus on Puolassa kokonaisuutena [5–10] prosenttia ja säästämisen osalta [5–10] prosenttia. Romaniassa ING:n markkinaosuus on [0–5] prosenttia kaikista veloista ja [0–5] prosenttia kaikista varoista. Turkissa markkinaosuus on säästämisen osalta [0–5] prosenttia. |
| --- | --- |

(20)

Belgiassa markkinaosuus on käyttötileissä [10–15] (9) prosenttia, kulutusluotoissa [20–25] prosenttia, kiinnelainoissa [15–20] prosenttia, säästämisessä [10–15] prosenttia ja sijoitusrahastoissa [10–15] prosenttia. Vähittäispankkitoiminnan markkinaosuus on Puolassa kokonaisuutena [5–10] prosenttia ja säästämisen osalta [5–10] prosenttia. Romaniassa ING:n markkinaosuus on [0–5] prosenttia kaikista veloista ja [0–5] prosenttia kaikista varoista. Turkissa markkinaosuus on säästämisen osalta [0–5] prosenttia.

2.2.2   ING Direct — vähittäispankkitoiminta

| (21) | ING Direct harjoittaa suoraa Internetpohjaista vähittäispankkitoimintaa Australiassa, Itävallassa, Kanadassa, Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Espanjassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa. Tärkeimpiä tuotteita ovat säästötilit ja kiinnelainat sekä yhä useammin myös sijoitusrahastot ja maksutilit. |
| --- | --- |

(21)

ING Direct harjoittaa suoraa Internetpohjaista vähittäispankkitoimintaa Australiassa, Itävallassa, Kanadassa, Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Espanjassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa. Tärkeimpiä tuotteita ovat säästötilit ja kiinnelainat sekä yhä useammin myös sijoitusrahastot ja maksutilit.

| (22) | Säästämisessä ING Directin markkinaosuus on Saksassa [5–10] prosenttia; Italiassa [0–5] prosenttia; Australiassa [0–5] prosenttia; Kanadassa [0–5] prosenttia; Espanjassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Itävallassa noin [0–5] prosenttia ja Yhdysvalloissa ja Ranskassa noin [0–5] prosenttia. Asuntoluotoissa sen markkinaosuus oli Australiassa [0–5] prosenttia, Kanadassa [0–5] prosenttia, Italiassa [0–5] prosenttia ja Espanjassa [0–5] prosenttia. Uusissa asuntoluotoissa sen markkinaosuus oli Saksassa [0–5] prosenttia. ING Directin suurin Euroopan ulkopuolinen yksikkö on sen Yhdysvalloissa sijaitseva tytäryhtiö, jonka markkinaosuus asuntoluotoissa on [0–5] prosenttia ja taseen loppusumma oli vuoden 2009 ensimmäisen vuosineljänneksen lopussa [...] (10) miljardia Yhdysvaltain dollaria. |
| --- | --- |

(22)

Säästämisessä ING Directin markkinaosuus on Saksassa [5–10] prosenttia; Italiassa [0–5] prosenttia; Australiassa [0–5] prosenttia; Kanadassa [0–5] prosenttia; Espanjassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Itävallassa noin [0–5] prosenttia ja Yhdysvalloissa ja Ranskassa noin [0–5] prosenttia. Asuntoluotoissa sen markkinaosuus oli Australiassa [0–5] prosenttia, Kanadassa [0–5] prosenttia, Italiassa [0–5] prosenttia ja Espanjassa [0–5] prosenttia. Uusissa asuntoluotoissa sen markkinaosuus oli Saksassa [0–5] prosenttia. ING Directin suurin Euroopan ulkopuolinen yksikkö on sen Yhdysvalloissa sijaitseva tytäryhtiö, jonka markkinaosuus asuntoluotoissa on [0–5] prosenttia ja taseen loppusumma oli vuoden 2009 ensimmäisen vuosineljänneksen lopussa [...] (10) miljardia Yhdysvaltain dollaria.

2.2.3   Wholesale banking

| (23) | Wholesale Banking keskittää toimintansa lähinnä Alankomaihin, Belgiaan, Puolaan ja Romaniaan, jossa se tarjoaa kattavan valikoiman tuotteita kassanhallinnasta yritysrahoitukseen. Muualla se toimii valikoivammin asiakkaiden ja tuotteiden suhteen. Wholesale Bankingiin kuuluu kuusi liiketoimintayksikköä: yleinen luotonanto & maksut ja kassanhallinta, strukturoitu rahoitus, leasing & myyntilaskurahoitus, rahoitus- ja pääomamarkkinat, muut tukkupankkitoiminnan tuotteet ja kiinteistörahoitus (ING Real Estate). |
| --- | --- |

(23)

Wholesale Banking keskittää toimintansa lähinnä Alankomaihin, Belgiaan, Puolaan ja Romaniaan, jossa se tarjoaa kattavan valikoiman tuotteita kassanhallinnasta yritysrahoitukseen. Muualla se toimii valikoivammin asiakkaiden ja tuotteiden suhteen. Wholesale Bankingiin kuuluu kuusi liiketoimintayksikköä: yleinen luotonanto & maksut ja kassanhallinta, strukturoitu rahoitus, leasing & myyntilaskurahoitus, rahoitus- ja pääomamarkkinat, muut tukkupankkitoiminnan tuotteet ja kiinteistörahoitus (ING Real Estate).

| (24) | ING:n markkinaosuus yritysasiakkaista on Alankomaissa [20–30] prosenttia pääasiallisten asiakassuhteiden, remburssien, kansainvälisten maksujen ja kansainvälisten maksupalvelujen, luottojen ja sekkitilien sekä myyntilaskurahoituksen osalta. Markkinaosuus on korkeampi ([30–40] prosenttia) talletuksissa/säästöissä ja kotimaan maksuissa. Belgiassa ING:n osuus yritysasiakasmarkkinoista on [25–30] prosenttia sekkitileissä, [15–20] prosenttia luotoissa, [15–25] prosenttia leasingrahoituksessa ja [20–30] prosenttia talletuksissa. |
| --- | --- |

(24)

ING:n markkinaosuus yritysasiakkaista on Alankomaissa [20–30] prosenttia pääasiallisten asiakassuhteiden, remburssien, kansainvälisten maksujen ja kansainvälisten maksupalvelujen, luottojen ja sekkitilien sekä myyntilaskurahoituksen osalta. Markkinaosuus on korkeampi ([30–40] prosenttia) talletuksissa/säästöissä ja kotimaan maksuissa. Belgiassa ING:n osuus yritysasiakasmarkkinoista on [25–30] prosenttia sekkitileissä, [15–20] prosenttia luotoissa, [15–25] prosenttia leasingrahoituksessa ja [20–30] prosenttia talletuksissa.

2.2.4   Vakuutus- ja omaisuudenhoitotoiminta Euroopassa

| (25) | ING:n vakuutustoiminta Euroopassa keskittyy pääasiassa Alankomaihin (lähinnä liikenimet ING, Nationale-Nederlanden ja RVS). ING:n markkinaosuus on henkivakuutuksissa [15–20] prosenttia ja vahinkovakuutuksissa [5–10] prosenttia (vuoden 2008 bruttovakuutusmaksutulojen perusteella). Tuotteita kaupataan suorien myyntikanavien (lähinnä ING:n ja siihen vuoden 2009 alussa liitetyn Postbankin konttorien) kautta sekä meklarien välityksellä. Alankomaiden ulkopuolella ING ei toimi vahinkovakuutusalalla Belgiaa lukuun ottamatta (Belgiassa sen markkinaosuus on vahinkovakuutuksissa [0–5] prosenttia). |
| --- | --- |

(25)

ING:n vakuutustoiminta Euroopassa keskittyy pääasiassa Alankomaihin (lähinnä liikenimet ING, Nationale-Nederlanden ja RVS). ING:n markkinaosuus on henkivakuutuksissa [15–20] prosenttia ja vahinkovakuutuksissa [5–10] prosenttia (vuoden 2008 bruttovakuutusmaksutulojen perusteella). Tuotteita kaupataan suorien myyntikanavien (lähinnä ING:n ja siihen vuoden 2009 alussa liitetyn Postbankin konttorien) kautta sekä meklarien välityksellä. Alankomaiden ulkopuolella ING ei toimi vahinkovakuutusalalla Belgiaa lukuun ottamatta (Belgiassa sen markkinaosuus on vahinkovakuutuksissa [0–5] prosenttia).

| (26) | Henkivakuutuksissa ING:n markkinaosuus on Romaniassa [30–35] prosenttia, Unkarissa [20–25] prosenttia, Tšekissä ja Kreikassa [10–15] prosenttia, Puolassa [5–10] prosenttia, Slovakiassa [5–10] prosenttia ja Belgiassa [5–10] prosenttia. ING toimii myös Espanjassa, Bulgariassa ja Turkissa, joissa sen markkinaosuudet ovat huomattavasti pienempiä, alle [0–5] prosenttia. Se hoitaa myös eläkerahastoja, joihin kuuluu sekä pakollisia että vapaaehtoisia eläkevakuutuksia. Pakollisissa eläkevakuutuksissa ING:n markkinaosuus on Puolassa [20–25] prosenttia ja Slovakiassa [10–15] prosenttia. Vapaaehtoisissa eläkevakuutuksissa ING:n markkinaosuus on Slovakiassa [35–40] prosenttia, Tšekissä [10–15] prosenttia ja Turkissa [5–10] prosenttia. Kun pakolliset ja vapaaehtoiset eläkevakuutukset luetaan yhteen, sen markkinaosuus on Romaniassa [35–40] prosenttia, Unkarissa [10–15] prosenttia ja Bulgariassa [5–10] prosenttia. |
| --- | --- |

(26)

Henkivakuutuksissa ING:n markkinaosuus on Romaniassa [30–35] prosenttia, Unkarissa [20–25] prosenttia, Tšekissä ja Kreikassa [10–15] prosenttia, Puolassa [5–10] prosenttia, Slovakiassa [5–10] prosenttia ja Belgiassa [5–10] prosenttia. ING toimii myös Espanjassa, Bulgariassa ja Turkissa, joissa sen markkinaosuudet ovat huomattavasti pienempiä, alle [0–5] prosenttia. Se hoitaa myös eläkerahastoja, joihin kuuluu sekä pakollisia että vapaaehtoisia eläkevakuutuksia. Pakollisissa eläkevakuutuksissa ING:n markkinaosuus on Puolassa [20–25] prosenttia ja Slovakiassa [10–15] prosenttia. Vapaaehtoisissa eläkevakuutuksissa ING:n markkinaosuus on Slovakiassa [35–40] prosenttia, Tšekissä [10–15] prosenttia ja Turkissa [5–10] prosenttia. Kun pakolliset ja vapaaehtoiset eläkevakuutukset luetaan yhteen, sen markkinaosuus on Romaniassa [35–40] prosenttia, Unkarissa [10–15] prosenttia ja Bulgariassa [5–10] prosenttia.

| (27) | Vuonna 2008 ING:llä oli varoja maantieteellisillä alueilla seuraavasti: [...] miljardia euroa Alankomaissa, [...] miljardia euroa Belgiassa (ja Luxemburgissa) ja [...] miljardia euroa Keski- ja Itä-Euroopassa. |
| --- | --- |

(27)

Vuonna 2008 ING:llä oli varoja maantieteellisillä alueilla seuraavasti: [...] miljardia euroa Alankomaissa, [...] miljardia euroa Belgiassa (ja Luxemburgissa) ja [...] miljardia euroa Keski- ja Itä-Euroopassa.

2.2.5   Vakuutus- ja omaisuudenhoitotoiminta Amerikassa

| (28) | ING Insurance Americas toimii kahdella pääasiallisella maantieteellisellä alueella: Yhdysvalloissa ja Latinalaisessa Amerikassa. Sen liiketoiminta Kanadassa myytiin vuoden 2009 alussa. ING Insurance Americas tarjoaa henki- ja vahinkovakuutuksia, eläkepalveluja (ensisijaisesti maksuperusteisia eläkejärjestelyjä), eläkevakuutuksia, sijoitusrahastopalveluja, välitys- ja myyntipalveluja sekä institutionaalisille sijoittajille tarkoitettuja tuotteita, mukaan luettuina ryhmän jälleenvakuutus sekä instituutiovarainhoidon tuotteet ja palvelut. |
| --- | --- |

(28)

ING Insurance Americas toimii kahdella pääasiallisella maantieteellisellä alueella: Yhdysvalloissa ja Latinalaisessa Amerikassa. Sen liiketoiminta Kanadassa myytiin vuoden 2009 alussa. ING Insurance Americas tarjoaa henki- ja vahinkovakuutuksia, eläkepalveluja (ensisijaisesti maksuperusteisia eläkejärjestelyjä), eläkevakuutuksia, sijoitusrahastopalveluja, välitys- ja myyntipalveluja sekä institutionaalisille sijoittajille tarkoitettuja tuotteita, mukaan luettuina ryhmän jälleenvakuutus sekä instituutiovarainhoidon tuotteet ja palvelut.

| (29) | Yhdysvalloissa ING Insurance Americasin markkinaosuus on [5–10] prosenttia sijoitussidonnaisissa eläkevakuutuksissa, [0–5] prosenttia henkivakuutuksissa ja noin [0–5] prosenttia sekä laskuperusteisissa eläkevakuuksissa että ryhmähenkivakuutuksissa. ING tarjoaa eläketuotteita lähinnä Meksikossa, Chilessä, Perussa, Kolumbiassa ja Uruguayssa. Eläkerahastoissa markkinaosuudet ovat suurimmat Perussa ([30–35] prosenttia), Chilessä ([20–25] prosenttia) ja Uruguayssa ([15–20] prosenttia). Henkivakuutuksissa markkinaosuudet ovat merkittävimmät Perussa ([15–20] prosenttia) ja Chilessä ([10–15] prosenttia). Vuonna 2008 sen varat olivat yhteensä [...] miljardia euroa Yhdysvalloissa ja [...] miljardia euroa muissa osissa Amerikan mannerta. |
| --- | --- |

(29)

Yhdysvalloissa ING Insurance Americasin markkinaosuus on [5–10] prosenttia sijoitussidonnaisissa eläkevakuutuksissa, [0–5] prosenttia henkivakuutuksissa ja noin [0–5] prosenttia sekä laskuperusteisissa eläkevakuuksissa että ryhmähenkivakuutuksissa. ING tarjoaa eläketuotteita lähinnä Meksikossa, Chilessä, Perussa, Kolumbiassa ja Uruguayssa. Eläkerahastoissa markkinaosuudet ovat suurimmat Perussa ([30–35] prosenttia), Chilessä ([20–25] prosenttia) ja Uruguayssa ([15–20] prosenttia). Henkivakuutuksissa markkinaosuudet ovat merkittävimmät Perussa ([15–20] prosenttia) ja Chilessä ([10–15] prosenttia). Vuonna 2008 sen varat olivat yhteensä [...] miljardia euroa Yhdysvalloissa ja [...] miljardia euroa muissa osissa Amerikan mannerta.

2.2.6   Henkivakuutus- ja omaisuudenhoitotoiminta Aasian ja Tyynenmeren alueella

| (30) | Insurance Asia/Pacific tarjoaa henkivakuutus- ja omaisuudenhoitotuotteita ja -palveluja eri puolilla Aasian ja Tyynenmeren aluetta: henkivakuutuspalveluja tarjotaan yhdeksässä maassa (Australia, Uusi-Seelanti, Japani, Etelä-Korea, Malesia, Hongkong, Thaimaa, Intia ja Kiina) ja omaisuudenhoitoyksikköjä on kahdessatoista maassa (edellä mainittujen yhdeksän maan lisäksi Taiwanissa, Filippiineillä ja Singaporessa). ING on yksi suurimmista kansainvälisistä vakuutusyhtiöistä ja omaisuudenhoitajista Aasian ja Tyynenmeren alueella. Alueella olevien varojen arvo on yhteensä [...] miljardia euroa. |
| --- | --- |

(30)

Insurance Asia/Pacific tarjoaa henkivakuutus- ja omaisuudenhoitotuotteita ja -palveluja eri puolilla Aasian ja Tyynenmeren aluetta: henkivakuutuspalveluja tarjotaan yhdeksässä maassa (Australia, Uusi-Seelanti, Japani, Etelä-Korea, Malesia, Hongkong, Thaimaa, Intia ja Kiina) ja omaisuudenhoitoyksikköjä on kahdessatoista maassa (edellä mainittujen yhdeksän maan lisäksi Taiwanissa, Filippiineillä ja Singaporessa). ING on yksi suurimmista kansainvälisistä vakuutusyhtiöistä ja omaisuudenhoitajista Aasian ja Tyynenmeren alueella. Alueella olevien varojen arvo on yhteensä [...] miljardia euroa.

2.3   Tukitoimenpiteet

| (31) | ING on hyötynyt kolmesta Alankomaiden tarjoamasta tukitoimenpiteestä. |
| --- | --- |

(31)

ING on hyötynyt kolmesta Alankomaiden tarjoamasta tukitoimenpiteestä.

2.3.1   Pääomanlisäys

| (32) | Ensimmäinen toimenpide on Alankomaiden täysin kustantama pääomanlisäys, jonka avulla ING Group pystyi lisäämään rajoituksetonta ensisijaista omaa pääomaansa (Core-Tier 1) 10 miljardia euroa (11). Komissio huomautti pelastamistuen (N 528/2008) hyväksymistä koskevassa päätöksessään, että valtio teki väliintulon, kun markkinat menettivät luottamuksensa ING:hen, mikä johtui Alt-A-luokan arvopapereita sisältävän arvopaperisalkun havaituista haitoista, tulevien alaskirjausten markkinavaikutuksista, ING Insurancen pääomatarpeista ja ING-yhtymän velka-pääomasuhteen heikentymisestä. Alankomaiden mukaan ING olisi selviytynyt myös ilman pääomanlisäystä, mutta luottamus siihen olisi laskenut entisestään ja sen maksuvalmiusriski olisi kasvanut. |
| --- | --- |

(32)

Ensimmäinen toimenpide on Alankomaiden täysin kustantama pääomanlisäys, jonka avulla ING Group pystyi lisäämään rajoituksetonta ensisijaista omaa pääomaansa (Core-Tier 1) 10 miljardia euroa (11). Komissio huomautti pelastamistuen (N 528/2008) hyväksymistä koskevassa päätöksessään, että valtio teki väliintulon, kun markkinat menettivät luottamuksensa ING:hen, mikä johtui Alt-A-luokan arvopapereita sisältävän arvopaperisalkun havaituista haitoista, tulevien alaskirjausten markkinavaikutuksista, ING Insurancen pääomatarpeista ja ING-yhtymän velka-pääomasuhteen heikentymisestä. Alankomaiden mukaan ING olisi selviytynyt myös ilman pääomanlisäystä, mutta luottamus siihen olisi laskenut entisestään ja sen maksuvalmiusriski olisi kasvanut.

| (33) | Kymmenen miljardin euron suuruisen rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman lisäyksen myyntihinta oli 10 euroa/osake. ING:n aloitteesta osakkeet voidaan joko ostaa takaisin hintaan 15 euroa/osake (50 prosentin takaisinostopalkkio) tai muuntaa kolmen vuoden kuluttua tavallisiksi osakkeiksi yksi yhteen -periaatteella. Jos ING käyttää muuntovaihtoehtoa, Alankomailla on mahdollisuus valita vaihtoehtoinen takaisinostomalli, jossa osakkeen hintaan, 10 euroa/osake, lisätään kertyneet korot. Kuponkikorkoa maksetaan Alankomaille vain, jos tavallisista osakkeista maksetaan osinkoja. |
| --- | --- |

(33)

Kymmenen miljardin euron suuruisen rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman lisäyksen myyntihinta oli 10 euroa/osake. ING:n aloitteesta osakkeet voidaan joko ostaa takaisin hintaan 15 euroa/osake (50 prosentin takaisinostopalkkio) tai muuntaa kolmen vuoden kuluttua tavallisiksi osakkeiksi yksi yhteen -periaatteella. Jos ING käyttää muuntovaihtoehtoa, Alankomailla on mahdollisuus valita vaihtoehtoinen takaisinostomalli, jossa osakkeen hintaan, 10 euroa/osake, lisätään kertyneet korot. Kuponkikorkoa maksetaan Alankomaille vain, jos tavallisista osakkeista maksetaan osinkoja.

| (34) | Rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä Alankomaat esitti muutosta sopimukseen, joka koski Core-Tier 1 -osakkeiden takaisinostoa. Muutettujen ehtojen mukaisesti ING voisi ostaa takaisin enintään 50 prosenttia Core-Tier 1 -osakkeista myyntihintaan (10 euroa), johon lisätään 8,5 prosentin vuotuinen kuponkikorko (noin 253 miljoonaa euroa) ja ennenaikaisesta takaisinmaksusta perittävä maksu, jos ING:n osakkeen arvo on yli 10 euroa. Ennenaikaisesta takaisinostosta perittävä maksu on sitä suurempi, mitä korkeampi on ING:n osakkeen hinta. Maksun suuruutta laskettaessa osakkeen hinta voi olla enintään 12,45 euroa (12). Tällöin maksu vastaa 13 prosentin vuosikorkoa. Maksu voi olla enintään 705 miljoonaa euroa, jos 5 miljardia euroa maksetaan takaisin 400 päivän kuluttua myynnistä. Maksun on myös oltava vähintään 340 miljoonaa euroa, millä varmistetaan Alankomaille vähintään 15 prosentin efektiivinen korko. Toisin sanoen kun otetaan huomioon, että normaalisti ING:n olisi pitänyt maksaa 2,5 miljardin euron takaisinostopalkkio, muutoksen ansiosta ING saa lisäetua 1,79–2,2 miljardia euroa sen mukaan, mikä on ING:n osakkeen markkinahinta. Alankomaat selitti, että muutoksen tarkoituksena oli taata ING:lle vastaavat takaisinostoehdot kuin SNS:lle
   (13) ja Aegonille
   (14) pääomanlisäyksissä, jotka ne olivat saaneet Alankomailta. Ennenaikaisen takaisinoston ehtoja voidaan soveltaa vain 5 miljardin euron takaisinmaksuun (joka vastaa 50:tä prosenttia alkuperäisestä pääomanlisäyksestä). |
| --- | --- |

(34)

Rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä Alankomaat esitti muutosta sopimukseen, joka koski Core-Tier 1 -osakkeiden takaisinostoa. Muutettujen ehtojen mukaisesti ING voisi ostaa takaisin enintään 50 prosenttia Core-Tier 1 -osakkeista myyntihintaan (10 euroa), johon lisätään 8,5 prosentin vuotuinen kuponkikorko (noin 253 miljoonaa euroa) ja ennenaikaisesta takaisinmaksusta perittävä maksu, jos ING:n osakkeen arvo on yli 10 euroa. Ennenaikaisesta takaisinostosta perittävä maksu on sitä suurempi, mitä korkeampi on ING:n osakkeen hinta. Maksun suuruutta laskettaessa osakkeen hinta voi olla enintään 12,45 euroa (12). Tällöin maksu vastaa 13 prosentin vuosikorkoa. Maksu voi olla enintään 705 miljoonaa euroa, jos 5 miljardia euroa maksetaan takaisin 400 päivän kuluttua myynnistä. Maksun on myös oltava vähintään 340 miljoonaa euroa, millä varmistetaan Alankomaille vähintään 15 prosentin efektiivinen korko. Toisin sanoen kun otetaan huomioon, että normaalisti ING:n olisi pitänyt maksaa 2,5 miljardin euron takaisinostopalkkio, muutoksen ansiosta ING saa lisäetua 1,79–2,2 miljardia euroa sen mukaan, mikä on ING:n osakkeen markkinahinta. Alankomaat selitti, että muutoksen tarkoituksena oli taata ING:lle vastaavat takaisinostoehdot kuin SNS:lle
   (13) ja Aegonille
   (14) pääomanlisäyksissä, jotka ne olivat saaneet Alankomailta. Ennenaikaisen takaisinoston ehtoja voidaan soveltaa vain 5 miljardin euron takaisinmaksuun (joka vastaa 50:tä prosenttia alkuperäisestä pääomanlisäyksestä).

| (35) | ING voi päättää käyttää takaisinosto-oikeutensa ennen 31 päivää tammikuuta 2010, mutta määräaikaa voidaan jatkaa 1 päivään huhtikuuta 2010 sopimalla asiasta Alankomaiden kanssa poikkeuksellisten markkinaolosuhteiden vuoksi, jos ING voi osoittaa, ettei sen ollut tätä aiemmin taloudellisesti mahdollista saada kokoon riittävästi tarvittavaa rajoituksetonta ensisijaista omaa pääomaa 5 miljardin euron takaisinostoon. Määräajan jatkamiselle olisi saatava komission hyväksyntä. ING:n tavoitteena on käyttää takaisinosto-oikeuttaan ennen 1 päivää tammikuuta 2010. Takaisinmaksu- ja muuntoehdot jäljellä olevan 50 prosentin osalta säilyvät ennallaan. |
| --- | --- |

(35)

ING voi päättää käyttää takaisinosto-oikeutensa ennen 31 päivää tammikuuta 2010, mutta määräaikaa voidaan jatkaa 1 päivään huhtikuuta 2010 sopimalla asiasta Alankomaiden kanssa poikkeuksellisten markkinaolosuhteiden vuoksi, jos ING voi osoittaa, ettei sen ollut tätä aiemmin taloudellisesti mahdollista saada kokoon riittävästi tarvittavaa rajoituksetonta ensisijaista omaa pääomaa 5 miljardin euron takaisinostoon. Määräajan jatkamiselle olisi saatava komission hyväksyntä. ING:n tavoitteena on käyttää takaisinosto-oikeuttaan ennen 1 päivää tammikuuta 2010. Takaisinmaksu- ja muuntoehdot jäljellä olevan 50 prosentin osalta säilyvät ennallaan.

2.3.2   Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide

| (36) | Toinen tukitoimenpide oli arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide, joka kohdistui Alt-A-luokan arvopapereita sisältävään arvopaperisalkkuun, jonka arvo oli laskenut huomattavasti, mikä rasitti negatiivista arvonkorotusrahastoa. Alankomaiden viranomaiset pyysivät, että toimenpide hyväksyttäisiin ennen 31 päivää maaliskuuta 2009 rahoitusjärjestelmän vakauden turvaamiseksi. Lisäksi jos toimenpiteeseen olisi tehty muita kuin merkityksettömiä muutoksia, ING:lle olisi aiheutunut mittavia kirjanpidollisia tappioita. |
| --- | --- |

(36)

Toinen tukitoimenpide oli arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide, joka kohdistui Alt-A-luokan arvopapereita sisältävään arvopaperisalkkuun, jonka arvo oli laskenut huomattavasti, mikä rasitti negatiivista arvonkorotusrahastoa. Alankomaiden viranomaiset pyysivät, että toimenpide hyväksyttäisiin ennen 31 päivää maaliskuuta 2009 rahoitusjärjestelmän vakauden turvaamiseksi. Lisäksi jos toimenpiteeseen olisi tehty muita kuin merkityksettömiä muutoksia, ING:lle olisi aiheutunut mittavia kirjanpidollisia tappioita.

| (37) | Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaa toimenpidettä on kuvattu tarkemmin 31 päivänä maaliskuuta 2009 tehdyssä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Toimenpiteen rakenteesta kerrotaan lyhyesti, ennen kuin selvitetään korvaamis- ja palkkiorakenteen pääasiallisia muutoksia. |
| --- | --- |

(37)

Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaa toimenpidettä on kuvattu tarkemmin 31 päivänä maaliskuuta 2009 tehdyssä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Toimenpiteen rakenteesta kerrotaan lyhyesti, ennen kuin selvitetään korvaamis- ja palkkiorakenteen pääasiallisia muutoksia.

| (38) | Alankomaat on saanut ING:ltä 26 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 80 prosenttia kaikista rahavirroista, jotka ING on saanut Yhdysvalloissa olevasta Alt-A-luokan asuntolainavakuudellisia arvopapereita sisältävästä arvopaperisalkusta (jäljempänä ’salkku’) (alla olevassa taulukossa tätä kuvaa rahavirta 4), sekä takauspalkkion (rahavirta 5). Vastineena ING saa Alankomailta seuraavat riskittömät rahavirrat:






  — | Taattu arvo, joka vastaa yhteensä 28 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruisia pääomamaksuista saatavia rahavirtoja, mikä on 90 prosenttia (osto- tai siirtohinta) 80 prosentin osuudesta salkussa eli 72 prosenttia salkusta (rahavirta 1). Rahavirrat maksetaan kuukausittain salkun keston ajan; |
| --- | --- | --- |

(38)

Alankomaat on saanut ING:ltä 26 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 80 prosenttia kaikista rahavirroista, jotka ING on saanut Yhdysvalloissa olevasta Alt-A-luokan asuntolainavakuudellisia arvopapereita sisältävästä arvopaperisalkusta (jäljempänä ’salkku’) (alla olevassa taulukossa tätä kuvaa rahavirta 4), sekä takauspalkkion (rahavirta 5). Vastineena ING saa Alankomailta seuraavat riskittömät rahavirrat:

—

Taattu arvo, joka vastaa yhteensä 28 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruisia pääomamaksuista saatavia rahavirtoja, mikä on 90 prosenttia (osto- tai siirtohinta) 80 prosentin osuudesta salkussa eli 72 prosenttia salkusta (rahavirta 1). Rahavirrat maksetaan kuukausittain salkun keston ajan;

| — | Rahoituspalkkio (rahavirta 2); |
| --- | --- |

—

Rahoituspalkkio (rahavirta 2);

| — | Salkunhoitopalkkio (rahavirta 3). |
| --- | --- |

—

Salkunhoitopalkkio (rahavirta 3).

| (39) | ING pitää itsellään jäljellä olevasta 20 prosentin salkkuosuudesta saatavat rahavirrat, ja ne jäävät rahavirtojen vaihtosopimuksen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(39)

ING pitää itsellään jäljellä olevasta 20 prosentin salkkuosuudesta saatavat rahavirrat, ja ne jäävät rahavirtojen vaihtosopimuksen ulkopuolelle.

| (40) | ING on suostunut suorittamaan Alankomaille useita lisämaksuja, mikä lisää huomattavasti valtion saamaa korvausta arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevasta toimenpiteestä johdanto-osan 41, 42 ja 43 kappaleessa kuvattujen palkkionkorjausten kautta: |
| --- | --- |

(40)

ING on suostunut suorittamaan Alankomaille useita lisämaksuja, mikä lisää huomattavasti valtion saamaa korvausta arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevasta toimenpiteestä johdanto-osan 41, 42 ja 43 kappaleessa kuvattujen palkkionkorjausten kautta:

Image

| (41) | Ensinnäkin Alankomaat alentaa 25 päivästä lokakuuta 2009 alkaen rahoituspalkkiota 50 peruspistettä vuodessa 3,5 prosentista (15) 3 prosenttiin vuodessa, ja tämä koskee 57:ää prosenttia 72 prosentin osuudesta salkussa (kiinteäkorkoiset arvopaperit), ja lisäksi se alentaa rahoituspalkkiota 50 peruspistettä vuodessa 50 peruspisteellä korotetusta Libor-korosta vuodessa pelkkään Libor-korkoon, ja tämä koskee 43:a prosenttia 72 prosentin osuudesta salkussa (vaihtuvakorkoiset arvopaperit). |
| --- | --- |

(41)

Ensinnäkin Alankomaat alentaa 25 päivästä lokakuuta 2009 alkaen rahoituspalkkiota 50 peruspistettä vuodessa 3,5 prosentista (15) 3 prosenttiin vuodessa, ja tämä koskee 57:ää prosenttia 72 prosentin osuudesta salkussa (kiinteäkorkoiset arvopaperit), ja lisäksi se alentaa rahoituspalkkiota 50 peruspistettä vuodessa 50 peruspisteellä korotetusta Libor-korosta vuodessa pelkkään Libor-korkoon, ja tämä koskee 43:a prosenttia 72 prosentin osuudesta salkussa (vaihtuvakorkoiset arvopaperit).

| (42) | Toiseksi (Alankomaiden ING:lle maksamaa) salkunhoitopalkkiota, joka on 25 peruspistettä vuodessa 80 prosentin osuudesta salkun jäljellä olevasta määrästä, alennetaan 15 peruspistettä 10 peruspisteeseen lisäämällä takauspalkkiota (kuten jäljempänä johdanto-osan 43 kappaleessa selitetään). |
| --- | --- |

(42)

Toiseksi (Alankomaiden ING:lle maksamaa) salkunhoitopalkkiota, joka on 25 peruspistettä vuodessa 80 prosentin osuudesta salkun jäljellä olevasta määrästä, alennetaan 15 peruspistettä 10 peruspisteeseen lisäämällä takauspalkkiota (kuten jäljempänä johdanto-osan 43 kappaleessa selitetään).

| (43) | Kolmanneksi ING nostaa 25 päivästä lokakuuta 2009 alkaen takauspalkkiota, jonka suuruus on 55 peruspistettä vuodessa siirretyn salkun jäljellä olevasta määrästä, 82,6 peruspisteellä vuodessa, ja näin takauspalkkio on yhteensä 137,6 peruspistettä vuodessa. Yhteensä 82,6 peruspisteen korotuksesta 67 peruspisteellä kompensoidaan (Alankomaiden ING:lle maksaman) salkunhoitopalkkion alenemista 15 peruspistettä ja salkun siirtohinnan tarkistamista 52 peruspistettä (mikä vastaa siirtohinnan alenemista 90 prosentista noin 87 prosenttiin). Loput 15,6 peruspistettä ovat takaisinperintään liittyvä korjaus aikaväliltä 26 päivästä tammikuuta 2009 (alkuperäisen toimenpiteen alkamisesta) 25 päivään lokakuuta 2009 (16). |
| --- | --- |

(43)

Kolmanneksi ING nostaa 25 päivästä lokakuuta 2009 alkaen takauspalkkiota, jonka suuruus on 55 peruspistettä vuodessa siirretyn salkun jäljellä olevasta määrästä, 82,6 peruspisteellä vuodessa, ja näin takauspalkkio on yhteensä 137,6 peruspistettä vuodessa. Yhteensä 82,6 peruspisteen korotuksesta 67 peruspisteellä kompensoidaan (Alankomaiden ING:lle maksaman) salkunhoitopalkkion alenemista 15 peruspistettä ja salkun siirtohinnan tarkistamista 52 peruspistettä (mikä vastaa siirtohinnan alenemista 90 prosentista noin 87 prosenttiin). Loput 15,6 peruspistettä ovat takaisinperintään liittyvä korjaus aikaväliltä 26 päivästä tammikuuta 2009 (alkuperäisen toimenpiteen alkamisesta) 25 päivään lokakuuta 2009 (16).

| (44) | Vaikka Alankomaiden ja ING:n välinen alkuperäinen toimenpide purettaisiin (17), aikaväliä 26 päivästä tammikuuta 200925 päivään lokakuuta 2009 koskeva maksamaton lisämaksu (eli takauspalkkiota koskevaan korjaukseen sisältyvät 15,6 peruspistettä) olisi silti maksettava. Jos alkuperäinen toimenpide puretaan osittain, lisämaksu on maksettava samassa suhteessa. |
| --- | --- |

(44)

Vaikka Alankomaiden ja ING:n välinen alkuperäinen toimenpide purettaisiin (17), aikaväliä 26 päivästä tammikuuta 200925 päivään lokakuuta 2009 koskeva maksamaton lisämaksu (eli takauspalkkiota koskevaan korjaukseen sisältyvät 15,6 peruspistettä) olisi silti maksettava. Jos alkuperäinen toimenpide puretaan osittain, lisämaksu on maksettava samassa suhteessa.

| (45) | Nämä lokakuussa 2009 tehdyt muutokset toteutetaan ING:n ja Alankomaiden välisellä erillisellä sopimuksella, jotta alkuperäinen toimenpide säilyy muuttumattomana. Alankomaat sitoutuu ilmoittamaan komissiolle alkuperäisen toimenpiteen mahdollisesta ennenaikaisesta purkamisesta kokonaan tai osittain. |
| --- | --- |

(45)

Nämä lokakuussa 2009 tehdyt muutokset toteutetaan ING:n ja Alankomaiden välisellä erillisellä sopimuksella, jotta alkuperäinen toimenpide säilyy muuttumattomana. Alankomaat sitoutuu ilmoittamaan komissiolle alkuperäisen toimenpiteen mahdollisesta ennenaikaisesta purkamisesta kokonaan tai osittain.

2.3.3   Takaukset

| (46) | Alankomaat myönsi myös valtiontakausjärjestelmässään (asia N 524/2008) takauksia ING:n keskipitkän aikavälin veloille, joiden määrät ovat (i) 9 miljardia Yhdysvaltain dollaria (josta 8,25 miljardia dollaria on jo myönnetty) ja (ii) 5 miljardia euroa (joista 4,15 miljardia euroa on jo myönnetty). ING maksaa takauspalkkiona keskimäärin 84 peruspistettä taatusta summasta. |
| --- | --- |

(46)

Alankomaat myönsi myös valtiontakausjärjestelmässään (asia N 524/2008) takauksia ING:n keskipitkän aikavälin veloille, joiden määrät ovat (i) 9 miljardia Yhdysvaltain dollaria (josta 8,25 miljardia dollaria on jo myönnetty) ja (ii) 5 miljardia euroa (joista 4,15 miljardia euroa on jo myönnetty). ING maksaa takauspalkkiona keskimäärin 84 peruspistettä taatusta summasta.

| (47) | Alankomaat vahvistaa, että ING:lle mahdollisesti annettavista lisätakauksista ilmoitetaan erikseen. Komissiolle ilmoitetaan erikseen myös enintään [...] miljardin euron takauksesta, jonka Alankomaat on luvannut myöntää rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä Westland Utrecht Hypotheekbank (WUH)/Interadviesin rahoitusta varten, kuten johdanto-osan 55 ja 85 kohdassa selvitetään. Nämä enintään [...] miljardin euron takaukset ovat oleellinen osa rakenneuudistussuunnitelmaa, johon tämä päätös liittyy, mutta Alankomaiden on vielä selvitettävä kyseisten takausten tarpeellisuus ja korvaaminen ja komission on arvioitava niitä erillisessä päätöksessä, kunhan toimenpiteestä on ilmoitettu erikseen. |
| --- | --- |

(47)

Alankomaat vahvistaa, että ING:lle mahdollisesti annettavista lisätakauksista ilmoitetaan erikseen. Komissiolle ilmoitetaan erikseen myös enintään [...] miljardin euron takauksesta, jonka Alankomaat on luvannut myöntää rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä Westland Utrecht Hypotheekbank (WUH)/Interadviesin rahoitusta varten, kuten johdanto-osan 55 ja 85 kohdassa selvitetään. Nämä enintään [...] miljardin euron takaukset ovat oleellinen osa rakenneuudistussuunnitelmaa, johon tämä päätös liittyy, mutta Alankomaiden on vielä selvitettävä kyseisten takausten tarpeellisuus ja korvaaminen ja komission on arvioitava niitä erillisessä päätöksessä, kunhan toimenpiteestä on ilmoitettu erikseen.

3.   RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

3.1   Suunnitelmassa esitetyt toimenpiteet

| (48) | ING aikoo yksinkertaistaa yhtymän rakennetta, vähentää kustannuksia, vähentää riskiä ja divestoida omaisuuttaan, kehittää kestävän palkkiopolitiikan, mukauttaa pääomarakennettaan, asettaa uudet sisäiset pääoman suhdetavoitteet ja lisätä muualta kuin talletuksista peräisin olevan pitkän aikavälin rahoituksen määrää. Rakenneuudistussuunnitelma on määrä panna täytäntöön viiden vuoden kuluessa. |
| --- | --- |

(48)

ING aikoo yksinkertaistaa yhtymän rakennetta, vähentää kustannuksia, vähentää riskiä ja divestoida omaisuuttaan, kehittää kestävän palkkiopolitiikan, mukauttaa pääomarakennettaan, asettaa uudet sisäiset pääoman suhdetavoitteet ja lisätä muualta kuin talletuksista peräisin olevan pitkän aikavälin rahoituksen määrää. Rakenneuudistussuunnitelma on määrä panna täytäntöön viiden vuoden kuluessa.

| (49) | Yhtymän yksinkertaistamiseksi ING kokosi kuusi liiketoiminta-aluettaan kahdeksi liiketoiminta-alueeksi, pankkitoiminnan ja vakuutustoiminnan liiketoiminta-alueeksi. Kumpikin liiketoiminta-alue vastaa oman strategiansa toteuttamisesta ja taseen hallinnasta. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan ING keskittyy jatkossa vain pankkitoimintaan ja vakuutustoiminta divestoidaan ajan kuluessa. |
| --- | --- |

(49)

Yhtymän yksinkertaistamiseksi ING kokosi kuusi liiketoiminta-aluettaan kahdeksi liiketoiminta-alueeksi, pankkitoiminnan ja vakuutustoiminnan liiketoiminta-alueeksi. Kumpikin liiketoiminta-alue vastaa oman strategiansa toteuttamisesta ja taseen hallinnasta. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan ING keskittyy jatkossa vain pankkitoimintaan ja vakuutustoiminta divestoidaan ajan kuluessa.

| (50) | Pankkitoiminta keskittyy pääasiassa Eurooppaan, ja kasvumahdollisuuksia käytetään valikoivasti muualla maailmassa. Strategisesti ING:n aikoo keskittyä tasaisesti tuottavaan vähittäispankkitoimintaan kypsillä markkinoilla, vähittäispankkitoiminnan valikoivaan kasvuun Keski- ja Itä-Euroopassa ja Eurooppaan suuntautuneeseen liikepankkitoimintaan, johon kuuluu vähittäispankkitoimintaa ja erityisrahoitustoimintaa. Pankin toiminta perustuu vakiotuotteisiin ja laajamittaiseen automatisointiin. Sijoitusten, kuten omaisuusvakuudellisten arvopaperien (ABS), hankkimisen sijaan yhtymä kartuttaa entistä enemmän omia varojaan. |
| --- | --- |

(50)

Pankkitoiminta keskittyy pääasiassa Eurooppaan, ja kasvumahdollisuuksia käytetään valikoivasti muualla maailmassa. Strategisesti ING:n aikoo keskittyä tasaisesti tuottavaan vähittäispankkitoimintaan kypsillä markkinoilla, vähittäispankkitoiminnan valikoivaan kasvuun Keski- ja Itä-Euroopassa ja Eurooppaan suuntautuneeseen liikepankkitoimintaan, johon kuuluu vähittäispankkitoimintaa ja erityisrahoitustoimintaa. Pankin toiminta perustuu vakiotuotteisiin ja laajamittaiseen automatisointiin. Sijoitusten, kuten omaisuusvakuudellisten arvopaperien (ABS), hankkimisen sijaan yhtymä kartuttaa entistä enemmän omia varojaan.

| (51) | Vuonna 2009 kustannuksia aiotaan vähentää 1,3 miljardia euroa. Kustannusten vähennyksistä 35 prosenttia on määrä saada aikaan vähentämällä kokoaikavastaaviin liittyviä kuluja ja 65 prosenttia vähentämällä muita menoja, kuten ulkoisen työvoiman käytöstä aiheutuvia kuluja, markkinointikuluja ja Formula 1 -kilpailuista aiheutuvia kuluja. Päätoimipaikka osallistuu kustannusten vähentämiseen. Vuoden 2009 elokuuhun mennessä oli kustannuksia vähennetty jo yli 800 miljoonaa euroa. Tämän toteuttamiseksi ING teki verojen jälkeen noin 450 miljoonan euron varauksen rakenneuudistusta varten. |
| --- | --- |

(51)

Vuonna 2009 kustannuksia aiotaan vähentää 1,3 miljardia euroa. Kustannusten vähennyksistä 35 prosenttia on määrä saada aikaan vähentämällä kokoaikavastaaviin liittyviä kuluja ja 65 prosenttia vähentämällä muita menoja, kuten ulkoisen työvoiman käytöstä aiheutuvia kuluja, markkinointikuluja ja Formula 1 -kilpailuista aiheutuvia kuluja. Päätoimipaikka osallistuu kustannusten vähentämiseen. Vuoden 2009 elokuuhun mennessä oli kustannuksia vähennetty jo yli 800 miljoonaa euroa. Tämän toteuttamiseksi ING teki verojen jälkeen noin 450 miljoonan euron varauksen rakenneuudistusta varten.

| (52) | ING suunnittelee myös useita riskinvähentämiseen tähtääviä toimenpiteitä, kuten suojautumisohjelmia, vähennyksiä, sulkemisia ja riskiasemien välttämistä sekä oman pääoman ehtoisten suorien sijoitusten vähentämistä. Sijoitussalkkunsa osalta ING on hyötynyt Alankomaiden toteuttamasta omaisuudensuojelutoimenpiteestä, joka on Alt-A-luokan arvopapereihin liittyvä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide. Lisäksi ING on siirtänyt osan omaisuusvakuudellisista arvopapereistaan myytävissä olevien arvopaperien luokasta eräpäivään asti pidettävien arvopaperien luokkaan, millä rajoitetaan negatiivisen arvonkorotusrahaston volatiliteettia. Jatkossa ING vähentää suurempiriskisten varojen ryhmiin kuuluvia sijoituksiaan Yhdysvalloissa olevissa liikekiinteistöluottovakuudellisissa ja asuntolainavakuudellisissa arvopapereissa. ING ei myöskään toteuta uusia aloitteita, joilla pyrittäisiin lisäämään sen suoria kiinteistösijoituksia. |
| --- | --- |

(52)

ING suunnittelee myös useita riskinvähentämiseen tähtääviä toimenpiteitä, kuten suojautumisohjelmia, vähennyksiä, sulkemisia ja riskiasemien välttämistä sekä oman pääoman ehtoisten suorien sijoitusten vähentämistä. Sijoitussalkkunsa osalta ING on hyötynyt Alankomaiden toteuttamasta omaisuudensuojelutoimenpiteestä, joka on Alt-A-luokan arvopapereihin liittyvä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide. Lisäksi ING on siirtänyt osan omaisuusvakuudellisista arvopapereistaan myytävissä olevien arvopaperien luokasta eräpäivään asti pidettävien arvopaperien luokkaan, millä rajoitetaan negatiivisen arvonkorotusrahaston volatiliteettia. Jatkossa ING vähentää suurempiriskisten varojen ryhmiin kuuluvia sijoituksiaan Yhdysvalloissa olevissa liikekiinteistöluottovakuudellisissa ja asuntolainavakuudellisissa arvopapereissa. ING ei myöskään toteuta uusia aloitteita, joilla pyrittäisiin lisäämään sen suoria kiinteistösijoituksia.

| (53) | Komissio katsoo, että ING alkaa noudattaa [varovaista] liiketoimintastrategiaa etenkin ING Directin toiminnassa, koska ING haluaa perustaa liiketoimintansa [...] oikeudenmukaiselle hinnoittelulle [...] (18) eikä toimi hintajohtajana. |
| --- | --- |

(53)

Komissio katsoo, että ING alkaa noudattaa [varovaista] liiketoimintastrategiaa etenkin ING Directin toiminnassa, koska ING haluaa perustaa liiketoimintansa [...] oikeudenmukaiselle hinnoittelulle [...] (18) eikä toimi hintajohtajana.

| (54) | ING divestoi parhaillaan omaisuuttaan, mikä vaikuttaa merkittävästi sen taseeseen uuden liiketoimintastrategian ansiosta. ING:n tarkistetussa rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyillä rakenneuudistustoimenpiteillä saadaan tasetta pienennettyä odotusten mukaan 616 miljardia euroa, kun otetaan huomioon tase-erien koko 30 päivänä syyskuuta 2008. Taseen pienentäminen 616 miljardia euroa muodostuu pankkien vivutuksen purkamisesta ja taseen yhdistämistä koskevista aloitteista (noin [...] miljardia euroa), pankkien divestoinnista (yhteensä noin [...] miljardia euroa) ja koko ING Insurancen divestoinnista (yhteensä noin [...] miljardia euroa). Vaikka vakuutustoiminnan tase on pienempi kuin pankkitoiminnan, ennen kriisiä vakuutustoiminnan osuus ING:n tuloista oli noin 50 prosenttia (19). Vuoden 2008 kolmannen vuosineljänneksen taseeseen (1,376 miljardia euroa) verrattuna tase supistuu yhteensä noin 45 prosenttia. |
| --- | --- |

(54)

ING divestoi parhaillaan omaisuuttaan, mikä vaikuttaa merkittävästi sen taseeseen uuden liiketoimintastrategian ansiosta. ING:n tarkistetussa rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyillä rakenneuudistustoimenpiteillä saadaan tasetta pienennettyä odotusten mukaan 616 miljardia euroa, kun otetaan huomioon tase-erien koko 30 päivänä syyskuuta 2008. Taseen pienentäminen 616 miljardia euroa muodostuu pankkien vivutuksen purkamisesta ja taseen yhdistämistä koskevista aloitteista (noin [...] miljardia euroa), pankkien divestoinnista (yhteensä noin [...] miljardia euroa) ja koko ING Insurancen divestoinnista (yhteensä noin [...] miljardia euroa). Vaikka vakuutustoiminnan tase on pienempi kuin pankkitoiminnan, ennen kriisiä vakuutustoiminnan osuus ING:n tuloista oli noin 50 prosenttia (19). Vuoden 2008 kolmannen vuosineljänneksen taseeseen (1,376 miljardia euroa) verrattuna tase supistuu yhteensä noin 45 prosenttia.

| (55) | Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään, että osana divestointeja ING irrottaa Alankomaissa täysin toimivan divestoitavissa olevan vähittäispankkitoimintaa harjoittavan yrityksen (asiaa selitetty tarkemmin jäljempänä olevassa johdanto-osan 85 kappaleessa), johon kuuluu nykyinen Interadvies (Westland Utrecht Hypotheekbank, Westland Utrecht Effectenbank ja Nationale Nederlanden Hypotheekbedrijf, Nationale Nederlanden Financiële Diensten) ja johon liitetään entisen Postbankin kulutusluottosalkku. ING pyrkii irrottamaan Interadviesin liiketoiminnan (jäljempänä ’WUH/Interadvies’) [tarkan aikataulun mukaisesti]. Liiketoimintayksikön kokonaistase tulee olemaan noin [25–50] miljardia euroa. |
| --- | --- |

(55)

Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään, että osana divestointeja ING irrottaa Alankomaissa täysin toimivan divestoitavissa olevan vähittäispankkitoimintaa harjoittavan yrityksen (asiaa selitetty tarkemmin jäljempänä olevassa johdanto-osan 85 kappaleessa), johon kuuluu nykyinen Interadvies (Westland Utrecht Hypotheekbank, Westland Utrecht Effectenbank ja Nationale Nederlanden Hypotheekbedrijf, Nationale Nederlanden Financiële Diensten) ja johon liitetään entisen Postbankin kulutusluottosalkku. ING pyrkii irrottamaan Interadviesin liiketoiminnan (jäljempänä ’WUH/Interadvies’) [tarkan aikataulun mukaisesti]. Liiketoimintayksikön kokonaistase tulee olemaan noin [25–50] miljardia euroa.

| (56) | [...] WUH/Interadviesin divestointiin ei liity mitään rahoitusjärjestelmän vakauteen kohdistuvia riskejä, ja Alankomaiden viranomaiset ovat esittäneet riippumattoman asiantuntijan tekemän Alankomaiden vähittäispankkitoiminnan markkinoita koskevan tutkimuksen, jonka mukaan käyttötilit — joita tosin pidetään yleisesti keskeisenä vähittäispankkitoiminnan ristiinmyyntituotteena — eivät ole oleellisia kiinnelainojen ja muiden pankkituotteiden myynnissä Alankomaissa etenkään ING:n tapauksessa. Lisäksi tutkimuksessa painotetaan Internetin merkitystä myyntikanavana Alankomaissa, mikä vähentää konttoriverkoston tarpeellisuutta pankkituotteiden myynnissä. Alankomaiden viranomaisten mukaan muita tuotteita voidaan liittää WUH/Interadviesien kiinnelainatuotteisiin. Etenkin siirretty kulutusluottosalkku voi auttaa laajentamaan toimintaa muihin markkinatuotteisiin. |
| --- | --- |

(56)

[...] WUH/Interadviesin divestointiin ei liity mitään rahoitusjärjestelmän vakauteen kohdistuvia riskejä, ja Alankomaiden viranomaiset ovat esittäneet riippumattoman asiantuntijan tekemän Alankomaiden vähittäispankkitoiminnan markkinoita koskevan tutkimuksen, jonka mukaan käyttötilit — joita tosin pidetään yleisesti keskeisenä vähittäispankkitoiminnan ristiinmyyntituotteena — eivät ole oleellisia kiinnelainojen ja muiden pankkituotteiden myynnissä Alankomaissa etenkään ING:n tapauksessa. Lisäksi tutkimuksessa painotetaan Internetin merkitystä myyntikanavana Alankomaissa, mikä vähentää konttoriverkoston tarpeellisuutta pankkituotteiden myynnissä. Alankomaiden viranomaisten mukaan muita tuotteita voidaan liittää WUH/Interadviesien kiinnelainatuotteisiin. Etenkin siirretty kulutusluottosalkku voi auttaa laajentamaan toimintaa muihin markkinatuotteisiin.

| (57) | ING aikoo myydä/divestoida seuraavat yritykset, liiketoiminnat tai tuotteet:






  — | ING Life Taiwan (toteutettu) |
| --- | --- | --- |

(57)

ING aikoo myydä/divestoida seuraavat yritykset, liiketoiminnat tai tuotteet:

—

ING Life Taiwan (toteutettu)

| — | kertamaksuisten sijoitussidonnaisten eläkevakuutusten myynnin lopettaminen Japanissa (toteutettu) |
| --- | --- |

—

kertamaksuisten sijoitussidonnaisten eläkevakuutusten myynnin lopettaminen Japanissa (toteutettu)

| — | voimassa olevista sijoitussidonnaisista eläkevakuutuksista luopuminen Yhdysvalloissa |
| --- | --- |

—

voimassa olevista sijoitussidonnaisista eläkevakuutuksista luopuminen Yhdysvalloissa

| — | rahoitustuotteiden liiketoiminnasta luopuminen Yhdysvalloissa |
| --- | --- |

—

rahoitustuotteiden liiketoiminnasta luopuminen Yhdysvalloissa

| — | ING Direct Japanin toiminnan aloittamisesta luopuminen (toteutettu) |
| --- | --- |

—

ING Direct Japanin toiminnan aloittamisesta luopuminen (toteutettu)

| — | Non-life Insurance Canadan divestointi (toteutettu) |
| --- | --- |

—

Non-life Insurance Canadan divestointi (toteutettu)

| — | eläkevakuutus- ja kiinnelainatoiminnan divestointi Chilessä (toteutettu) |
| --- | --- |

—

eläkevakuutus- ja kiinnelainatoiminnan divestointi Chilessä (toteutettu)

| — | Insurance Russia — Non State Pension Fundin divestointi (toteutettu) |
| --- | --- |

—

Insurance Russia — Non State Pension Fundin divestointi (toteutettu)

| — | Insurance Argentina — Origines Seg. De Retiron divestointi (toteutettu) |
| --- | --- |

—

Insurance Argentina — Origines Seg. De Retiron divestointi (toteutettu)

| — | Insurance Asia — HK platform servicesin divestointi (toteutettu) |
| --- | --- |

—

Insurance Asia — HK platform servicesin divestointi (toteutettu)

| — | Private Banking Asian ja Private Banking Switzerlandin divestointi (allekirjoitettu) |
| --- | --- |

—

Private Banking Asian ja Private Banking Switzerlandin divestointi (allekirjoitettu)

| — | US Group Re Insurancen divestointi (allekirjoitettu) |
| --- | --- |

—

US Group Re Insurancen divestointi (allekirjoitettu)

| — | Insurance Asia/Pacificin divestointi (Australia (allekirjoitettu)), Uusi-Seelanti (allekirjoitettu), Japani, Korea, Hongkong, Intia, Thaimaa, Malesia) |
| --- | --- |

—

Insurance Asia/Pacificin divestointi (Australia (allekirjoitettu)), Uusi-Seelanti (allekirjoitettu), Japani, Korea, Hongkong, Intia, Thaimaa, Malesia)

| — | Asset Management Asia/Pacificin divestointi |
| --- | --- |

—

Asset Management Asia/Pacificin divestointi

| — | US Employee Benefitsin divestointi |
| --- | --- |

—

US Employee Benefitsin divestointi

| — | Insurance US:n (US Retirement Services, US FA, Traditional Life) divestointi |
| --- | --- |

—

Insurance US:n (US Retirement Services, US FA, Traditional Life) divestointi

| — | Asset Management US:n divestointi |
| --- | --- |

—

Asset Management US:n divestointi

| — | ING Direct US:n divestointi |
| --- | --- |

—

ING Direct US:n divestointi

| — | Insurance Latin American divestointi (Brasilia, Chile, Mexico, Peru, Kolumbia, Uruguay) |
| --- | --- |

—

Insurance Latin American divestointi (Brasilia, Chile, Mexico, Peru, Kolumbia, Uruguay)

| — | Asset Management Latin American divestointi |
| --- | --- |

—

Asset Management Latin American divestointi

| — | Insurance Central Europen divestointi (Bulgaria, Tšekki, Kreikka, Unkari, Puola, Romania, Slovakia, Espanja) |
| --- | --- |

—

Insurance Central Europen divestointi (Bulgaria, Tšekki, Kreikka, Unkari, Puola, Romania, Slovakia, Espanja)

| — | Asset Management Europen divestointi |
| --- | --- |

—

Asset Management Europen divestointi

| — | Insurance Beneluxin divestointi (Nationale Nederlanden Insurance, RVS, Retail Insurance Netherlands (entinen Postbank Insurance), Insurance Belgium, Insurance Luxembourg) |
| --- | --- |

—

Insurance Beneluxin divestointi (Nationale Nederlanden Insurance, RVS, Retail Insurance Netherlands (entinen Postbank Insurance), Insurance Belgium, Insurance Luxembourg)

| — | Interadviesin liiketoiminnan divestointi (Westland Utrecht Hypotheekbank, Westland Utrecht Effectenbank, Nationale Nederlanden, Hypotheekbedrijf, Nationale Nederlanden Financiële Diensten), mukaan luettuna entisen PostBankin kulutusluottosalkku (lisätietoja kohdassa ”Alankomaiden sitoumukset”). |
| --- | --- |

—

Interadviesin liiketoiminnan divestointi (Westland Utrecht Hypotheekbank, Westland Utrecht Effectenbank, Nationale Nederlanden, Hypotheekbedrijf, Nationale Nederlanden Financiële Diensten), mukaan luettuna entisen PostBankin kulutusluottosalkku (lisätietoja kohdassa ”Alankomaiden sitoumukset”).

| (58) | Pankkitoiminnassa ING odottaa taseen noin [...] prosentin orgaanista kasvua vuodessa rakenneuudistuskaudella [...]. ING aikoo saavuttaa suurimman osan kasvusta reaalitalouden luotonannolla (kotitaloudet ja yritykset). |
| --- | --- |

(58)

Pankkitoiminnassa ING odottaa taseen noin [...] prosentin orgaanista kasvua vuodessa rakenneuudistuskaudella [...]. ING aikoo saavuttaa suurimman osan kasvusta reaalitalouden luotonannolla (kotitaloudet ja yritykset).

| (59) | ING aikoo myös ottaa käyttöön uuden palkkiopolitiikan, jossa ING:n hallintoneuvosto sitoutuu kehittämään hallitukselle ja ylimmälle johdolle kestävän palkkiopolitiikan. Nämä kannustinjärjestelmät yhdistetään pitkän aikavälin arvon luomiseen, ja niissä otetaan huomioon riskit ja rajoitetaan ”epäonnistumisesta palkitsemisen” mahdollisuutta. |
| --- | --- |

(59)

ING aikoo myös ottaa käyttöön uuden palkkiopolitiikan, jossa ING:n hallintoneuvosto sitoutuu kehittämään hallitukselle ja ylimmälle johdolle kestävän palkkiopolitiikan. Nämä kannustinjärjestelmät yhdistetään pitkän aikavälin arvon luomiseen, ja niissä otetaan huomioon riskit ja rajoitetaan ”epäonnistumisesta palkitsemisen” mahdollisuutta.

| (60) | ING on sitoutunut lopettamaan velkarahoituksen sijoittamisen tytäryhtiöihin osakepääomana (double leverage) mahdollisimman pian ja viimeistään [...]. |
| --- | --- |

(60)

ING on sitoutunut lopettamaan velkarahoituksen sijoittamisen tytäryhtiöihin osakepääomana (double leverage) mahdollisimman pian ja viimeistään [...].

3.2   Elinkelpoisuus perusskenaariossa ja stressiskenaariossa

| (61) | ING laati perusskenaarion ja stressiskenaarion osoittaakseen kykynsä olla elinkelpoinen pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(61)

ING laati perusskenaarion ja stressiskenaarion osoittaakseen kykynsä olla elinkelpoinen pitkällä aikavälillä.

| (62) | Perusskenaariossa ING [...]. Lisäksi oletetaan, että pääomamarkkinat [...]. |
| --- | --- |

(62)

Perusskenaariossa ING [...]. Lisäksi oletetaan, että pääomamarkkinat [...].

| (63) | Ennustetussa perusskenaariossa yhtymän nettotulot [...]. Yhtymän kokonaistuotto [...]. Oman pääoman tuotto olisi [...]. ING Insurance [...]. |
| --- | --- |

(63)

Ennustetussa perusskenaariossa yhtymän nettotulot [...]. Yhtymän kokonaistuotto [...]. Oman pääoman tuotto olisi [...]. ING Insurance [...].

| (64) | Pankkitoiminnassa ING olettaa riskipainotteisten omaisuuserien kasvavan noin [...] vuosittain (ennen divestointeja), mikä johtuu osittain [...]. Tulojen (lukuun ottamatta käyvän arvon muutoksia ja arvonalennuksia) odotetaan [...], liikepankkitoiminnan odotetaan [...] ja vähittäispankkitoiminnan odotetaan [...]. |
| --- | --- |

(64)

Pankkitoiminnassa ING olettaa riskipainotteisten omaisuuserien kasvavan noin [...] vuosittain (ennen divestointeja), mikä johtuu osittain [...]. Tulojen (lukuun ottamatta käyvän arvon muutoksia ja arvonalennuksia) odotetaan [...], liikepankkitoiminnan odotetaan [...] ja vähittäispankkitoiminnan odotetaan [...].

| (65) | ING Bank odottaa täyttävänsä sisäiset oman pääoman suhdetta koskevat tavoitteensa koko ennustekauden ajan. ING on asettanut uudet sisäiset oman pääoman suhdetta koskevat tavoitteet, jotka ovat [...] prosenttia pankin ensisijaisen oman pääoman (Tier 1) suhteessa ja [...] prosenttia sen rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman (Core-Tier 1) suhteessa. ING Insurancella käytettävissä olevan pääoman tavoitesuhde vaadittuun pääomaan säilyy ennallaan 150 prosentissa. |
| --- | --- |

(65)

ING Bank odottaa täyttävänsä sisäiset oman pääoman suhdetta koskevat tavoitteensa koko ennustekauden ajan. ING on asettanut uudet sisäiset oman pääoman suhdetta koskevat tavoitteet, jotka ovat [...] prosenttia pankin ensisijaisen oman pääoman (Tier 1) suhteessa ja [...] prosenttia sen rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman (Core-Tier 1) suhteessa. ING Insurancella käytettävissä olevan pääoman tavoitesuhde vaadittuun pääomaan säilyy ennallaan 150 prosentissa.

| (66) | Perusskenaariossa ING:n vakavaraisuussuhde (kokonaispääoma suhteessa riskipainotteisiin omaisuuseriin) olisi noin [...] koko rakenneuudistuskauden ajan, ja se olisi alimmillaan [...]. |
| --- | --- |

(66)

Perusskenaariossa ING:n vakavaraisuussuhde (kokonaispääoma suhteessa riskipainotteisiin omaisuuseriin) olisi noin [...] koko rakenneuudistuskauden ajan, ja se olisi alimmillaan [...].

| (67) | ING Insurance divestoidaan rakenneuudistuskaudella [...]. Perusskenaariossa divestoinnista oletetaan saatavan [...] euron nettotulot. |
| --- | --- |

(67)

ING Insurance divestoidaan rakenneuudistuskaudella [...]. Perusskenaariossa divestoinnista oletetaan saatavan [...] euron nettotulot.

| (68) | Vaihtoehtoisessa skenaariossa, jossa ING Insurance divestoidaan [...], ING odottaisi vastaavasti suurempia nettotuloja [...]. |
| --- | --- |

(68)

Vaihtoehtoisessa skenaariossa, jossa ING Insurance divestoidaan [...], ING odottaisi vastaavasti suurempia nettotuloja [...].

| (69) | ING esitti myös stressiskenaarion [...]. |
| --- | --- |

(69)

ING esitti myös stressiskenaarion [...].

| (70) | [...]. Lisäksi ING:n tappion todennäköisyyden odotetaan nousevan merkittävästi. ING odottaa myös suurempaa tappion aiheuttamaa pääomanmenetystä. |
| --- | --- |

(70)

[...]. Lisäksi ING:n tappion todennäköisyyden odotetaan nousevan merkittävästi. ING odottaa myös suurempaa tappion aiheuttamaa pääomanmenetystä.

| (71) | Tässä stressiskenaariossa ING Groupin liiketoiminnan tulos [...]. |
| --- | --- |

(71)

Tässä stressiskenaariossa ING Groupin liiketoiminnan tulos [...].

| (72) | Stressiskenaarion oletuksista huolimatta ING:n pääomittaminen riittäisi edelleen, sillä se täyttäisi jatkossakin lainsäädännön vaatimukset. [...]. |
| --- | --- |

(72)

Stressiskenaarion oletuksista huolimatta ING:n pääomittaminen riittäisi edelleen, sillä se täyttäisi jatkossakin lainsäädännön vaatimukset. [...].

| (73) | Alankomaat totesi tältä osin, että ING on soveltanut stressiskenaarioissa LGD-malleja, jotka Alankomaiden rahoitusvalvontaviranomainen, De Nederlandsche Bank (Alankomaiden keskuspankki, jäljempänä ’DNB’), on hyväksynyt, laskeakseen sen luottosalkkujen tappioista aiheutuvat pääomanmenetykset [...]. |
| --- | --- |

(73)

Alankomaat totesi tältä osin, että ING on soveltanut stressiskenaarioissa LGD-malleja, jotka Alankomaiden rahoitusvalvontaviranomainen, De Nederlandsche Bank (Alankomaiden keskuspankki, jäljempänä ’DNB’), on hyväksynyt, laskeakseen sen luottosalkkujen tappioista aiheutuvat pääomanmenetykset [...].

| (74) | ING on soveltanut ylimääräisiä ankarampia stressioletuksia, jotka ylittävät selvästi Alankomaiden vähittäispankkitoimintaan kuuluvien kiinnelainojen osalta esitetyn stressiskenaarion (20) [...]. Myös näissä oletuksissa ING:n pääomittaminen riittäisi edelleen, sillä se täyttäisi jatkossakin lainsäädännön vaatimukset ja jopa säilyttäisi huomattavan lisäpääomapuskurin. |
| --- | --- |

(74)

ING on soveltanut ylimääräisiä ankarampia stressioletuksia, jotka ylittävät selvästi Alankomaiden vähittäispankkitoimintaan kuuluvien kiinnelainojen osalta esitetyn stressiskenaarion (20) [...]. Myös näissä oletuksissa ING:n pääomittaminen riittäisi edelleen, sillä se täyttäisi jatkossakin lainsäädännön vaatimukset ja jopa säilyttäisi huomattavan lisäpääomapuskurin.

| (75) | Alankomaat esittää, että pankki on läpäissyt kaikki valvojan stressitestit maksuvalmiuden osalta. [...]. |
| --- | --- |

(75)

Alankomaat esittää, että pankki on läpäissyt kaikki valvojan stressitestit maksuvalmiuden osalta. [...].

3.3   Irtautumisstrategia

| (76) | ING:n rakenneuudistussuunnitelman perusskenaariossa ING ostaa takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit seuraavalla tavalla:






  a) | Ensimmäinen erä, jonka nimellisarvo on 5,0 miljardia euroa, on tarkoitus ostaa takaisin noin 17 päivänä joulukuuta 2009 vähintään 5,75 miljardin euron hintaan. Tällä oletetulla hinnalla Alankomaat saa 15 prosentin efektiivisen koron, ja se pitää sisällään 8,5 prosentin perustuoton sekä ylimääräisen vähintään 340 miljoonan ja enintään 705 miljoonan euron palkkion (21), jossa otetaan osittain huomioon ING:n osakkeen arvo. Tarkka takaisinostohinta riippuu ING:n osakkeen hinnasta. |
| --- | --- | --- |

(76)

ING:n rakenneuudistussuunnitelman perusskenaariossa ING ostaa takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit seuraavalla tavalla:

a)

Ensimmäinen erä, jonka nimellisarvo on 5,0 miljardia euroa, on tarkoitus ostaa takaisin noin 17 päivänä joulukuuta 2009 vähintään 5,75 miljardin euron hintaan. Tällä oletetulla hinnalla Alankomaat saa 15 prosentin efektiivisen koron, ja se pitää sisällään 8,5 prosentin perustuoton sekä ylimääräisen vähintään 340 miljoonan ja enintään 705 miljoonan euron palkkion (21), jossa otetaan osittain huomioon ING:n osakkeen arvo. Tarkka takaisinostohinta riippuu ING:n osakkeen hinnasta.

| b) | [Jäljellä oleva] nimellisarvoltaan [...] miljardin euron erä ostetaan takaisin [...] oletettuun [...] miljardin euron hintaan. Takaisinostohinnan oletetaan olevan 150 prosenttia pariarvosta (15 euroa per osake), johon lisätään 8,5 prosentin korko yhdeltä vuodelta Core-Tier 1 -arvopapereita koskevan sopimuksen alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Vaihtoehtoisesti ING voisi vuoden 2011 [jälkeen] [...] ostaa tämän erän takaisin ja käyttää sitten muunto-optiotaan, jolloin Alankomaat saisi joko [...] miljoonaa ING:n tavallista osaketta tai [...] miljardia euroa käteistä, johon lisätään noin [...] miljoonan euron korot. |
| --- | --- |

b)

[Jäljellä oleva] nimellisarvoltaan [...] miljardin euron erä ostetaan takaisin [...] oletettuun [...] miljardin euron hintaan. Takaisinostohinnan oletetaan olevan 150 prosenttia pariarvosta (15 euroa per osake), johon lisätään 8,5 prosentin korko yhdeltä vuodelta Core-Tier 1 -arvopapereita koskevan sopimuksen alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Vaihtoehtoisesti ING voisi vuoden 2011 [jälkeen] [...] ostaa tämän erän takaisin ja käyttää sitten muunto-optiotaan, jolloin Alankomaat saisi joko [...] miljoonaa ING:n tavallista osaketta tai [...] miljardia euroa käteistä, johon lisätään noin [...] miljoonan euron korot.

| c) | [...]. |
| --- | --- |

c)

[...].

| (77) | Yhteensä Alankomaat saa [...] liiketoimista suuntaa-antavasti [15–25] prosentin efektiivisen koron. Alankomaiden on ilmoitettava kaikista arvopaperien takaisinostoa koskevaan sopimukseen tehtävistä muutoksista komissiolle. |
| --- | --- |

(77)

Yhteensä Alankomaat saa [...] liiketoimista suuntaa-antavasti [15–25] prosentin efektiivisen koron. Alankomaiden on ilmoitettava kaikista arvopaperien takaisinostoa koskevaan sopimukseen tehtävistä muutoksista komissiolle.

| (78) | Toistaiseksi ING ei ole lykännyt kertaakaan kuponkikorkojen maksua yhtymän sekamuotoisista ensisijaisen oman pääoman (Tier 1) ehtoisista instrumenteista. |
| --- | --- |

(78)

Toistaiseksi ING ei ole lykännyt kertaakaan kuponkikorkojen maksua yhtymän sekamuotoisista ensisijaisen oman pääoman (Tier 1) ehtoisista instrumenteista.

| (79) | ING käytti 14 päivänä lokakuuta 2009 osto-option, joka koski alemman toissijaisen oman pääoman (lower Tier 2) ehtoista joukkovelkakirjalainaa. ING ilmoitti komissiolle katuvansa tätä ja väitti sen olleen väärinkäsitys [...]. Lisäksi Alankomaat ilmoitti ymmärtävänsä, ettei komissio periaatteessa pidä ensisijaisen tai toissijaisen oman pääoman ehtoista instrumenttia koskevan osto-option käyttämistä sopivana pankille, joka toteuttaa rakenneuudistusta, ja suostui siihen, että tällaisen option käyttämisestä keskustellaan jatkossa tapauskohtaisesti ja sille pyydetään komission hyväksyntä. Näin toimitaan joko enintään kolmen vuoden ajan tämän päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot). |
| --- | --- |

(79)

ING käytti 14 päivänä lokakuuta 2009 osto-option, joka koski alemman toissijaisen oman pääoman (lower Tier 2) ehtoista joukkovelkakirjalainaa. ING ilmoitti komissiolle katuvansa tätä ja väitti sen olleen väärinkäsitys [...]. Lisäksi Alankomaat ilmoitti ymmärtävänsä, ettei komissio periaatteessa pidä ensisijaisen tai toissijaisen oman pääoman ehtoista instrumenttia koskevan osto-option käyttämistä sopivana pankille, joka toteuttaa rakenneuudistusta, ja suostui siihen, että tällaisen option käyttämisestä keskustellaan jatkossa tapauskohtaisesti ja sille pyydetään komission hyväksyntä. Näin toimitaan joko enintään kolmen vuoden ajan tämän päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot).

| (80) | Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevasta toimenpiteestä ei voi irtaantua yksipuolisesti, ja Alankomaat lupaa ilmoittaa mahdollisesta sovitusta toimenpiteen päättymisestä komissiolle. Rakenneuudistussuunnitelman perusskenaarion mukaan toimenpide jatkuu kuitenkin myös vuoden 2013 jälkeen. |
| --- | --- |

(80)

Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevasta toimenpiteestä ei voi irtaantua yksipuolisesti, ja Alankomaat lupaa ilmoittaa mahdollisesta sovitusta toimenpiteen päättymisestä komissiolle. Rakenneuudistussuunnitelman perusskenaarion mukaan toimenpide jatkuu kuitenkin myös vuoden 2013 jälkeen.

3.4   Alankomaiden sitoumukset

| (81) | Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevissa toimenpiteissä (eli epälikvidejä omaisuuseriä koskevassa tukijärjestelyssä) Alankomaat sitoutuu seuraavaan:






  — | ING Group suorittaa 25 päivästä lokakuuta 2009 alkaen Alankomaille lisämaksuja, joilla Alt-A-luokan arvopapereista maksettavaa korvausta korjataan alentamalla ING:n saamaa rahoituspalkkiota — 50 peruspistettä ja nostamalla ING:n maksamaa takauspalkkiota + 82,6 peruspistettä. Tästä takauspalkkion korjauksesta 15,6 peruspistettä vastaa korjausta aikaväliltä 26 päivästä tammikuuta 2009 eli epälikvidejä omaisuuseriä koskevan tukijärjestelyn (22) (arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen) alkamisesta 25 päivään lokakuuta 2009. Lisämaksuja sovelletaan siinä laajuudessa ja niin kauan kuin epälikvidejä omaisuuseriä koskevasta tukijärjestelystä tehty sopimus on voimassa. |
| --- | --- | --- |

(81)

Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevissa toimenpiteissä (eli epälikvidejä omaisuuseriä koskevassa tukijärjestelyssä) Alankomaat sitoutuu seuraavaan:

—

ING Group suorittaa 25 päivästä lokakuuta 2009 alkaen Alankomaille lisämaksuja, joilla Alt-A-luokan arvopapereista maksettavaa korvausta korjataan alentamalla ING:n saamaa rahoituspalkkiota — 50 peruspistettä ja nostamalla ING:n maksamaa takauspalkkiota + 82,6 peruspistettä. Tästä takauspalkkion korjauksesta 15,6 peruspistettä vastaa korjausta aikaväliltä 26 päivästä tammikuuta 2009 eli epälikvidejä omaisuuseriä koskevan tukijärjestelyn (22) (arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen) alkamisesta 25 päivään lokakuuta 2009. Lisämaksuja sovelletaan siinä laajuudessa ja niin kauan kuin epälikvidejä omaisuuseriä koskevasta tukijärjestelystä tehty sopimus on voimassa.

| — | Lisämaksut toteutetaan ING Groupin ja Alankomaiden välillä tehtävällä erillisellä sopimuksella, jotta alkuperäinen epälikvidejä omaisuuseriä koskeva tukijärjestely säilyy muuttumattomana. |
| --- | --- |

—

Lisämaksut toteutetaan ING Groupin ja Alankomaiden välillä tehtävällä erillisellä sopimuksella, jotta alkuperäinen epälikvidejä omaisuuseriä koskeva tukijärjestely säilyy muuttumattomana.

| — | Lisämaksuja, lukuun ottamatta aikaväliin 26 päivästä tammikuuta 200925 päivään lokakuuta 2009 liittyvää osuutta (eli 15,6 peruspistettä, jotka sisältyvät takauspalkkiota koskevaan korjaukseen), ei tarvitse maksaa jäljellä olevilta osin, jos epälikvidejä omaisuuseriä koskeva tukijärjestely puretaan ennenaikaisesti. Maksamatta olevat lisämaksut, jotka liittyvät aikaväliin 26 päivästä tammikuuta 200925 päivään lokakuuta 2009 (eli 15,6 peruspistettä, jotka sisältyvät takauspalkkiota koskevaan korjaukseen), lankeavat maksettavaksi, jos alkuperäinen toimenpide puretaan osittain tai kokonaan. Jos epälikvidejä omaisuuseriä koskeva tukijärjestely puretaan osittain, jäljellä olevat maksut on maksettava samassa suhteessa. |
| --- | --- |

—

Lisämaksuja, lukuun ottamatta aikaväliin 26 päivästä tammikuuta 200925 päivään lokakuuta 2009 liittyvää osuutta (eli 15,6 peruspistettä, jotka sisältyvät takauspalkkiota koskevaan korjaukseen), ei tarvitse maksaa jäljellä olevilta osin, jos epälikvidejä omaisuuseriä koskeva tukijärjestely puretaan ennenaikaisesti. Maksamatta olevat lisämaksut, jotka liittyvät aikaväliin 26 päivästä tammikuuta 200925 päivään lokakuuta 2009 (eli 15,6 peruspistettä, jotka sisältyvät takauspalkkiota koskevaan korjaukseen), lankeavat maksettavaksi, jos alkuperäinen toimenpide puretaan osittain tai kokonaan. Jos epälikvidejä omaisuuseriä koskeva tukijärjestely puretaan osittain, jäljellä olevat maksut on maksettava samassa suhteessa.

| — | Alankomaat sitoutuu ilmoittamaan komissiolle arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen ennenaikaisesta purkamisesta kokonaan tai osittain. |
| --- | --- |

—

Alankomaat sitoutuu ilmoittamaan komissiolle arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen ennenaikaisesta purkamisesta kokonaan tai osittain.

| (82) | Taseen pienentämisen sekä vakuutustoiminnan, ING Direct US:n ja muiden yksikköjen divestointia ennen vuotta 2013 koskevan sitoumuksen osalta Alankomaat sitoutuu seuraavaan:






  — | ING pienentää tasettaan vuoden 2013 loppuun mennessä 45 prosenttia verrattuna tilanteeseen 30 päivänä syyskuuta 2008 ja divestoi johdanto-osan 57 kappaleessa luetellut yksiköt, etenkin vakuutustoiminnan ja ING Direct US:n [...]. |
| --- | --- | --- |

(82)

Taseen pienentämisen sekä vakuutustoiminnan, ING Direct US:n ja muiden yksikköjen divestointia ennen vuotta 2013 koskevan sitoumuksen osalta Alankomaat sitoutuu seuraavaan:

—

ING pienentää tasettaan vuoden 2013 loppuun mennessä 45 prosenttia verrattuna tilanteeseen 30 päivänä syyskuuta 2008 ja divestoi johdanto-osan 57 kappaleessa luetellut yksiköt, etenkin vakuutustoiminnan ja ING Direct US:n [...].

| — | Nämä luvut ovat ennusteita, eikä niissä oteta huomioon mahdollisen orgaanisen kasvun vaikutusta eikä mahdollisista uusista lainsäädännön vaatimuksista johtuvia ylimääräisiä lisäyksiä, kuten esimerkiksi sitä, että pankeilta saatetaan edellyttää merkittävästi suurempia maksuvalmiuspuskureja (uusien) EU:n laajuisten säännösten vuoksi. Tällaiset vaatimukset voivat kasvattaa tasetta merkittävästi tämänhetkistä orgaanisen kasvun ennustetta enemmän. |
| --- | --- |

—

Nämä luvut ovat ennusteita, eikä niissä oteta huomioon mahdollisen orgaanisen kasvun vaikutusta eikä mahdollisista uusista lainsäädännön vaatimuksista johtuvia ylimääräisiä lisäyksiä, kuten esimerkiksi sitä, että pankeilta saatetaan edellyttää merkittävästi suurempia maksuvalmiuspuskureja (uusien) EU:n laajuisten säännösten vuoksi. Tällaiset vaatimukset voivat kasvattaa tasetta merkittävästi tämänhetkistä orgaanisen kasvun ennustetta enemmän.

| — | ING:n liiketoimintojen taseen orgaanista (eli muutoin kuin yritysostojen kautta tapahtuvaa) kasvua ei rajoiteta. [...]. Jatkossa ING:n yleisenä toimintamallina on käyttää asiakkaiden sille uskomien varojen kasvua lisätäkseen pääasiassa reaalitalouden luotonantoa (yritykset ja kuluttajat) ja vähentää suurempiriskisten varojen ryhmiin kuuluvia sijoituksiaan Yhdysvalloissa olevissa asuntolainavakuudellisissa ja liikekiinteistöluottovakuudellisissa arvopapereissa. [...] (23). |
| --- | --- |

—

ING:n liiketoimintojen taseen orgaanista (eli muutoin kuin yritysostojen kautta tapahtuvaa) kasvua ei rajoiteta. [...]. Jatkossa ING:n yleisenä toimintamallina on käyttää asiakkaiden sille uskomien varojen kasvua lisätäkseen pääasiassa reaalitalouden luotonantoa (yritykset ja kuluttajat) ja vähentää suurempiriskisten varojen ryhmiin kuuluvia sijoituksiaan Yhdysvalloissa olevissa asuntolainavakuudellisissa ja liikekiinteistöluottovakuudellisissa arvopapereissa. [...] (23).

| — | Jos jokin niistä yksiköistä, jotka ING sitoutuu myymään (ja jotka on lueteltu johdanto-osan 57 kappaleessa), ei ole divestoitu 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä (esimerkiksi tekemällä lopullinen sitova myyntisopimus), komissio voi Alankomaiden pyynnöstä jatkaa tätä määräaikaa tarvittaessa tai poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi. (24) Tällöin komissio voi (i) pyytää Alankomaita nimeämään yhden tai useamman (divestoinnista vastaavan) asiamiehen (25), jonka ING on valinnut ennalta ja jota se on ehdottanut (ja jonka komissio on hyväksynyt), [...]. |
| --- | --- |

—

Jos jokin niistä yksiköistä, jotka ING sitoutuu myymään (ja jotka on lueteltu johdanto-osan 57 kappaleessa), ei ole divestoitu 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä (esimerkiksi tekemällä lopullinen sitova myyntisopimus), komissio voi Alankomaiden pyynnöstä jatkaa tätä määräaikaa tarvittaessa tai poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi. (24) Tällöin komissio voi (i) pyytää Alankomaita nimeämään yhden tai useamman (divestoinnista vastaavan) asiamiehen (25), jonka ING on valinnut ennalta ja jota se on ehdottanut (ja jonka komissio on hyväksynyt), [...].

| — | Aina kun Alankomaat pyytää määräajan jatkamista, se esittää komissiolle asianmukaisesti perustellun pyynnön viimeistään kuukautta ennen kyseisen määräajan päättymistä. Poikkeustilanteessa Alankomaat voi pyytää määräajan jatkamista viimeisen kuukauden ollessa käynnissä. |
| --- | --- |

—

Aina kun Alankomaat pyytää määräajan jatkamista, se esittää komissiolle asianmukaisesti perustellun pyynnön viimeistään kuukautta ennen kyseisen määräajan päättymistä. Poikkeustilanteessa Alankomaat voi pyytää määräajan jatkamista viimeisen kuukauden ollessa käynnissä.

| (83) | Lisäksi Alankomaat sitoutuu siihen, että ING noudattaa yritysostokieltoa:






  — | ING ei osta rahoituslaitoksia tiettynä aikana. Näitä sitoumuksia sovelletaan joko enintään kolmen vuoden ajan komission päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä kertyneet Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot). ING ei tee samana aikana myöskään mitään (muita) yritysostoja, jotka hidastaisivat Core-Tier 1 -arvopaperien takaisinmaksua Alankomaille. |
| --- | --- | --- |

(83)

Lisäksi Alankomaat sitoutuu siihen, että ING noudattaa yritysostokieltoa:

—

ING ei osta rahoituslaitoksia tiettynä aikana. Näitä sitoumuksia sovelletaan joko enintään kolmen vuoden ajan komission päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä kertyneet Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot). ING ei tee samana aikana myöskään mitään (muita) yritysostoja, jotka hidastaisivat Core-Tier 1 -arvopaperien takaisinmaksua Alankomaille.

| — | Tästä kiellosta huolimatta ING voi komissiolta hyväksynnän saatuaan tehdä yritysostoja erityisesti, mikäli tämä on oleellista rahoitusjärjestelmän vakauden tai kilpailun turvaamiseksi merkityksellisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

—

Tästä kiellosta huolimatta ING voi komissiolta hyväksynnän saatuaan tehdä yritysostoja erityisesti, mikäli tämä on oleellista rahoitusjärjestelmän vakauden tai kilpailun turvaamiseksi merkityksellisillä markkinoilla.

| (84) | Alankomaat sitoutuu myös siihen, että ING noudattaa hintajohtajana toimimisen kieltoa:






  — | ING ei tarjoa ilman komissiolta etukäteen hankittua lupaa ING:n vakiotuotteitta (jäljempänä määritellyillä markkinoilla) edullisempaan hintaan kuin sen kolme edullisimpia hintoja tarjoavaa suoraa kilpailijaa EU-markkinoilla, joilla ING:n markkinaosuus on yli 5 prosenttia. |
| --- | --- | --- |

(84)

Alankomaat sitoutuu myös siihen, että ING noudattaa hintajohtajana toimimisen kieltoa:

—

ING ei tarjoa ilman komissiolta etukäteen hankittua lupaa ING:n vakiotuotteitta (jäljempänä määritellyillä markkinoilla) edullisempaan hintaan kuin sen kolme edullisimpia hintoja tarjoavaa suoraa kilpailijaa EU-markkinoilla, joilla ING:n markkinaosuus on yli 5 prosenttia.

| — | Tämä ehto koskee vain ING:n vakiotuotteita seuraavilla tuotemarkkinoilla: (i) vähittäispankkitoiminnan säästäminen, (ii) vähittäispankkitoiminnan kiinnelainat, (iii) yksityispankkitoiminta kiinnelaina- tai säästämistuotteiden osalta tai (iv) pk-yritysten talletukset (pk-yritys määritellään sen mukaisesti, miten ING:n määrittelee pk-yrityksen tavallisesti / tällä hetkellä liiketoiminnassaan kyseisessä maassa). Heti kun ING saa tietää tarjoavansa tuotteitaan edullisempaan hintaan kuin sen kolme edullisimpia hintoja tarjoavaa kilpailijaa, ING korjaa hintojaan tämän sitoumuksen mukaiselle tasolle mahdollisimman pian ilman aiheetonta viivyttelyä. |
| --- | --- |

—

Tämä ehto koskee vain ING:n vakiotuotteita seuraavilla tuotemarkkinoilla: (i) vähittäispankkitoiminnan säästäminen, (ii) vähittäispankkitoiminnan kiinnelainat, (iii) yksityispankkitoiminta kiinnelaina- tai säästämistuotteiden osalta tai (iv) pk-yritysten talletukset (pk-yritys määritellään sen mukaisesti, miten ING:n määrittelee pk-yrityksen tavallisesti / tällä hetkellä liiketoiminnassaan kyseisessä maassa). Heti kun ING saa tietää tarjoavansa tuotteitaan edullisempaan hintaan kuin sen kolme edullisimpia hintoja tarjoavaa kilpailijaa, ING korjaa hintojaan tämän sitoumuksen mukaiselle tasolle mahdollisimman pian ilman aiheetonta viivyttelyä.

| — | Tämä ehto on voimassa joko enintään kolme vuotta tämän päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä kertyneet Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot). Alankomaat nimittää ING:n ennalta valitseman ja ehdottaman asiamiehen valvomaan tämän ehdon noudattamista. Komission on hyväksyttävä tämä valvova asiamies. |
| --- | --- |

—

Tämä ehto on voimassa joko enintään kolme vuotta tämän päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä kertyneet Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot). Alankomaat nimittää ING:n ennalta valitseman ja ehdottaman asiamiehen valvomaan tämän ehdon noudattamista. Komission on hyväksyttävä tämä valvova asiamies.

| — | ING:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden tukemiseksi ING Direct ei toimi hintajohtajana ING:n vakiotuotteiden osalta vähittäispankkitoiminnan kiinnelaina- ja säästämistuotteiden markkinoilla EU:ssa ilman komissiolta etukäteen saatua lupaa. Tämä järjestely on voimassa enintään kolmen vuoden ajan tämän päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä kertyneet Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot). Heti kun ING saa tietää, että siitä on tullut hintajohtaja vähittäispankkitoiminnan kiinnelaina- tai säästämistuotteiden markkinoilla EU:ssa, ING korjaa hintojaan tämän sitoumuksen mukaiselle tasolle mahdollisimman pian ilman aiheetonta viivyttelyä. |
| --- | --- |

—

ING:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden tukemiseksi ING Direct ei toimi hintajohtajana ING:n vakiotuotteiden osalta vähittäispankkitoiminnan kiinnelaina- ja säästämistuotteiden markkinoilla EU:ssa ilman komissiolta etukäteen saatua lupaa. Tämä järjestely on voimassa enintään kolmen vuoden ajan tämän päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä kertyneet Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot). Heti kun ING saa tietää, että siitä on tullut hintajohtaja vähittäispankkitoiminnan kiinnelaina- tai säästämistuotteiden markkinoilla EU:ssa, ING korjaa hintojaan tämän sitoumuksen mukaiselle tasolle mahdollisimman pian ilman aiheetonta viivyttelyä.

| — | Alankomaat nimittää ING:n ennakkoon valitseman ja ehdottaman asiamiehen valvomaan tämän ehdon noudattamista. Komission on hyväksyttävä tämä valvova asiamies. |
| --- | --- |

—

Alankomaat nimittää ING:n ennakkoon valitseman ja ehdottaman asiamiehen valvomaan tämän ehdon noudattamista. Komission on hyväksyttävä tämä valvova asiamies.

| (85) | Alankomaat sitoutuu useaan yksityiskohtaiseen säännökseen WUH/Interadviesin irrottamisen osalta:






  — | ING perustaa Alankomaissa divestoitavaksi uuden yrityksen, joka irrotetaan sen nykyisestä vähittäispankkitoiminnasta Alankomaissa. Tuloksena syntyneen uuden irrotetun yrityksen on oltava liiketoiminnaltaan elinkelpoinen ja kilpailukykyinen sekä itsenäinen ja erillinen ING:n säilyttämästä liiketoiminnasta, ja se on oltava siirtokelpoinen sopivalle ostajalle. Uuteen yritykseen kuuluu WUH/Interadviesien pankkitoiminnan liiketoiminta-alueen liiketoiminta, joka on tällä hetkellä osa Alankomaiden vakuutustoimintaa, ja ING Bankin kulutusluottosalkku. WUH/Interadvies on ING:n liiketoimintayksikkö, joka toimii Nationale Nederlanden Insurancen alaisuudessa. Se on (pääasiassa) kiinnelainapankki, joka toimii omien pankkitoimintalupiensa pohjalta. Se on elinkelpoinen ”erillinen” toimija, jolla on oma myyntihenkilöstö asiakaspalvelua varten ja itsenäinen organisaatio, jonka tulot ovat vakaat. Irrottamisen toteuttamista valvoo asiamies yhdessä irrotettavasta liiketoiminnasta vastaavan erillisen johtajan kanssa. Tältä osin valvova asiamies voi suositella ING:lle irrottamiskaudella, että divestoitavaan liiketoimintaan liitetään sellaisia (divestoitavaan liiketoimintaan liittyviä) aineellisia ja aineettomia hyödykkeitä, joiden hän katsoo puolueettomasti olevan välttämättömiä sen varmistamiseksi, että ING noudattaa täysimääräisesti edellä mainittuja tulokseen liittyviä velvoitteita ja erityisesti että divestoitava liiketoiminta on elinkelpoista ja kilpailukykyistä. Jos ING on eri mieltä valvovan asiamiehen kanssa tällaisten aineellisten tai aineettomien hyödykkeiden liittämistä koskevasta puolueettomasta vaatimuksesta divestoitavan liiketoiminnan elinkelpoisuuden ja kilpailukyvyn varmistamiseksi, ING ilmoittaa asiasta valvovalle asiamiehelle kirjallisesti. Tällöin ING:n hallitus ja valvova asiamies järjestävät [...] kuluessa tapaamisen yhteisymmärrykseen pääsemiseksi. Jos yhteisymmärrykseen ei päästä, ING ja valvova asiamies nimittävät yhdessä viipymättä riippumattoman kolmannen osapuolen, jolla on rahoitusalan asiantuntemusta (jäljempänä ’asiantuntija’), kuulemaan osapuolten perusteet ja hakemaan sovintoratkaisua. Jos sovintoon ei päästä, asiantuntija tekee [...] kuluessa nimittämisestään päätöksen asiaankuuluvien aineellisten tai aineettomien hyödykkeiden liittämistä divestoitavaan liiketoimintaan koskevasta objektiivisesta vaatimuksesta liiketoiminnan elinkelpoisuuden ja kilpailukyvyn varmistamiseksi, ja osapuolet hyväksyvät asiantuntijan päätöksen ja toimivat sen mukaisesti. Eriävistä mielipiteistä mainitaan raportissa, jonka valvova asiamies antaa komissiolle. |
| --- | --- | --- |

(85)

Alankomaat sitoutuu useaan yksityiskohtaiseen säännökseen WUH/Interadviesin irrottamisen osalta:

—

ING perustaa Alankomaissa divestoitavaksi uuden yrityksen, joka irrotetaan sen nykyisestä vähittäispankkitoiminnasta Alankomaissa. Tuloksena syntyneen uuden irrotetun yrityksen on oltava liiketoiminnaltaan elinkelpoinen ja kilpailukykyinen sekä itsenäinen ja erillinen ING:n säilyttämästä liiketoiminnasta, ja se on oltava siirtokelpoinen sopivalle ostajalle. Uuteen yritykseen kuuluu WUH/Interadviesien pankkitoiminnan liiketoiminta-alueen liiketoiminta, joka on tällä hetkellä osa Alankomaiden vakuutustoimintaa, ja ING Bankin kulutusluottosalkku. WUH/Interadvies on ING:n liiketoimintayksikkö, joka toimii Nationale Nederlanden Insurancen alaisuudessa. Se on (pääasiassa) kiinnelainapankki, joka toimii omien pankkitoimintalupiensa pohjalta. Se on elinkelpoinen ”erillinen” toimija, jolla on oma myyntihenkilöstö asiakaspalvelua varten ja itsenäinen organisaatio, jonka tulot ovat vakaat. Irrottamisen toteuttamista valvoo asiamies yhdessä irrotettavasta liiketoiminnasta vastaavan erillisen johtajan kanssa. Tältä osin valvova asiamies voi suositella ING:lle irrottamiskaudella, että divestoitavaan liiketoimintaan liitetään sellaisia (divestoitavaan liiketoimintaan liittyviä) aineellisia ja aineettomia hyödykkeitä, joiden hän katsoo puolueettomasti olevan välttämättömiä sen varmistamiseksi, että ING noudattaa täysimääräisesti edellä mainittuja tulokseen liittyviä velvoitteita ja erityisesti että divestoitava liiketoiminta on elinkelpoista ja kilpailukykyistä. Jos ING on eri mieltä valvovan asiamiehen kanssa tällaisten aineellisten tai aineettomien hyödykkeiden liittämistä koskevasta puolueettomasta vaatimuksesta divestoitavan liiketoiminnan elinkelpoisuuden ja kilpailukyvyn varmistamiseksi, ING ilmoittaa asiasta valvovalle asiamiehelle kirjallisesti. Tällöin ING:n hallitus ja valvova asiamies järjestävät [...] kuluessa tapaamisen yhteisymmärrykseen pääsemiseksi. Jos yhteisymmärrykseen ei päästä, ING ja valvova asiamies nimittävät yhdessä viipymättä riippumattoman kolmannen osapuolen, jolla on rahoitusalan asiantuntemusta (jäljempänä ’asiantuntija’), kuulemaan osapuolten perusteet ja hakemaan sovintoratkaisua. Jos sovintoon ei päästä, asiantuntija tekee [...] kuluessa nimittämisestään päätöksen asiaankuuluvien aineellisten tai aineettomien hyödykkeiden liittämistä divestoitavaan liiketoimintaan koskevasta objektiivisesta vaatimuksesta liiketoiminnan elinkelpoisuuden ja kilpailukyvyn varmistamiseksi, ja osapuolet hyväksyvät asiantuntijan päätöksen ja toimivat sen mukaisesti. Eriävistä mielipiteistä mainitaan raportissa, jonka valvova asiamies antaa komissiolle.

| — | ING sitoutuu varmistamaan, että divestoinnin olosuhteet ovat optimaaliset, tekemällä irrotetulle yksikölle liiketoimintasuunnitelman, luomalla sille Internetalustan ja antamalla sille myyntikapasiteettia. Se antaa myös maksukapasiteettia (kaupallisin ehdoin), jos ostaja tätä pyytää. Lisäksi ING auttaa treasury-toimintojen luomisessa ja varmistaa rahoituksen divestoinnin jälkeisten kahden vuoden ajan. Tänä aikana ING:n rahoitustuki vähenee asteittain. ING:n rahoitustuki WUH:n liiketoiminnalle perustuu siirtohinnoitteluun. ING [...] hakea Alankomailta valtion takaamaa rahoitusta enintään [...] miljardia euroa WUH:n liiketoiminnan rahoittamiseen. Tällöin Alankomaiden viranomaiset sitoutuvat ilmoittamaan tästä toimenpiteestä erikseen. |
| --- | --- |

—

ING sitoutuu varmistamaan, että divestoinnin olosuhteet ovat optimaaliset, tekemällä irrotetulle yksikölle liiketoimintasuunnitelman, luomalla sille Internetalustan ja antamalla sille myyntikapasiteettia. Se antaa myös maksukapasiteettia (kaupallisin ehdoin), jos ostaja tätä pyytää. Lisäksi ING auttaa treasury-toimintojen luomisessa ja varmistaa rahoituksen divestoinnin jälkeisten kahden vuoden ajan. Tänä aikana ING:n rahoitustuki vähenee asteittain. ING:n rahoitustuki WUH:n liiketoiminnalle perustuu siirtohinnoitteluun. ING [...] hakea Alankomailta valtion takaamaa rahoitusta enintään [...] miljardia euroa WUH:n liiketoiminnan rahoittamiseen. Tällöin Alankomaiden viranomaiset sitoutuvat ilmoittamaan tästä toimenpiteestä erikseen.

| — | ING ei myöskään väliaikaisesti [...] aikana houkuttele aktiivisesti WUH:n liiketoiminnan asiakkaita niillä tuotteilla, joita WUH:n liiketoiminnassa on tarjolla näille asiakkaille tätä päätöstä tehtäessä. |
| --- | --- |

—

ING ei myöskään väliaikaisesti [...] aikana houkuttele aktiivisesti WUH:n liiketoiminnan asiakkaita niillä tuotteilla, joita WUH:n liiketoiminnassa on tarjolla näille asiakkaille tätä päätöstä tehtäessä.

| — | ING pyrkii irrottamaan WUH:n liiketoiminnan [...] kuluessa. Irrottamiskauden jälkeen [...] ING säilyttää WUH:n liiketoiminnan erillisenä ja pyrkii divestoimaan tämän liiketoiminnan [...] (26). |
| --- | --- |

—

ING pyrkii irrottamaan WUH:n liiketoiminnan [...] kuluessa. Irrottamiskauden jälkeen [...] ING säilyttää WUH:n liiketoiminnan erillisenä ja pyrkii divestoimaan tämän liiketoiminnan [...] (26).

| — | Valvova asiamies ja irrotettavasta liiketoiminnasta vastaava erillinen johtaja nimitetään [...] kuluessa tämän komission päätöksen tekemisestä, ja divestoinnista vastaava asiamies nimitetään [...]. Alankomaat nimittää kaikki ING:n ennalta valitsemat ja ehdottamat asiamiehet. Komission on hyväksyttävä nämä asiamiehet. |
| --- | --- |

—

Valvova asiamies ja irrotettavasta liiketoiminnasta vastaava erillinen johtaja nimitetään [...] kuluessa tämän komission päätöksen tekemisestä, ja divestoinnista vastaava asiamies nimitetään [...]. Alankomaat nimittää kaikki ING:n ennalta valitsemat ja ehdottamat asiamiehet. Komission on hyväksyttävä nämä asiamiehet.

| (86) | ING vastaa kaikkien rakenneuudistuskaudella nimitettyjen asiamiesten kustannuksista. |
| --- | --- |

(86)

ING vastaa kaikkien rakenneuudistuskaudella nimitettyjen asiamiesten kustannuksista.

| (87) | Elinkelpoisuuden palauttamiseksi Alankomaat sitoutuu siihen, että ING noudattaa seuraavaa:






  — | ING sitoutuu keskittämään sen muun rahoituksen kuin talletusrahoituksen pidemmälle aikavälille, kun tilanne markkinoilla rauhoittuu, laskemalla liikkeeseen lisää velkainstrumentteja, joiden kesto on yli 1 vuoden. [...] |
| --- | --- | --- |

(87)

Elinkelpoisuuden palauttamiseksi Alankomaat sitoutuu siihen, että ING noudattaa seuraavaa:

—

ING sitoutuu keskittämään sen muun rahoituksen kuin talletusrahoituksen pidemmälle aikavälille, kun tilanne markkinoilla rauhoittuu, laskemalla liikkeeseen lisää velkainstrumentteja, joiden kesto on yli 1 vuoden. [...]

| — | ING pyrkii pääsemään mahdollisimman pian eroon etuoikeutetun velkarahoituksen sijoittamisesta tytäryhtiöihin osakepääomana (double leverage) ja sitoutuu tekemään näin viimeistään [...]. Tästä päästään eroon automaattisesti, jos ja kun ING Group palaa normaalin pankkisääntelyn piiriin. |
| --- | --- |

—

ING pyrkii pääsemään mahdollisimman pian eroon etuoikeutetun velkarahoituksen sijoittamisesta tytäryhtiöihin osakepääomana (double leverage) ja sitoutuu tekemään näin viimeistään [...]. Tästä päästään eroon automaattisesti, jos ja kun ING Group palaa normaalin pankkisääntelyn piiriin.

| (88) | Kuponkikorkojen maksamisen lykkäämisen sekä ensisijaisen ja toissijaisen oman pääoman (Tier 1 ja Tier 2) ehtoisia arvopapereita koskevan osto-option käyttämisen osalta Alankomaat sitoutuu siihen, että ING noudattaa seuraavaa:






  — | Jos uusmerkintä on suurempi kuin on tarpeen, jotta 50 prosenttia rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoisista Core-Tier 1 -arvopapereista voidaan maksaa takaisiin kertyneine korkoineen ja takaisinostopalkkioineen, ING:n ei ole pakko lykätä kuponkikorkojen maksamista sekamuotoisista instrumenteista 8 ja 15 päivänä joulukuuta 2009 (27) eikä muitakaan kuponkikorkojen maksamisia sekamuotoisista instrumenteista tämän jälkeen. |
| --- | --- | --- |

(88)

Kuponkikorkojen maksamisen lykkäämisen sekä ensisijaisen ja toissijaisen oman pääoman (Tier 1 ja Tier 2) ehtoisia arvopapereita koskevan osto-option käyttämisen osalta Alankomaat sitoutuu siihen, että ING noudattaa seuraavaa:

—

Jos uusmerkintä on suurempi kuin on tarpeen, jotta 50 prosenttia rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoisista Core-Tier 1 -arvopapereista voidaan maksaa takaisiin kertyneine korkoineen ja takaisinostopalkkioineen, ING:n ei ole pakko lykätä kuponkikorkojen maksamista sekamuotoisista instrumenteista 8 ja 15 päivänä joulukuuta 2009 (27) eikä muitakaan kuponkikorkojen maksamisia sekamuotoisista instrumenteista tämän jälkeen.

| — | Jos uusmerkintää ei tapahdu ja ING:n tulos oli edeltävänä vuonna tappiollinen, ING:n on lykättävä kuponkikorkojen maksamista sekamuotoisista instrumenteista siltä osin, kuin se on ING:n harkintavallassa, joko enintään kolmen vuoden ajan komission päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot). |
| --- | --- |

—

Jos uusmerkintää ei tapahdu ja ING:n tulos oli edeltävänä vuonna tappiollinen, ING:n on lykättävä kuponkikorkojen maksamista sekamuotoisista instrumenteista siltä osin, kuin se on ING:n harkintavallassa, joko enintään kolmen vuoden ajan komission päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot).

| — | Alankomaiden viranomaiset ymmärtävät, ettei komissio hyväksy sitä, että valtiontuen saajat maksavat korvauksia omista varoistaan (oma pääoma ja etuoikeusasemaltaan huonompi velka), jos niiden toiminnasta ei saada riittävästi tuottoa (28), ja että tältä osin komissio ei periaatteessa hyväksy toissijaisen oman pääoman (Tier 2) ehtoisia ja sekamuotoisten ensisijaisen oman pääoman (Tier 1) ehtoisia instrumentteja koskevien osto-optioiden käyttöä. ING katuu väärinymmärrystä, joka liittyi alemman toissijaisen oman pääoman (lower Tier 2) ehtoista joukkovelkakirjalainaa koskevan osto-option käyttöön 14 päivänä lokakuuta 2009. Jatkossa toissijaisen oman pääoman ehtoisiin ja sekamuotoisiin ensisijaisen oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin liittyvän osto-option käyttämistä ehdotetaan tapauskohtaisesti komissiolle luvan saamiseksi enintään kolmen vuoden ajan tämän päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot). |
| --- | --- |

—

Alankomaiden viranomaiset ymmärtävät, ettei komissio hyväksy sitä, että valtiontuen saajat maksavat korvauksia omista varoistaan (oma pääoma ja etuoikeusasemaltaan huonompi velka), jos niiden toiminnasta ei saada riittävästi tuottoa (28), ja että tältä osin komissio ei periaatteessa hyväksy toissijaisen oman pääoman (Tier 2) ehtoisia ja sekamuotoisten ensisijaisen oman pääoman (Tier 1) ehtoisia instrumentteja koskevien osto-optioiden käyttöä. ING katuu väärinymmärrystä, joka liittyi alemman toissijaisen oman pääoman (lower Tier 2) ehtoista joukkovelkakirjalainaa koskevan osto-option käyttöön 14 päivänä lokakuuta 2009. Jatkossa toissijaisen oman pääoman ehtoisiin ja sekamuotoisiin ensisijaisen oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin liittyvän osto-option käyttämistä ehdotetaan tapauskohtaisesti komissiolle luvan saamiseksi enintään kolmen vuoden ajan tämän päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot).

| (89) | Alankomaat sitoutuu siihen, ettei ING harjoita joukkomarkkinointia, jossa pääoman vahvistamista koskeva toimenpide mainitaan kilpailukykyä lisäävänä etuna. |
| --- | --- |

(89)

Alankomaat sitoutuu siihen, ettei ING harjoita joukkomarkkinointia, jossa pääoman vahvistamista koskeva toimenpide mainitaan kilpailukykyä lisäävänä etuna.

| (90) | Alankomaat sitoutuu siihen, että ING säilyttää palkkiopolitiikkaansa ja markkinointiaan koskevat rajoitukset aiemmin sovitulla tavalla rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoisista Core-Tier 1 -arvopapereista ja epälikvidejä omaisuuseriä koskevasta tukijärjestelystä tehtyjen sopimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(90)

Alankomaat sitoutuu siihen, että ING säilyttää palkkiopolitiikkaansa ja markkinointiaan koskevat rajoitukset aiemmin sovitulla tavalla rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoisista Core-Tier 1 -arvopapereista ja epälikvidejä omaisuuseriä koskevasta tukijärjestelystä tehtyjen sopimusten mukaisesti.

| (91) | ING ja Alankomaat sitoutuvat antamaan komissiolle raportin rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon etenemisestä kuuden kuukauden välein tämän päätöksen tekemisestä alkaen. |
| --- | --- |

(91)

ING ja Alankomaat sitoutuvat antamaan komissiolle raportin rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon etenemisestä kuuden kuukauden välein tämän päätöksen tekemisestä alkaen.

| (92) | Alankomaiden viranomaiset sitoutuvat siihen, että ING:n rakenneuudistus on toteutettu kokonaan ennen vuoden 2013 loppua. |
| --- | --- |

(92)

Alankomaiden viranomaiset sitoutuvat siihen, että ING:n rakenneuudistus on toteutettu kokonaan ennen vuoden 2013 loppua.

4.   TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (93) | Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio epäili, ettei alkuperäinen toimenpide olisi arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukainen etenkään arvostamisen ja vastuunjaon suhteen. Komissio katsoi kuitenkin, että toimenpide täyttää tukikelpoisia omaisuuseriä, omaisuudenhoitojärjestelyjä, läpinäkyvyyttä ja tiedonantoa sekä takauspalkkiota koskevat edellytykset arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisesti. |
| --- | --- |

(93)

Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio epäili, ettei alkuperäinen toimenpide olisi arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukainen etenkään arvostamisen ja vastuunjaon suhteen. Komissio katsoi kuitenkin, että toimenpide täyttää tukikelpoisia omaisuuseriä, omaisuudenhoitojärjestelyjä, läpinäkyvyyttä ja tiedonantoa sekä takauspalkkiota koskevat edellytykset arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisesti.

| (94) | Arvostamisen osalta Alankomaat väitti, että salkun todellinen taloudellinen arvo oli perusskenaariossa 97,3 prosenttia nimellisarvosta ja stressiskenaariossa 88,8 prosenttia nimellisarvosta. Tällä perusteella salkku siirrettiin Alankomaille 90 prosentilla nimellisarvosta. Komissiolla oli epäilyksiä, jotka liittyivät todellisen taloudellisen arvon määrittämiseen ja erityisesti diskottokoron valintaan, asuntojen hintakehitykseen liittyviin oletuksiin, luottoriskin lieventämiseen ja muihin arvostamiskysymyksiin. |
| --- | --- |

(94)

Arvostamisen osalta Alankomaat väitti, että salkun todellinen taloudellinen arvo oli perusskenaariossa 97,3 prosenttia nimellisarvosta ja stressiskenaariossa 88,8 prosenttia nimellisarvosta. Tällä perusteella salkku siirrettiin Alankomaille 90 prosentilla nimellisarvosta. Komissiolla oli epäilyksiä, jotka liittyivät todellisen taloudellisen arvon määrittämiseen ja erityisesti diskottokoron valintaan, asuntojen hintakehitykseen liittyviin oletuksiin, luottoriskin lieventämiseen ja muihin arvostamiskysymyksiin.

| (95) | Vastuunjaon osalta komissiolla oli epäilyksiä rahoituspalkkion tasosta ja Alankomaiden ING:lle maksaman salkunhoitopalkkion asianmukaisuudesta. Lisäksi koska komissiolla oli salkun arvostamiseen liittyviä epäilyksiä, arvostamisen tarkastelusta syntyvä mahdollinen kielteinen päätelmä vaikuttaisi suoraan takauspalkkiota koskevaan arviointiin. |
| --- | --- |

(95)

Vastuunjaon osalta komissiolla oli epäilyksiä rahoituspalkkion tasosta ja Alankomaiden ING:lle maksaman salkunhoitopalkkion asianmukaisuudesta. Lisäksi koska komissiolla oli salkun arvostamiseen liittyviä epäilyksiä, arvostamisen tarkastelusta syntyvä mahdollinen kielteinen päätelmä vaikuttaisi suoraan takauspalkkiota koskevaan arviointiin.

5.   ARVIOINTI TUESTA

5.1   Tuen olemassaolo

| (96) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotain yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(96)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotain yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (97) | Komissio totesi jo menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että ING:n pääoman vahvistaminen on valtiontukea, jonka määrä on sama kuin lisätyn pääoman määrä eli 10 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(97)

Komissio totesi jo menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että ING:n pääoman vahvistaminen on valtiontukea, jonka määrä on sama kuin lisätyn pääoman määrä eli 10 miljardia euroa.

| (98) | Myös takaisinostopalkkioon tehty muutos on valtiontukea, siltä osin kuin valtio luopuu oikeudestaan saada tuloja. Koska ING oli jo suostunut 150 prosentin takaisinostopalkkioon, vähennys merkitsee tulojen menettämistä. Alankomailta saadun pääomanlisäyksen takaisinmaksua koskevien ehtojen muuttaminen antaa ING:lle lisäetua. Lisätuen määrä on noin 2 miljardia euroa, kuten edellä johdanto-osan 34 kappaleessa on esitetty. |
| --- | --- |

(98)

Myös takaisinostopalkkioon tehty muutos on valtiontukea, siltä osin kuin valtio luopuu oikeudestaan saada tuloja. Koska ING oli jo suostunut 150 prosentin takaisinostopalkkioon, vähennys merkitsee tulojen menettämistä. Alankomailta saadun pääomanlisäyksen takaisinmaksua koskevien ehtojen muuttaminen antaa ING:lle lisäetua. Lisätuen määrä on noin 2 miljardia euroa, kuten edellä johdanto-osan 34 kappaleessa on esitetty.

| (99) | Komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide on tukea. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevasta toimenpiteestä saadun tuen määrä lasketaan (todelliseen taloudelliseen arvoon perustuvan) siirtohinnan ja siirretyn salkun markkinahinnan välisestä erotuksesta. Alankomaiden viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Alt-A-luokan arvopapereita sisältävän arvopaperisalkun nimellisarvo oli 31 päivänä joulukuuta 2008 yhteensä 39 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Salkusta 80 prosenttia siirrettiin Alankomaille 87 prosentilla nimellishinnasta (muutetun toimenpiteen perusteella) eli 27,1 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla. Alankomaiden viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Alt-A-luokan arvopapereita sisältävän salkun markkinahinta oli 31 päivänä joulukuuta 2008 yhteensä 25,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria, ja tästä 80 prosenttia (20,6 miljardia dollaria) siirrettiin Alankomaille. Siirretyn salkun siirtohinnan ja markkinahinnan välinen erotus on 6,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria eli noin 5,0 miljardia euroa (29). Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevasta toimenpiteestä saadun tuen määräksi katsotaan näin ollen 5 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(99)

Komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide on tukea. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevasta toimenpiteestä saadun tuen määrä lasketaan (todelliseen taloudelliseen arvoon perustuvan) siirtohinnan ja siirretyn salkun markkinahinnan välisestä erotuksesta. Alankomaiden viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Alt-A-luokan arvopapereita sisältävän arvopaperisalkun nimellisarvo oli 31 päivänä joulukuuta 2008 yhteensä 39 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Salkusta 80 prosenttia siirrettiin Alankomaille 87 prosentilla nimellishinnasta (muutetun toimenpiteen perusteella) eli 27,1 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla. Alankomaiden viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Alt-A-luokan arvopapereita sisältävän salkun markkinahinta oli 31 päivänä joulukuuta 2008 yhteensä 25,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria, ja tästä 80 prosenttia (20,6 miljardia dollaria) siirrettiin Alankomaille. Siirretyn salkun siirtohinnan ja markkinahinnan välinen erotus on 6,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria eli noin 5,0 miljardia euroa (29). Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevasta toimenpiteestä saadun tuen määräksi katsotaan näin ollen 5 miljardia euroa.

| (100) | Alun perin 10 miljardin euron pääomanlisäys jaettiin yhtymässä seuraavasti: 5 miljardia euroa ING Bankille, 4 miljardia euroa ING Insurancelle ja 1 miljardi euroa emoyhtiölle. ING:llä on mahdollisuus siirtää lisättyä pääomaa milloin tahansa ING Bankin, ING Insurancen ja emoyhtiön välillä. |
| --- | --- |

(100)

Alun perin 10 miljardin euron pääomanlisäys jaettiin yhtymässä seuraavasti: 5 miljardia euroa ING Bankille, 4 miljardia euroa ING Insurancelle ja 1 miljardi euroa emoyhtiölle. ING:llä on mahdollisuus siirtää lisättyä pääomaa milloin tahansa ING Bankin, ING Insurancen ja emoyhtiön välillä.

| (101) | Lisäksi 85 prosenttia Alankomaille siirretyistä rahavirroista arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen yhteydessä oli ING Bankin varoja ja 15 prosenttia ING Insurancen varoja. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevasta toimenpiteestä saadun valtiontuen kokonaismäärästä (5 miljardista eurosta) 4,25 miljardia on näin ollen kohdistunut ING Bankiin ja 0,75 miljardia euroa ING Insuranceen. |
| --- | --- |

(101)

Lisäksi 85 prosenttia Alankomaille siirretyistä rahavirroista arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen yhteydessä oli ING Bankin varoja ja 15 prosenttia ING Insurancen varoja. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevasta toimenpiteestä saadun valtiontuen kokonaismäärästä (5 miljardista eurosta) 4,25 miljardia on näin ollen kohdistunut ING Bankiin ja 0,75 miljardia euroa ING Insuranceen.

| (102) | Tällöin ING Bankin saaman tuen kokonaismäärä on 9,25 miljardia euroa (mikä on 2,7 prosenttia ING Bankin riskipainotteisista omaisuuseristä (30)), ING Insurancen saaman tuen kokonaismäärä on 4,75 miljardia euroa (mikä on 50 prosenttia ING Insurancen solvenssimarginaalia koskevista vaatimuksista (31)) ja miljardi euroa jäi emoyhtiön käyttöön. |
| --- | --- |

(102)

Tällöin ING Bankin saaman tuen kokonaismäärä on 9,25 miljardia euroa (mikä on 2,7 prosenttia ING Bankin riskipainotteisista omaisuuseristä (30)), ING Insurancen saaman tuen kokonaismäärä on 4,75 miljardia euroa (mikä on 50 prosenttia ING Insurancen solvenssimarginaalia koskevista vaatimuksista (31)) ja miljardi euroa jäi emoyhtiön käyttöön.

| (103) | Yksinkertaisuuden vuoksi ja johdonmukaisesti arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa käytettyjen termien kanssa tuen kokonaismäärä voidaan ilmaista myös vain ING Bankin riskipainotteisina omaisuuserinä. Tällöin molemmista toimenpiteistä ja 2 miljardin euron takaisinostopalkkion pienentämisestä saadusta lisätuesta muodostuva tuki on noin 17 miljardia euroa, joka on noin 5 prosenttia ING Bankin riskipainotteisista omaisuuseristä. |
| --- | --- |

(103)

Yksinkertaisuuden vuoksi ja johdonmukaisesti arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa käytettyjen termien kanssa tuen kokonaismäärä voidaan ilmaista myös vain ING Bankin riskipainotteisina omaisuuserinä. Tällöin molemmista toimenpiteistä ja 2 miljardin euron takaisinostopalkkion pienentämisestä saadusta lisätuesta muodostuva tuki on noin 17 miljardia euroa, joka on noin 5 prosenttia ING Bankin riskipainotteisista omaisuuseristä.

| (104) | Lisäksi ING sai Alankomaiden valtiontakausjärjestelmästä tukea 5 miljardia euroa ja 9 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Toimenpiteiden myöntämishetkellä voimassa ollut euron ja dollarin välinen vaihtokurssi oli 1,3. Myönnettyjen takausten määrä oli siis noin 12 miljardia euroa eli prosentin verran koko yhtymän taseesta. Takaukset myönnettiin ajankohtana, jolloin markkinatilanne heikkeni ja pankkien oli hankalaa saada rahoitusta. Markkinasijoittaja ei siis olisi antanut kyseisiä takauksia, joten ne ovat lisätukea, jonka määrä on mahdollisesti nimellismäärää suurempi (32). |
| --- | --- |

(104)

Lisäksi ING sai Alankomaiden valtiontakausjärjestelmästä tukea 5 miljardia euroa ja 9 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Toimenpiteiden myöntämishetkellä voimassa ollut euron ja dollarin välinen vaihtokurssi oli 1,3. Myönnettyjen takausten määrä oli siis noin 12 miljardia euroa eli prosentin verran koko yhtymän taseesta. Takaukset myönnettiin ajankohtana, jolloin markkinatilanne heikkeni ja pankkien oli hankalaa saada rahoitusta. Markkinasijoittaja ei siis olisi antanut kyseisiä takauksia, joten ne ovat lisätukea, jonka määrä on mahdollisesti nimellismäärää suurempi (32).

| (105) | Alankomaat väittää vielä, että ING [...] lisäksi [...] miljardin euron takauksia Alankomailta WUH/Interadviesin vähittäispankkialan liiketoiminnan irrottamista varten, joita ei kuitenkaan ole vielä myönnetty ja joiden tarpeellisuus on selvitettävä. Alankomaat katsoo tämän olevan rakenneuudistustukena annettavaa lisätukea tuensaajalle, ja tästä ilmoitetaan myöhemmin. Komissio ei vastusta tällaista tukea periaatteessa, kunhan sen määrä rajoittuu ING:n rakenneuudistuksen kannalta välttämättömään (33) ja siitä maksetaan riittävä korvaus. |
| --- | --- |

(105)

Alankomaat väittää vielä, että ING [...] lisäksi [...] miljardin euron takauksia Alankomailta WUH/Interadviesin vähittäispankkialan liiketoiminnan irrottamista varten, joita ei kuitenkaan ole vielä myönnetty ja joiden tarpeellisuus on selvitettävä. Alankomaat katsoo tämän olevan rakenneuudistustukena annettavaa lisätukea tuensaajalle, ja tästä ilmoitetaan myöhemmin. Komissio ei vastusta tällaista tukea periaatteessa, kunhan sen määrä rajoittuu ING:n rakenneuudistuksen kannalta välttämättömään (33) ja siitä maksetaan riittävä korvaus.

| (106) | Näin ollen ING saa rakenneuudistustukea yhteensä enintään [12–22] miljardia euroa maksuvalmiustakauksina ja noin 17 miljardia euroa muuta tukea, joka on noin 5 prosenttia pankin riskipainotteisista omaisuuseristä. |
| --- | --- |

(106)

Näin ollen ING saa rakenneuudistustukea yhteensä enintään [12–22] miljardia euroa maksuvalmiustakauksina ja noin 17 miljardia euroa muuta tukea, joka on noin 5 prosenttia pankin riskipainotteisista omaisuuseristä.

5.2   Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

5.2.1   Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltaminen

| (107) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan komissio voi katsoa tuen soveltuvan yhteismarkkinoille, jos tuki on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. Komissio myönsi hyväksyessään vastikään Alankomaiden valtiontakausjärjestelmän jatkamisen (34), että Alankomaiden taloudessa olevan vakavan häiriön uhka on edelleen olemassa ja että pankkeja tukevat toimenpiteet sopivat tämän uhan torjumiseen. |
| --- | --- |

(107)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan komissio voi katsoa tuen soveltuvan yhteismarkkinoille, jos tuki on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. Komissio myönsi hyväksyessään vastikään Alankomaiden valtiontakausjärjestelmän jatkamisen (34), että Alankomaiden taloudessa olevan vakavan häiriön uhka on edelleen olemassa ja että pankkeja tukevat toimenpiteet sopivat tämän uhan torjumiseen.

| (108) | Koska ING:n luotonantotoiminta on merkittävää tietyillä alueellisilla markkinoilla, ING toimii useissa maissa ja on integroitunut ja tehnyt yhteistyötä muiden pankkien kanssa, komissio katsoo ING:n olevan systeemisesti merkittävä pankki. [...]. Näin ollen todetaan, että tällaisella vararikolla olisi vakavat seuraukset Alankomaiden rahoitussektorille ja reaalitalouteen. Tukea on näin ollen arvioitava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(108)

Koska ING:n luotonantotoiminta on merkittävää tietyillä alueellisilla markkinoilla, ING toimii useissa maissa ja on integroitunut ja tehnyt yhteistyötä muiden pankkien kanssa, komissio katsoo ING:n olevan systeemisesti merkittävä pankki. [...]. Näin ollen todetaan, että tällaisella vararikolla olisi vakavat seuraukset Alankomaiden rahoitussektorille ja reaalitalouteen. Tukea on näin ollen arvioitava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella.

5.2.2   Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (109) | Ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattujen jäsenvaltioiden toimenpiteiden käsittelyä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti arvioidaan arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon perusteella. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa esitetään periaatteet, joita ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatuissa toimenpiteissä on noudatettava. |
| --- | --- |

(109)

Ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattujen jäsenvaltioiden toimenpiteiden käsittelyä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti arvioidaan arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon perusteella. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa esitetään periaatteet, joita ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatuissa toimenpiteissä on noudatettava.

| (110) | Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyt epäilykset siitä, ettei arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide täytä ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattujen toimenpiteiden yhteismarkkinoille soveltuvuuden edellytyksiä, jotka on asetettu arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa, ovat hälvenneet. |
| --- | --- |

(110)

Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyt epäilykset siitä, ettei arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide täytä ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattujen toimenpiteiden yhteismarkkinoille soveltuvuuden edellytyksiä, jotka on asetettu arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa, ovat hälvenneet.

| (111) | Alankomaiden viranomaiset sitoutuivat muuttamaan toimenpidettä nostamalla ING:n Alankomaille maksamaa takauspalkkiota 82,6 (35) peruspistettä vuodessa, jolloin toimenpiteen siirtohinta ja palkkiorakenne muuttuvat. Myös rahoituspalkkiota vähennettiin 50 peruspistettä vuodessa. |
| --- | --- |

(111)

Alankomaiden viranomaiset sitoutuivat muuttamaan toimenpidettä nostamalla ING:n Alankomaille maksamaa takauspalkkiota 82,6 (35) peruspistettä vuodessa, jolloin toimenpiteen siirtohinta ja palkkiorakenne muuttuvat. Myös rahoituspalkkiota vähennettiin 50 peruspistettä vuodessa.

| (112) | Ensinnäkin komissio katsoo, että takauspalkkion 82,6 peruspisteen lisäyksestä vuodessa 52 peruspistettä vuodessa on tarkoitettu alentamaan salkkuun sisältyvien arvopaperien siirtohintaa 90 prosentista 87 prosenttiin nimellisarvosta. Muutetun siirtohinnan ansiosta siirtohinnasta tulee salkun todellista taloudellista arvoa koskevien, kohtuullisiin oletuksiin perustuvien arvioiden mukainen. Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen mukaisesti Alankomaiden viranomaiset tarkistivat salkun arvostamista. Sen jälkeen kun komissio esitti epäilyksensä Dynamic Credit Partnersin alun perin tekemässä salkun arvostamisessa käytettyjen, asuntojen hintakehitykseen liittyvien oletusten ja diskonttokoron suhteen, Alankomaiden viranomaiset toimittivat komissiolle samalla arvostamismenetelmällä mutta asuntojen hintakehitykseen ja diskonttokorkoon liittyvien varovaisempien oletusten perusteella toteutetun arvostamisen tulokset. Komissio korjasi tuloksia lisätekijöiden perusteella ulkoisia asiantuntijoita kuultuaan. Analyysin perusteella komissio totesi, että 87 prosentiksi arvioitu todellinen taloudellinen arvo oli hyväksyttävissä, kun otetaan huomioon arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa asetetut vaatimukset, jotka liittyivät menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esiin tuotuihin arvostamismenetelmään ja varovaisiin oletuksiin. Kun todellinen taloudellinen arvo korjattiin 87 prosenttiin, komission epäilykset hälvenivät. |
| --- | --- |

(112)

Ensinnäkin komissio katsoo, että takauspalkkion 82,6 peruspisteen lisäyksestä vuodessa 52 peruspistettä vuodessa on tarkoitettu alentamaan salkkuun sisältyvien arvopaperien siirtohintaa 90 prosentista 87 prosenttiin nimellisarvosta. Muutetun siirtohinnan ansiosta siirtohinnasta tulee salkun todellista taloudellista arvoa koskevien, kohtuullisiin oletuksiin perustuvien arvioiden mukainen. Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen mukaisesti Alankomaiden viranomaiset tarkistivat salkun arvostamista. Sen jälkeen kun komissio esitti epäilyksensä Dynamic Credit Partnersin alun perin tekemässä salkun arvostamisessa käytettyjen, asuntojen hintakehitykseen liittyvien oletusten ja diskonttokoron suhteen, Alankomaiden viranomaiset toimittivat komissiolle samalla arvostamismenetelmällä mutta asuntojen hintakehitykseen ja diskonttokorkoon liittyvien varovaisempien oletusten perusteella toteutetun arvostamisen tulokset. Komissio korjasi tuloksia lisätekijöiden perusteella ulkoisia asiantuntijoita kuultuaan. Analyysin perusteella komissio totesi, että 87 prosentiksi arvioitu todellinen taloudellinen arvo oli hyväksyttävissä, kun otetaan huomioon arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa asetetut vaatimukset, jotka liittyivät menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esiin tuotuihin arvostamismenetelmään ja varovaisiin oletuksiin. Kun todellinen taloudellinen arvo korjattiin 87 prosenttiin, komission epäilykset hälvenivät.

| (113) | Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissiolla oli epäilyksiä salkunhoitopalkkion tasosta, joksi oli alun perin asetettu 25 peruspistettä vuodessa. Kun takauspalkkiota nostettiin 15 peruspistettä vuodessa (minkä lisäksi tehtiin arvonkorjaus — 52 peruspistettä vuodessa — ja aikakorjaus — 15,6 peruspistettä vuodessa), salkunhoitopalkkiota vähennettiin 10 peruspisteeseen vuodessa, mikä on hyväksyttävä taso salkun koon perusteella. Lisäksi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyt rahoituspalkkiota koskevat komission epäilyt ratkesivat samoin, kun rahoituspalkkiota alennettiin 50 peruspistettä vuodessa. Tällä tavoin rahoituspalkkio saatiin Alankomailta saadun rahoituksen kustannusten mukaiseksi, kuten Alankomaiden viranomaiset esittivät komissiolle (36). Näin ollen komission alkuperäiset salkunhoito- ja rahoituspalkkioon liittyvät epäilykset ovat hälvenneet. |
| --- | --- |

(113)

Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissiolla oli epäilyksiä salkunhoitopalkkion tasosta, joksi oli alun perin asetettu 25 peruspistettä vuodessa. Kun takauspalkkiota nostettiin 15 peruspistettä vuodessa (minkä lisäksi tehtiin arvonkorjaus — 52 peruspistettä vuodessa — ja aikakorjaus — 15,6 peruspistettä vuodessa), salkunhoitopalkkiota vähennettiin 10 peruspisteeseen vuodessa, mikä on hyväksyttävä taso salkun koon perusteella. Lisäksi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyt rahoituspalkkiota koskevat komission epäilyt ratkesivat samoin, kun rahoituspalkkiota alennettiin 50 peruspistettä vuodessa. Tällä tavoin rahoituspalkkio saatiin Alankomailta saadun rahoituksen kustannusten mukaiseksi, kuten Alankomaiden viranomaiset esittivät komissiolle (36). Näin ollen komission alkuperäiset salkunhoito- ja rahoituspalkkioon liittyvät epäilykset ovat hälvenneet.

| (114) | Vastuunjaon osalta arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.2 kohdassa esitetään yleinen periaate, jonka mukaan pankkien tulisi itse vastata arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin liittyvistä tappioista mahdollisimman suurelta osin. Komission mielestä vastuu saadaan jaettua asianmukaisesti vain, jos arvoltaan alentuneet omaisuuserät siirretään valtiolle siirtohintaan, joka ei ylitä todellista taloudellista arvoa (37). Komissio on varmistunut tästä seikasta tarkistetun siirtohinnan ansiosta, kuten edellä 112 kappaleessa on selvitetty. |
| --- | --- |

(114)

Vastuunjaon osalta arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.2 kohdassa esitetään yleinen periaate, jonka mukaan pankkien tulisi itse vastata arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin liittyvistä tappioista mahdollisimman suurelta osin. Komission mielestä vastuu saadaan jaettua asianmukaisesti vain, jos arvoltaan alentuneet omaisuuserät siirretään valtiolle siirtohintaan, joka ei ylitä todellista taloudellista arvoa (37). Komissio on varmistunut tästä seikasta tarkistetun siirtohinnan ansiosta, kuten edellä 112 kappaleessa on selvitetty.

| (115) | Siirtohinnan korjaus saatiin tässä tapauksessa aikaan nostamalla takauspalkkiota 52 peruspistettä vuodessa, mikä vastaa nettonykyarvona 90 prosentin ja 87 prosentin välistä erotusta pariarvosta. Tämä on menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen mukaista, sillä siinä komissio hyväksyi rahavirtojen vaihtosopimuksen ja totesi, että arvonkorjaukset olisi tehtävä takauspalkkiota muuttamalla. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide täyttää siis vastuun asianmukaista jakamista koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

(115)

Siirtohinnan korjaus saatiin tässä tapauksessa aikaan nostamalla takauspalkkiota 52 peruspistettä vuodessa, mikä vastaa nettonykyarvona 90 prosentin ja 87 prosentin välistä erotusta pariarvosta. Tämä on menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen mukaista, sillä siinä komissio hyväksyi rahavirtojen vaihtosopimuksen ja totesi, että arvonkorjaukset olisi tehtävä takauspalkkiota muuttamalla. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide täyttää siis vastuun asianmukaista jakamista koskevat edellytykset.

| (116) | Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva muutettu toimenpide tuli voimaan 25 päivänä lokakuuta 2009, mutta maksuja on suoritettu ING:n kannalta edullisemman alkuperäisen palkkiorakenteen mukaisesti 26 päivästä tammikuuta 200925 päivään lokakuuta 2009. Jotta valtion tuona aikana menettämät ING:n maksut voitaisiin hyvittää, takauspalkkiota nostettiin 15,6 peruspistettä vuodessa. Tällainen muutos on välttämätön, jotta toimenpiteen voidaan katsoa olevan arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukainen 26 päivästä tammikuuta 2009. Lisäys ei kuitenkaan nosta salkun arvoa eikä lisää vastuun jakautumista, koska sillä varmistetaan vain arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon noudattaminen takautuvasti päivästä, jona arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide on tullut voimaan. |
| --- | --- |

(116)

Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva muutettu toimenpide tuli voimaan 25 päivänä lokakuuta 2009, mutta maksuja on suoritettu ING:n kannalta edullisemman alkuperäisen palkkiorakenteen mukaisesti 26 päivästä tammikuuta 200925 päivään lokakuuta 2009. Jotta valtion tuona aikana menettämät ING:n maksut voitaisiin hyvittää, takauspalkkiota nostettiin 15,6 peruspistettä vuodessa. Tällainen muutos on välttämätön, jotta toimenpiteen voidaan katsoa olevan arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukainen 26 päivästä tammikuuta 2009. Lisäys ei kuitenkaan nosta salkun arvoa eikä lisää vastuun jakautumista, koska sillä varmistetaan vain arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon noudattaminen takautuvasti päivästä, jona arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide on tullut voimaan.

5.2.3   Rakenneuudistustuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (117) | Komission on arvioitava kaikkien aiempien hätätilanteen tukitoimenpiteiden jatkamista rakenneuudistustukena. Rakenneuudistustuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille arvioidaan rakenneuudistussuunnitelman perusteella ottamalla huomioon komission tiedonanto elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (38) (jäljempänä ’rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskeva tiedonanto’). Vaikka aiemmissa päätöksissä on viitattu valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja tukemiseksi annettuihin yhteisön suuntaviivoihin (39), komissio selvensi rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 49 kohdassa, että kaikkia ennen 31 päivää joulukuuta 2009 ilmoitettuja tukia arvioidaan pankille annettuna rakenneuudistustukena rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon perusteella valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja tukemiseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen sijasta. |
| --- | --- |

(117)

Komission on arvioitava kaikkien aiempien hätätilanteen tukitoimenpiteiden jatkamista rakenneuudistustukena. Rakenneuudistustuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille arvioidaan rakenneuudistussuunnitelman perusteella ottamalla huomioon komission tiedonanto elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (38) (jäljempänä ’rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskeva tiedonanto’). Vaikka aiemmissa päätöksissä on viitattu valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja tukemiseksi annettuihin yhteisön suuntaviivoihin (39), komissio selvensi rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 49 kohdassa, että kaikkia ennen 31 päivää joulukuuta 2009 ilmoitettuja tukia arvioidaan pankille annettuna rakenneuudistustukena rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon perusteella valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja tukemiseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen sijasta.

| (118) | Rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevassa tiedonannossa ei määritellä edellytyksiä, joiden perusteella pankin olisi esitettävä rakenneuudistussuunnitelma, vaan siinä tukeudutaan aiempiin tiedonantoihin. |
| --- | --- |

(118)

Rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevassa tiedonannossa ei määritellä edellytyksiä, joiden perusteella pankin olisi esitettävä rakenneuudistussuunnitelma, vaan siinä tukeudutaan aiempiin tiedonantoihin.

| (119) | Komission mielestä ING:n olisi toteutettava perusteellinen rakenneuudistus etenkin, koska se on jo saanut valtiontukea, jolla katetaan tai vältetään tappiot, joiden kokonaismäärä on yli 2 prosenttia pankin kaikista riskipainotteisista omaisuuseristä. Tämä kanta on rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 4 kohdan ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 55 kohdan sekä ING:n aiempien sitoumusten mukainen (40). |
| --- | --- |

(119)

Komission mielestä ING:n olisi toteutettava perusteellinen rakenneuudistus etenkin, koska se on jo saanut valtiontukea, jolla katetaan tai vältetään tappiot, joiden kokonaismäärä on yli 2 prosenttia pankin kaikista riskipainotteisista omaisuuseristä. Tämä kanta on rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 4 kohdan ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 55 kohdan sekä ING:n aiempien sitoumusten mukainen (40).

| (120) | Rakenneuudistussuunnitelmaa arvioidessaan komissio varmistaa, että pankki pystyy olemaan elinkelpoinen pitkällä aikavälillä ilman valtion tukea (rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 2 kohta). |
| --- | --- |

(120)

Rakenneuudistussuunnitelmaa arvioidessaan komissio varmistaa, että pankki pystyy olemaan elinkelpoinen pitkällä aikavälillä ilman valtion tukea (rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 2 kohta).

| (121) | Rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevassa tiedonannossa muistutetaan tältä osin, että hallitukset ovat vahvistaneet pankkien pääomapohjaa ehdoin, joiden päämääränä on ollut ensisijassa rahoitusjärjestelmän vakaus eikä elinkelpoisuuden palauttaminen. Näin ollen pitkän aikavälin elinkelpoisuus edellyttää, että kaikki saatu valtiontuki maksetaan ajan myötä takaisin, kuten tukea myönnettäessä on oletettu, tai että siitä maksetaan tavanomaisten markkinaehtojen mukainen korvaus, millä varmistetaan, että kaikki valtion lisätuki loppuu. Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään vakuuttava strategia Alankomaiden pääoman takaisin maksamiseksi, ja takaisinmaksu aloitetaan jo ennen tämän päätöksen tekemistä. |
| --- | --- |

(121)

Rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevassa tiedonannossa muistutetaan tältä osin, että hallitukset ovat vahvistaneet pankkien pääomapohjaa ehdoin, joiden päämääränä on ollut ensisijassa rahoitusjärjestelmän vakaus eikä elinkelpoisuuden palauttaminen. Näin ollen pitkän aikavälin elinkelpoisuus edellyttää, että kaikki saatu valtiontuki maksetaan ajan myötä takaisin, kuten tukea myönnettäessä on oletettu, tai että siitä maksetaan tavanomaisten markkinaehtojen mukainen korvaus, millä varmistetaan, että kaikki valtion lisätuki loppuu. Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään vakuuttava strategia Alankomaiden pääoman takaisin maksamiseksi, ja takaisinmaksu aloitetaan jo ennen tämän päätöksen tekemistä.

| (122) | Rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevassa tiedonannossa todetaan, että pitkän aikavälin elinkelpoisuus on saavutettu, kun pankki pystyy vastaamaan itse kaikista kustannuksista, myös poistoista ja rahoituskuluista, ja sen oman pääoman tuotto on pankin riskiprofiiliin nähden asianmukainen. Kuten johdanto-osan 65 kappaleessa todetaan, rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään, miten ING osoittaa olevansa riittävän elinkelpoinen kattamaan kaikki kustannukset, myös poistot ja rahoituskulut, ja että sen oman pääoman tuotto on pankin riskiprofiiliin nähden asianmukainen. |
| --- | --- |

(122)

Rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevassa tiedonannossa todetaan, että pitkän aikavälin elinkelpoisuus on saavutettu, kun pankki pystyy vastaamaan itse kaikista kustannuksista, myös poistoista ja rahoituskuluista, ja sen oman pääoman tuotto on pankin riskiprofiiliin nähden asianmukainen. Kuten johdanto-osan 65 kappaleessa todetaan, rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään, miten ING osoittaa olevansa riittävän elinkelpoinen kattamaan kaikki kustannukset, myös poistot ja rahoituskulut, ja että sen oman pääoman tuotto on pankin riskiprofiiliin nähden asianmukainen.

| (123) | Rakenneuudistussuunnitelmasta käy ilmi, että ING pystyy täyttämään myös asiaankuuluvat lainsäädännön vaatimukset jopa stressiskenaarioissa, joissa maailmantalouden taantuma on pitkittynyt, kuten rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 13 kohdassa edellytetään. Alankomaiden viranomaisten toimittamien tietojen mukaan ING olisi elinkelpoineen myös stressiskenaariossa, joka perustuu komission tarkistamiin varovaisiin oletuksiin. Komissio huomauttaa, että Alankomaiden valvontaviranomainen DNB on hyväksynyt mallit, joita ING käytti laskiessaan Alankomaiden vähittäispankkitoiminnan kiinnelainasalkkujen tappioista aiheutuvia pääomanmenetyksiä. ING:n Alankomaissa olevan kiinnelainasalkun laadun osalta sovellettiin Alankomaiden kiinnelainamarkkinoita koskevia ankaran stressiskenaarion lisäoletuksia. Alankomaiden viranomaisten toimittamien tietojen perusteella ING täyttäisi pääomaa koskevat vaatimuksensa myös stressiskenaarion lisäoletuksia sovellettaessa. |
| --- | --- |

(123)

Rakenneuudistussuunnitelmasta käy ilmi, että ING pystyy täyttämään myös asiaankuuluvat lainsäädännön vaatimukset jopa stressiskenaarioissa, joissa maailmantalouden taantuma on pitkittynyt, kuten rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 13 kohdassa edellytetään. Alankomaiden viranomaisten toimittamien tietojen mukaan ING olisi elinkelpoineen myös stressiskenaariossa, joka perustuu komission tarkistamiin varovaisiin oletuksiin. Komissio huomauttaa, että Alankomaiden valvontaviranomainen DNB on hyväksynyt mallit, joita ING käytti laskiessaan Alankomaiden vähittäispankkitoiminnan kiinnelainasalkkujen tappioista aiheutuvia pääomanmenetyksiä. ING:n Alankomaissa olevan kiinnelainasalkun laadun osalta sovellettiin Alankomaiden kiinnelainamarkkinoita koskevia ankaran stressiskenaarion lisäoletuksia. Alankomaiden viranomaisten toimittamien tietojen perusteella ING täyttäisi pääomaa koskevat vaatimuksensa myös stressiskenaarion lisäoletuksia sovellettaessa.

| (124) | Suunnitelman mukaisista divestoinneista syntyy ajan kuluessa ylijäämäpääomaa, jonka pitäisi vahvistaa ING:n pääomapohjaa. |
| --- | --- |

(124)

Suunnitelman mukaisista divestoinneista syntyy ajan kuluessa ylijäämäpääomaa, jonka pitäisi vahvistaa ING:n pääomapohjaa.

| (125) | Rakenneuudistussuunnitelmassa määritetään rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 10 kohdan mukaisesti myös pankin vaikeuksien syyt ja pankin omat heikkoudet sekä selvitetään, miten ehdotetuilla rakenneuudistustoimenpiteillä voidaan ratkaista pankin aiemmat ongelmat. Tältä osin rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että tuensaaja parantaa pääomarakennettaan lopettamalla velkarahoituksen sijoittamisen tytäryhtiöihin osakepääomana ja lisäämällä rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman osuutta. ING pystyy siis selviytymään paremmin mahdollisesta tulevasta heikosta taloustilanteesta ja kattamaan odottamattomat tappiot jopa maksettuaan Alankomailta saadun pääoman takaisin. |
| --- | --- |

(125)

Rakenneuudistussuunnitelmassa määritetään rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 10 kohdan mukaisesti myös pankin vaikeuksien syyt ja pankin omat heikkoudet sekä selvitetään, miten ehdotetuilla rakenneuudistustoimenpiteillä voidaan ratkaista pankin aiemmat ongelmat. Tältä osin rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että tuensaaja parantaa pääomarakennettaan lopettamalla velkarahoituksen sijoittamisen tytäryhtiöihin osakepääomana ja lisäämällä rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman osuutta. ING pystyy siis selviytymään paremmin mahdollisesta tulevasta heikosta taloustilanteesta ja kattamaan odottamattomat tappiot jopa maksettuaan Alankomailta saadun pääoman takaisin.

| (126) | Alt-A-luokan arvopapereita sisältävän arvopaperisalkun on todettu olevan pääsyy toistuvan valtiontuen tarpeelle. Markkinoiden huoli Alt-A-luokan arvopapereita sisältävän arvopaperisalkun mahdollisista alaskirjauksista on ollut yksi syy, jonka vuoksi pääomapohjan vahvistamista koskeva toimenpide toteutettiin, ennen kuin salkku liitettiin arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen piiriin. Markkinoiden huolta saatiin lievennettyä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevalla toimenpiteellä. [...]. Tältä osin suunniteltu ING Direct US:n divestointi rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyllä tavalla poistaa valtiontukeen johtaneiden vaikeuksien pääasiallisen lähteen. |
| --- | --- |

(126)

Alt-A-luokan arvopapereita sisältävän arvopaperisalkun on todettu olevan pääsyy toistuvan valtiontuen tarpeelle. Markkinoiden huoli Alt-A-luokan arvopapereita sisältävän arvopaperisalkun mahdollisista alaskirjauksista on ollut yksi syy, jonka vuoksi pääomapohjan vahvistamista koskeva toimenpide toteutettiin, ennen kuin salkku liitettiin arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen piiriin. Markkinoiden huolta saatiin lievennettyä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevalla toimenpiteellä. [...]. Tältä osin suunniteltu ING Direct US:n divestointi rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyllä tavalla poistaa valtiontukeen johtaneiden vaikeuksien pääasiallisen lähteen.

| (127) | ING vähentää sijoituksiaan suurempiriskisten varojen ryhmissä eikä aio lisätä kiinteistösijoituksiaan. Lisäksi ING myy muita riskialttiita liiketoimintoja ja varoja tai vähentää niiden osuutta. |
| --- | --- |

(127)

ING vähentää sijoituksiaan suurempiriskisten varojen ryhmissä eikä aio lisätä kiinteistösijoituksiaan. Lisäksi ING myy muita riskialttiita liiketoimintoja ja varoja tai vähentää niiden osuutta.

| (128) | ING on aloittanut myös laajemman riskienvähentämishankkeen ja kulujen leikkaamisohjelman, jossa pyritään samalla korjaamaan yhtymän monimutkaista rakennetta perustamalla ensin pankkitoiminnan ja vakuutustoiminnan liiketoiminta-alueet ja divestoimalla myöhemmin koko vakuutustoimintansa. Suunnitelman mukaan erityisesti ING Direct noudattaa jatkossa [varovaista] liiketoimintastrategiaa eikä harjoita [...] hinnoittelua, mitä korostetaan hintajohtajana toimimista koskevalla kiellolla, jota on kuvattu johdanto-osan 53 ja 84 kappaleessa. |
| --- | --- |

(128)

ING on aloittanut myös laajemman riskienvähentämishankkeen ja kulujen leikkaamisohjelman, jossa pyritään samalla korjaamaan yhtymän monimutkaista rakennetta perustamalla ensin pankkitoiminnan ja vakuutustoiminnan liiketoiminta-alueet ja divestoimalla myöhemmin koko vakuutustoimintansa. Suunnitelman mukaan erityisesti ING Direct noudattaa jatkossa [varovaista] liiketoimintastrategiaa eikä harjoita [...] hinnoittelua, mitä korostetaan hintajohtajana toimimista koskevalla kiellolla, jota on kuvattu johdanto-osan 53 ja 84 kappaleessa.

| (129) | Lisäksi suunnitelmassa havainnollistetaan, kuinka ING ottaa opikseen kriisistä, rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 11 kohdan mukaisesti. Suunnitelman mukaan ING aikoo esimerkiksi muuttaa palkkiopolitiikkansa ja keskittyä pankkina pidemmän aikavälin tavoitteisiin, millä vältetään epäonnistumisesta palkitseminen. [...]. |
| --- | --- |

(129)

Lisäksi suunnitelmassa havainnollistetaan, kuinka ING ottaa opikseen kriisistä, rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 11 kohdan mukaisesti. Suunnitelman mukaan ING aikoo esimerkiksi muuttaa palkkiopolitiikkansa ja keskittyä pankkina pidemmän aikavälin tavoitteisiin, millä vältetään epäonnistumisesta palkitseminen. [...].

| (130) | Näin ollen todetaan, että rakenneuudistussuunnitelmalla voidaan palauttaa ING:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus. |
| --- | --- |

(130)

Näin ollen todetaan, että rakenneuudistussuunnitelmalla voidaan palauttaa ING:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus.

| (131) | Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään vielä tuensaajan omaa osallistumista asianmukaisella osuudella rakenneuudistuksen kustannuksiin (rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 3 kohta). Rakenneuudistussuunnitelmasta käy ilmi, että ING osallistuu vastuunjakoon rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon mukaisesti, mikä on tärkeää moraalikadon estämiseksi. |
| --- | --- |

(131)

Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään vielä tuensaajan omaa osallistumista asianmukaisella osuudella rakenneuudistuksen kustannuksiin (rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 3 kohta). Rakenneuudistussuunnitelmasta käy ilmi, että ING osallistuu vastuunjakoon rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon mukaisesti, mikä on tärkeää moraalikadon estämiseksi.

| (132) | Ensinnäkin Alankomaat sitoutui korjaamaan arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen ehtoja siten, että toimenpide vastaa arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa esitettyjä vaatimuksia. |
| --- | --- |

(132)

Ensinnäkin Alankomaat sitoutui korjaamaan arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen ehtoja siten, että toimenpide vastaa arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa esitettyjä vaatimuksia.

| (133) | Toiseksi ING maksaa pääomanlisäyksestä asianmukaisen korvauksen, joka vastaa tiedonantoa ”Rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistaminen tämänhetkisessä finanssikriisissä: tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään ja suojatoimet kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estämiseksi” (41) (jäljempänä ’rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamista koskeva tiedonanto’). Tämä arvio ei muutu, vaikka takaisinmaksun ehtoja muutetaan, sillä ehdot muodostavat ennenaikaisesta takaisinostosta perittävän palkkion. Tällainen ennenaikaisesta takaisinostosta perittävä palkkio muuttaa pääomapohjan vahvistamista koskevaa päätöstä. Tämä voidaan hyväksyä, sillä komissio kannustaa ennenaikaiseen takaisinmaksuun. Tällaisia takaisinostokannustimia voi perustella siten, että takaisinosto poistaa valtiontuesta pankille aiheutuneen hyödyn vaikutukset. Tätä on sovellettu komission päätöksissä, jotka on tehty rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon mukaisesti, esimerkiksi asioissa SNS ja Aegon (katso johdanto-osan 33 kappale), ja sitä olisi sovellettava tässä soveltuvin osin. Lisäksi koska Alankomaat saa pääomanlisäyksestä 15 prosentin efektiivisen koron, takaisinostopalkkion pienentäminen vaikuttaa itsessään aiheelliselta, koska tällainen efektiivinen korko on rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa tarkoitettu asianmukainen korvaus. Näin ollen takaisinostopalkkion pienentämisen olisi katsottava olevan yhteismarkkinoille soveltuvaa rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(133)

Toiseksi ING maksaa pääomanlisäyksestä asianmukaisen korvauksen, joka vastaa tiedonantoa ”Rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistaminen tämänhetkisessä finanssikriisissä: tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään ja suojatoimet kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estämiseksi” (41) (jäljempänä ’rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamista koskeva tiedonanto’). Tämä arvio ei muutu, vaikka takaisinmaksun ehtoja muutetaan, sillä ehdot muodostavat ennenaikaisesta takaisinostosta perittävän palkkion. Tällainen ennenaikaisesta takaisinostosta perittävä palkkio muuttaa pääomapohjan vahvistamista koskevaa päätöstä. Tämä voidaan hyväksyä, sillä komissio kannustaa ennenaikaiseen takaisinmaksuun. Tällaisia takaisinostokannustimia voi perustella siten, että takaisinosto poistaa valtiontuesta pankille aiheutuneen hyödyn vaikutukset. Tätä on sovellettu komission päätöksissä, jotka on tehty rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon mukaisesti, esimerkiksi asioissa SNS ja Aegon (katso johdanto-osan 33 kappale), ja sitä olisi sovellettava tässä soveltuvin osin. Lisäksi koska Alankomaat saa pääomanlisäyksestä 15 prosentin efektiivisen koron, takaisinostopalkkion pienentäminen vaikuttaa itsessään aiheelliselta, koska tällainen efektiivinen korko on rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa tarkoitettu asianmukainen korvaus. Näin ollen takaisinostopalkkion pienentämisen olisi katsottava olevan yhteismarkkinoille soveltuvaa rakenneuudistustukea.

| (134) | Kolmanneksi ING maksaa asianmukaisen korvauksen keskipitkän aikavälin velkoihin liittyvistä takauksistaan Alankomaiden valtiontakausjärjestelmän mukaisesti, ja tämä järjestelmä on puolestaan valtiontukisääntöjen soveltamisesta maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitoksen suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin annetun tiedonannon (42) mukainen. |
| --- | --- |

(134)

Kolmanneksi ING maksaa asianmukaisen korvauksen keskipitkän aikavälin velkoihin liittyvistä takauksistaan Alankomaiden valtiontakausjärjestelmän mukaisesti, ja tämä järjestelmä on puolestaan valtiontukisääntöjen soveltamisesta maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitoksen suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin annetun tiedonannon (42) mukainen.

| (135) | Alankomaat on sitoutunut toteuttamaan myös lukuisia suunniteltuja divestointeja ING:n globaalissa vakuutustoiminnassa, sen omaisuudenhoitotoiminnassa ja sen yksityispankkitoiminnassa Sveitsissä ja Euroopan ulkopuolella, mikä auttaa kattamaan rakenneuudistuksen kustannukset. |
| --- | --- |

(135)

Alankomaat on sitoutunut toteuttamaan myös lukuisia suunniteltuja divestointeja ING:n globaalissa vakuutustoiminnassa, sen omaisuudenhoitotoiminnassa ja sen yksityispankkitoiminnassa Sveitsissä ja Euroopan ulkopuolella, mikä auttaa kattamaan rakenneuudistuksen kustannukset.

| (136) | Lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään, että ING kokoaa 5 miljardia euroa pääomaa osaketarjonnalla vuonna 2009, mikä heikentää osakkeenomistajien nykyisiä oikeuksia. Tätä voidaan pitää nykyisten pääomanlähteiden merkittävänä omana osallistumisena. |
| --- | --- |

(136)

Lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään, että ING kokoaa 5 miljardia euroa pääomaa osaketarjonnalla vuonna 2009, mikä heikentää osakkeenomistajien nykyisiä oikeuksia. Tätä voidaan pitää nykyisten pääomanlähteiden merkittävänä omana osallistumisena.

| (137) | Myös tuen määrän rajaaminen välttämättömään varmistetaan Alankomaiden sitoumuksella, jonka mukaan tuensaaja ei osta lainkaan muita rahoituslaitoksia eikä siinä tapauksessa muitakaan yrityksiä, jos tämä hidastaa Alankomailta saadun pääoman takaisinmaksua. Näin varmistetaan, ettei pankki osta lainkaan [...]. |
| --- | --- |

(137)

Myös tuen määrän rajaaminen välttämättömään varmistetaan Alankomaiden sitoumuksella, jonka mukaan tuensaaja ei osta lainkaan muita rahoituslaitoksia eikä siinä tapauksessa muitakaan yrityksiä, jos tämä hidastaa Alankomailta saadun pääoman takaisinmaksua. Näin varmistetaan, ettei pankki osta lainkaan [...].

| (138) | ING ei ole kuitenkaan aiemmin noudattanut komission linjoja, jotka koskevat ensisijaisen ja toissijaisen oman pääoman (Tier 1 ja Tier 2) ehtoisia instrumentteja ja jotka on määritetty rakenneuudistusten arviointia koskevan tiedonannon (43) 26 kohdassa. Tältä osin komissio selvensi, että tuensaajapankkien harkinnanvarainen tappioiden tasaaminen (esimerkiksi ottamalla käyttöön vararahastoja tai vähentämällä omaa pääomaa) rakenneuudistuksen yhteydessä osinkojen ja etuoikeusasemaltaan huonomman velan kuponkikoron maksamiseksi ei periaatteessa sovellu yhteen vastuunjakotavoitteen kanssa. Vaikka komissio tunnustaa, ettei ING käytä enää osto-optiotaan ensisijaisen ja toissijaisen oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin ilman komission muodollista hyväksyntää, 14 päivänä lokakuuta 2009 käytetyssä osto-optiossa ei noudatettu kyseistä periaatetta, joten se olisi korvattava lisätoimenpiteillä, joilla lievennetään kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

(138)

ING ei ole kuitenkaan aiemmin noudattanut komission linjoja, jotka koskevat ensisijaisen ja toissijaisen oman pääoman (Tier 1 ja Tier 2) ehtoisia instrumentteja ja jotka on määritetty rakenneuudistusten arviointia koskevan tiedonannon (43) 26 kohdassa. Tältä osin komissio selvensi, että tuensaajapankkien harkinnanvarainen tappioiden tasaaminen (esimerkiksi ottamalla käyttöön vararahastoja tai vähentämällä omaa pääomaa) rakenneuudistuksen yhteydessä osinkojen ja etuoikeusasemaltaan huonomman velan kuponkikoron maksamiseksi ei periaatteessa sovellu yhteen vastuunjakotavoitteen kanssa. Vaikka komissio tunnustaa, ettei ING käytä enää osto-optiotaan ensisijaisen ja toissijaisen oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin ilman komission muodollista hyväksyntää, 14 päivänä lokakuuta 2009 käytetyssä osto-optiossa ei noudatettu kyseistä periaatetta, joten se olisi korvattava lisätoimenpiteillä, joilla lievennetään kilpailun vääristymistä.

| (139) | Samoin on valitettavaa, että ING maksoi perusteettomasti harkinnanvaraisia kuponkikorkoja vuonna 2009, vaikka se teki tappiota vuonna 2008. Vaikka periaatteessa komissio katsoo, että myös kuponkikorkojen maksua koskeva kielto on tarpeen ING:n tapauksessa, sen mielestä tällaista kieltoa ei pitäisi edellyttää enää tässä tapauksessa, mikäli ING maksaa takaisin 5 miljardia euroa ennen 31 päivää tammikuuta 2010. Tämä koskee myös 8 ja 15 päivänä joulukuuta 2009 maksettavia kuponkikorkoja. Kun Alankomaille maksetaan aikaisessa vaiheessa takaisin huomattava osa sen myöntämästä valtiontuesta, poistuu komission huoli siitä, että kuponkikorkojen maksu estäisi ING:tä olemasta elinkelpoinen pitkällä aikavälillä ilman valtiontukea. Jos pankki pystyy kokoamaan niin merkittävän määrän pääomaa markkinoilta ja noudattaa selkeää keskipitkän aikavälin strategiaa, sen pääoman käyttöön ei pitäisi kohdistaa enää rajoituksia, jos ja kun tämä ei uhkaa rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa. Tämä on osoitettu rakenneuudistussuunnitelmassa. |
| --- | --- |

(139)

Samoin on valitettavaa, että ING maksoi perusteettomasti harkinnanvaraisia kuponkikorkoja vuonna 2009, vaikka se teki tappiota vuonna 2008. Vaikka periaatteessa komissio katsoo, että myös kuponkikorkojen maksua koskeva kielto on tarpeen ING:n tapauksessa, sen mielestä tällaista kieltoa ei pitäisi edellyttää enää tässä tapauksessa, mikäli ING maksaa takaisin 5 miljardia euroa ennen 31 päivää tammikuuta 2010. Tämä koskee myös 8 ja 15 päivänä joulukuuta 2009 maksettavia kuponkikorkoja. Kun Alankomaille maksetaan aikaisessa vaiheessa takaisin huomattava osa sen myöntämästä valtiontuesta, poistuu komission huoli siitä, että kuponkikorkojen maksu estäisi ING:tä olemasta elinkelpoinen pitkällä aikavälillä ilman valtiontukea. Jos pankki pystyy kokoamaan niin merkittävän määrän pääomaa markkinoilta ja noudattaa selkeää keskipitkän aikavälin strategiaa, sen pääoman käyttöön ei pitäisi kohdistaa enää rajoituksia, jos ja kun tämä ei uhkaa rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa. Tämä on osoitettu rakenneuudistussuunnitelmassa.

| (140) | Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy myös riittäviä rakenteellisia ja menettelyihin liittyviä toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä. Rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevassa tiedonannossa selitetään, että kilpailu saattaa vääristyä, kun pankit kilpailevat tuotteidensa ja palvelujensa paremmuudella, jolloin osa pankeista ottaa liian suuria riskejä ja/tai tukeutuu kestämättömiin liiketoimintamalleihin. Valtiontuki pitkittää tällaisia kilpailun vääristymiä pitämällä tuensaajat keinotekoisesti markkinoilla. Näin se saattaa aiheuttaa pankkijärjestelmässä moraalikatoa ja heikentää tukea vaille jääneiden kilpailijoiden kannustimia kilpailla, sijoittaa ja innovoida. Valtiontuki voi myös heikentää yhtenäismarkkinoita lisäämällä markkinoille pääsyn esteitä ja heikentämällä halukkuutta valtioiden rajat ylittävään toimintaan. |
| --- | --- |

(140)

Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy myös riittäviä rakenteellisia ja menettelyihin liittyviä toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä. Rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevassa tiedonannossa selitetään, että kilpailu saattaa vääristyä, kun pankit kilpailevat tuotteidensa ja palvelujensa paremmuudella, jolloin osa pankeista ottaa liian suuria riskejä ja/tai tukeutuu kestämättömiin liiketoimintamalleihin. Valtiontuki pitkittää tällaisia kilpailun vääristymiä pitämällä tuensaajat keinotekoisesti markkinoilla. Näin se saattaa aiheuttaa pankkijärjestelmässä moraalikatoa ja heikentää tukea vaille jääneiden kilpailijoiden kannustimia kilpailla, sijoittaa ja innovoida. Valtiontuki voi myös heikentää yhtenäismarkkinoita lisäämällä markkinoille pääsyn esteitä ja heikentämällä halukkuutta valtioiden rajat ylittävään toimintaan.

| (141) | Rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 31 kohdassa todetaan, että arvioidessaan tuen määrää ja siitä aiheutunutta kilpailun vääristymistä komission on otettava huomioon sekä valtiontuen absoluuttinen että sen suhteellinen määrä. Tältä osin ING on saanut merkittävän tukimäärän, joka vastaa viittä prosenttia riskipainotteisista omaisuuseristä, jos ne ilmoitetaan ING Bankin riskipainotteisina omaisuuserinä. Tämä ylittää selvästi raja-arvona olevat 2 prosenttia riskipainotteisista omaisuuseristä (44). Lisäksi ING on saanut merkittävän määrän takauksia, joiden vuoksi kilpailun vääristämistä rajoittavia toimenpiteitä ei kuitenkaan tarvitsisi lisätä rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 31 kohdan mukaisesti, koska ING:llä ei ollut rahoitusongelmaa (josta takaus auttaa tavallisesti selviämään) vaan koska Alankomaat kannusti sitä ottamaan takaukset reaalitalouden luotonantoa varten. Lisäksi ei näytä olevan mitään syytä, miksi WUH/Interadviesin irrottamista koskevat rakenneuudistussuunnitelman lisätakaukset edellyttäisivät tässä vaiheessa lisätoimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi. Kyseessä oleva toimenpide on tarkoitettu rajoittamaan markkinoiden vääristymistä, koska sen tarkoituksena on vain turvata WUH/Interadviesin irrottaminen. |
| --- | --- |

(141)

Rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 31 kohdassa todetaan, että arvioidessaan tuen määrää ja siitä aiheutunutta kilpailun vääristymistä komission on otettava huomioon sekä valtiontuen absoluuttinen että sen suhteellinen määrä. Tältä osin ING on saanut merkittävän tukimäärän, joka vastaa viittä prosenttia riskipainotteisista omaisuuseristä, jos ne ilmoitetaan ING Bankin riskipainotteisina omaisuuserinä. Tämä ylittää selvästi raja-arvona olevat 2 prosenttia riskipainotteisista omaisuuseristä (44). Lisäksi ING on saanut merkittävän määrän takauksia, joiden vuoksi kilpailun vääristämistä rajoittavia toimenpiteitä ei kuitenkaan tarvitsisi lisätä rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 31 kohdan mukaisesti, koska ING:llä ei ollut rahoitusongelmaa (josta takaus auttaa tavallisesti selviämään) vaan koska Alankomaat kannusti sitä ottamaan takaukset reaalitalouden luotonantoa varten. Lisäksi ei näytä olevan mitään syytä, miksi WUH/Interadviesin irrottamista koskevat rakenneuudistussuunnitelman lisätakaukset edellyttäisivät tässä vaiheessa lisätoimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi. Kyseessä oleva toimenpide on tarkoitettu rajoittamaan markkinoiden vääristymistä, koska sen tarkoituksena on vain turvata WUH/Interadviesin irrottaminen.

| (142) | Näin ollen katsotaan, että tuensaajan saaman tuen määrä on suuri. Huomattavat toimenpiteet ovat siis tarpeen kilpailun vääristymisen korjaamiseksi. Rajoittavia toimenpiteitä olisi lisättävä rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 31 kohdan mukaisesti, sillä vastuun jakautuminen ei ole ollut riittävää, koska ensisijaisen ja toissijaisen oman pääoman ehtoisia instrumentteja koskevia, rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevassa tiedonannossa asetettuja komission linjoja ei ole noudatettu, kuten tämän päätöksen 138 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa on tarkemmin selvitetty (45). |
| --- | --- |

(142)

Näin ollen katsotaan, että tuensaajan saaman tuen määrä on suuri. Huomattavat toimenpiteet ovat siis tarpeen kilpailun vääristymisen korjaamiseksi. Rajoittavia toimenpiteitä olisi lisättävä rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 31 kohdan mukaisesti, sillä vastuun jakautuminen ei ole ollut riittävää, koska ensisijaisen ja toissijaisen oman pääoman ehtoisia instrumentteja koskevia, rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevassa tiedonannossa asetettuja komission linjoja ei ole noudatettu, kuten tämän päätöksen 138 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa on tarkemmin selvitetty (45).

| (143) | Komission mielestä ING on toteuttanut tarvittavat toimenpiteet rajoittaakseen hyvin laajamittaista kilpailun vääristymistä, koska rakenneuudistussuunnitelmassa on kaavailtu useita divestointeja, joilla vähennetään tuensaajan läsnäoloa markkinoilla. Tältä osin tuensaaja pienentää tasettaan 45 prosenttia ennen vuoden 2013 päättymistä verrattuna taseen arvoon 30 päivänä syyskuuta 2008. Kyseiset toimenpiteet johtuvat vain pieniltä osin vivutuksen purkamisesta, ja niihin kuuluu pääasiassa ING:n koko vakuutustoiminnan ja omaisuudenhoitotoiminnan divestointi sekä Alankomaissa harjoitetun vähittäispankkitoiminnan, Sveitsissä harjoitetun yksityispankkitoiminnan ja koko muualla Euroopan ulkopuolella harjoitetun pankkitoiminnan divestointi. Ehdotettujen divestointien laajuus riittää rajoittamaan kilpailun vääristymistä myös johdanto-osan 138 ja 139 kappaleessa mainituissa heikentyneissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

(143)

Komission mielestä ING on toteuttanut tarvittavat toimenpiteet rajoittaakseen hyvin laajamittaista kilpailun vääristymistä, koska rakenneuudistussuunnitelmassa on kaavailtu useita divestointeja, joilla vähennetään tuensaajan läsnäoloa markkinoilla. Tältä osin tuensaaja pienentää tasettaan 45 prosenttia ennen vuoden 2013 päättymistä verrattuna taseen arvoon 30 päivänä syyskuuta 2008. Kyseiset toimenpiteet johtuvat vain pieniltä osin vivutuksen purkamisesta, ja niihin kuuluu pääasiassa ING:n koko vakuutustoiminnan ja omaisuudenhoitotoiminnan divestointi sekä Alankomaissa harjoitetun vähittäispankkitoiminnan, Sveitsissä harjoitetun yksityispankkitoiminnan ja koko muualla Euroopan ulkopuolella harjoitetun pankkitoiminnan divestointi. Ehdotettujen divestointien laajuus riittää rajoittamaan kilpailun vääristymistä myös johdanto-osan 138 ja 139 kappaleessa mainituissa heikentyneissä olosuhteissa.

| (144) | Rakenneuudistussuunnitelmalla vahvistetaan myös tehokasta kilpailua ja ehkäistään markkinavoimatekijöitä ja rajat ylittävään toimintaan halukkuutta vähentäviä tekijöitä rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 32 kohdan mukaisesti irrottamalla yksikkö ING:n liiketoiminnasta Alankomaiden vähittäispankkitoiminnan markkinoilla. Komissio on havainnut tällaisia markkinaolosuhteita erityisesti Alankomaissa, jossa vähittäispankkitoiminnan markkinat ovat erittäin keskittyneet ja ING on yksi johtavista toimijoista ja pystyy säilyttämään suuren markkinaosuutensa valtionavun turvin. WUH/Interadviesin liiketoiminta on asianmukaista, koska se pystyy jatkossa harjoittamaan elinkelpoista liiketoimintaa ja voi kilpailla vähittäispankkitoiminnan alalla Alankomaissa. |
| --- | --- |

(144)

Rakenneuudistussuunnitelmalla vahvistetaan myös tehokasta kilpailua ja ehkäistään markkinavoimatekijöitä ja rajat ylittävään toimintaan halukkuutta vähentäviä tekijöitä rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 32 kohdan mukaisesti irrottamalla yksikkö ING:n liiketoiminnasta Alankomaiden vähittäispankkitoiminnan markkinoilla. Komissio on havainnut tällaisia markkinaolosuhteita erityisesti Alankomaissa, jossa vähittäispankkitoiminnan markkinat ovat erittäin keskittyneet ja ING on yksi johtavista toimijoista ja pystyy säilyttämään suuren markkinaosuutensa valtionavun turvin. WUH/Interadviesin liiketoiminta on asianmukaista, koska se pystyy jatkossa harjoittamaan elinkelpoista liiketoimintaa ja voi kilpailla vähittäispankkitoiminnan alalla Alankomaissa.

| (145) | Alankomaiden mukaan tämän liiketoiminnan irrottamisen avulla pitäisi pystyä lisäämään kilpailua näillä erittäin keskittyneillä markkinoilla, koska kiinnelainoissa ja kulutusluotoissa sekä osissa säästämistoimintaa yksikön markkinaosuus on melkoinen. Lisäksi yksiköstä tulee täysin toimintakykyinen pankki, jolla on pätevä selvitysosasto ja valmis Internetrajapinta maksujärjestelmineen ja joka saa ING:ltä rahoitusta. Sitä, ettei sillä ole konttoriverkostoa, joka on tavallisesti oleellinen tekijä pankkitoiminnassa lähes kaikissa jäsenvaltioissa, voidaan korvata ainakin osittain verkkopankilla, joka on samoin tärkeä pankkituotteiden myyntikanava Alankomaissa. Talletuksia voidaan tehdä WUH/Interadviesin saaman Internetalustan kautta. Lisäksi koska uudelle yksikölle annetaan tietotaitoa ja henkilöstövoimavaroja, se pystyy kehittämään nykyistä toimintaansa ja perustamaan mahdollisesti konttoreita. |
| --- | --- |

(145)

Alankomaiden mukaan tämän liiketoiminnan irrottamisen avulla pitäisi pystyä lisäämään kilpailua näillä erittäin keskittyneillä markkinoilla, koska kiinnelainoissa ja kulutusluotoissa sekä osissa säästämistoimintaa yksikön markkinaosuus on melkoinen. Lisäksi yksiköstä tulee täysin toimintakykyinen pankki, jolla on pätevä selvitysosasto ja valmis Internetrajapinta maksujärjestelmineen ja joka saa ING:ltä rahoitusta. Sitä, ettei sillä ole konttoriverkostoa, joka on tavallisesti oleellinen tekijä pankkitoiminnassa lähes kaikissa jäsenvaltioissa, voidaan korvata ainakin osittain verkkopankilla, joka on samoin tärkeä pankkituotteiden myyntikanava Alankomaissa. Talletuksia voidaan tehdä WUH/Interadviesin saaman Internetalustan kautta. Lisäksi koska uudelle yksikölle annetaan tietotaitoa ja henkilöstövoimavaroja, se pystyy kehittämään nykyistä toimintaansa ja perustamaan mahdollisesti konttoreita.

| (146) | Komissio panee myös merkille Alankomaiden viranomaisten huomautuksen, johon viitattiin johdanto-osan 56 kappaleessa ja joka koskee käyttötilituotteiden suhteellisen vähäistä merkitystä Alankomaissa muiden vähittäispankkituotteiden ristiinmyynnin kannalta. Vastakkaisten näkökantojen puuttuessa komissio hyväksyy tältä osin sen, että Alankomaissa käyttötilituotteiden merkitys saattaa olla suhteellisen vähäinen muiden vähittäispankkituotteiden ristiinmyynnin kannalta. |
| --- | --- |

(146)

Komissio panee myös merkille Alankomaiden viranomaisten huomautuksen, johon viitattiin johdanto-osan 56 kappaleessa ja joka koskee käyttötilituotteiden suhteellisen vähäistä merkitystä Alankomaissa muiden vähittäispankkituotteiden ristiinmyynnin kannalta. Vastakkaisten näkökantojen puuttuessa komissio hyväksyy tältä osin sen, että Alankomaissa käyttötilituotteiden merkitys saattaa olla suhteellisen vähäinen muiden vähittäispankkituotteiden ristiinmyynnin kannalta.

| (147) | Komissio panee vielä merkille, että ING on tehnyt useita sitoumuksia irrotettavan liiketoiminnan elinkelpoisuuden varmistamiseksi, kuten irrotettavasta liiketoiminnasta vastaava erillinen johtaja ja valvova asiamies. Näiden molempien olisi varmistettava, että (irrotettavan) liiketoiminnan oikeuksia ja muita aineellisia ja aineettomia hyödykkeitä suojellaan, suojataan ja turvataan ING:tä vastaan. Käytössä on myös sovittelumekanismi, jossa edellytetään, että uusi yksikkö saa kaikki tarvittavat lisäykset elinkelpoisuutensa varmistamiseksi, ja jolla varmistetaan, että ING noudattaa tämän päätöksen mukaisia sitoumuksiaan. ING ei myöskään kohdista toimintaansa irrotetun yksikön asiakkaisiin WUH/Interadviesille siirrettyjen tuotteiden osalta, vaikka ING säilyttää entiset asiakassuhteet. Lisäksi ING antaa WUH/Interadviesille rahoitusta [...] investoinnin jälkeen, mutta rahoituksen määrä vähenee vähitellen kyseisenä aikana. Lisäksi komissio [...] varmistaa, että liiketoiminta myydään divestoinnista vastaavan asiamiehen välityksellä [...]. Kaikilla näillä seikoilla varmistetaan, että yksikkö on elinkelpoinen, ja lisätään näin kilpailua Alankomaiden vähittäispankkitoiminnan markkinoilla. Komissio hyväksyy näin ollen sen, että WUH/Interadviesin divestoinnin avulla saatetaan auttaa uutta kilpailijaa kehittämään liiketoimintaa Alankomaiden vähittäispankkitoiminnan markkinoilla ja saada uusi kilpailija kyseisille markkinoille. |
| --- | --- |

(147)

Komissio panee vielä merkille, että ING on tehnyt useita sitoumuksia irrotettavan liiketoiminnan elinkelpoisuuden varmistamiseksi, kuten irrotettavasta liiketoiminnasta vastaava erillinen johtaja ja valvova asiamies. Näiden molempien olisi varmistettava, että (irrotettavan) liiketoiminnan oikeuksia ja muita aineellisia ja aineettomia hyödykkeitä suojellaan, suojataan ja turvataan ING:tä vastaan. Käytössä on myös sovittelumekanismi, jossa edellytetään, että uusi yksikkö saa kaikki tarvittavat lisäykset elinkelpoisuutensa varmistamiseksi, ja jolla varmistetaan, että ING noudattaa tämän päätöksen mukaisia sitoumuksiaan. ING ei myöskään kohdista toimintaansa irrotetun yksikön asiakkaisiin WUH/Interadviesille siirrettyjen tuotteiden osalta, vaikka ING säilyttää entiset asiakassuhteet. Lisäksi ING antaa WUH/Interadviesille rahoitusta [...] investoinnin jälkeen, mutta rahoituksen määrä vähenee vähitellen kyseisenä aikana. Lisäksi komissio [...] varmistaa, että liiketoiminta myydään divestoinnista vastaavan asiamiehen välityksellä [...]. Kaikilla näillä seikoilla varmistetaan, että yksikkö on elinkelpoinen, ja lisätään näin kilpailua Alankomaiden vähittäispankkitoiminnan markkinoilla. Komissio hyväksyy näin ollen sen, että WUH/Interadviesin divestoinnin avulla saatetaan auttaa uutta kilpailijaa kehittämään liiketoimintaa Alankomaiden vähittäispankkitoiminnan markkinoilla ja saada uusi kilpailija kyseisille markkinoille.

| (148) | Alankomaat on sitoutunut myös yritysostokieltoon, joka estää ING:tä ostamasta houkuttelevia yrityksiä, joita tulee todennäköisesti markkinoille rahoitusalan yritysten ja koko sektorin yleisten rakenneuudistusten seurauksena (46). Tämä estää ING:n epäorgaanisen kasvun ja antaa muille yrityksille, jotka eivät ole saaneet valtiontukea, mahdollisuuden ostaa tällaisia yrityksiä. |
| --- | --- |

(148)

Alankomaat on sitoutunut myös yritysostokieltoon, joka estää ING:tä ostamasta houkuttelevia yrityksiä, joita tulee todennäköisesti markkinoille rahoitusalan yritysten ja koko sektorin yleisten rakenneuudistusten seurauksena (46). Tämä estää ING:n epäorgaanisen kasvun ja antaa muille yrityksille, jotka eivät ole saaneet valtiontukea, mahdollisuuden ostaa tällaisia yrityksiä.

| (149) | Lisäksi komissio pitää hintajohtajana toimimista koskevaan kieltoon sitoutumista rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevassa tiedonannossa asetettujen vaatimusten mukaisena, jotta varmistetaan, ettei valtiontuen avulla tarjota ehtoja, joihin kilpailijat, jotka eivät saa valtiontukea, eivät pysty vastaamaan (44 kohta). Rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 32 kohdan mukaisesti hintajohtajana toimimista koskeva sitoumus ei ehkä ole välttämätön markkinoilla, jos merkittäviä rakenteellisia sitoumuksia on annettu. Kunkin yksittäistapauksen erityispiirteiden mukaisesti kiellolla voi olla eri muotoja, joilla pyritään löytämään sopivin tasapuolinen yksilöllinen ratkaisu tuesta aiheutuvien vääristymien ja markkinoiden kilpailuedellytysten välillä (47). |
| --- | --- |

(149)

Lisäksi komissio pitää hintajohtajana toimimista koskevaan kieltoon sitoutumista rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevassa tiedonannossa asetettujen vaatimusten mukaisena, jotta varmistetaan, ettei valtiontuen avulla tarjota ehtoja, joihin kilpailijat, jotka eivät saa valtiontukea, eivät pysty vastaamaan (44 kohta). Rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 32 kohdan mukaisesti hintajohtajana toimimista koskeva sitoumus ei ehkä ole välttämätön markkinoilla, jos merkittäviä rakenteellisia sitoumuksia on annettu. Kunkin yksittäistapauksen erityispiirteiden mukaisesti kiellolla voi olla eri muotoja, joilla pyritään löytämään sopivin tasapuolinen yksilöllinen ratkaisu tuesta aiheutuvien vääristymien ja markkinoiden kilpailuedellytysten välillä (47).

| (150) | Alankomaat päätti asettaa ING:lle yleisen hintajohtajana toimimista koskevan kiellon, jonka mukaan ING ei saa tarjota edullisempia hintoja kuin sen kolme edullisimpia hintoja tarjoavaa kilpailijaa. Tämä sitoumus on tarkoituksenmukainen, sillä se kohdistuu kaikille markkinoille, joilla pankin osuus on vähintään 5 prosenttia (48). Lisäksi ING ja Alankomaiden viranomaiset sitoutuvat ING Direct Europelle asetettuun hintajohtajana toimimista koskevaan kieltoon, joka ei liity markkinaosuuksiin. Kielto on perusteltu siksi, että komission saamat tiedot viittaavat aggressiiviseen menettelyyn markkinoilla. Kiellon pitäisi vaikuttaa niin, että [...], ING kilpailee pääasiassa tuotteidensa ja palvelujensa laadun perusteella. Tämän pitäisi hälventää huolet, joita komissiolle osoitetuista tiedoista on käynyt tältä osin ilmi ja joita on käsitelty edellä olevassa johdanto-osan 6 kappaleessa. |
| --- | --- |

(150)

Alankomaat päätti asettaa ING:lle yleisen hintajohtajana toimimista koskevan kiellon, jonka mukaan ING ei saa tarjota edullisempia hintoja kuin sen kolme edullisimpia hintoja tarjoavaa kilpailijaa. Tämä sitoumus on tarkoituksenmukainen, sillä se kohdistuu kaikille markkinoille, joilla pankin osuus on vähintään 5 prosenttia (48). Lisäksi ING ja Alankomaiden viranomaiset sitoutuvat ING Direct Europelle asetettuun hintajohtajana toimimista koskevaan kieltoon, joka ei liity markkinaosuuksiin. Kielto on perusteltu siksi, että komission saamat tiedot viittaavat aggressiiviseen menettelyyn markkinoilla. Kiellon pitäisi vaikuttaa niin, että [...], ING kilpailee pääasiassa tuotteidensa ja palvelujensa laadun perusteella. Tämän pitäisi hälventää huolet, joita komissiolle osoitetuista tiedoista on käynyt tältä osin ilmi ja joita on käsitelty edellä olevassa johdanto-osan 6 kappaleessa.

| (151) | Alankomaat sitoutuu vielä siihen, ettei ING harjoita joukkomarkkinointia, jossa mainostetaan pääomapohjan lisäämistä koskevaa toimenpidettä kilpailuetuna. |
| --- | --- |

(151)

Alankomaat sitoutuu vielä siihen, ettei ING harjoita joukkomarkkinointia, jossa mainostetaan pääomapohjan lisäämistä koskevaa toimenpidettä kilpailuetuna.

| (152) | Rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon mukaisesti enää ei ole mitään syytä pitää voimassa päätöksessä N 528/2008 asetettuja väliaikaisia tasetta koskevia rajoituksia. |
| --- | --- |

(152)

Rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon mukaisesti enää ei ole mitään syytä pitää voimassa päätöksessä N 528/2008 asetettuja väliaikaisia tasetta koskevia rajoituksia.

5.2.4   Valvonta

| (153) | Alankomaiden esittämä rakenneuudistussuunnitelma on pantava asianmukaisesti täytäntöön. Asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi Alankomaat toimittaa komissiolle seurantaraportin kaksi kertaa vuodessa. Lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa ja Alankomaiden antamissa sitoumuksissa esitetään useita asiamiehiä, jotka auttavat komissiota valvomaan rakenneuudistussuunnitelman ja sen eri säännösten täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(153)

Alankomaiden esittämä rakenneuudistussuunnitelma on pantava asianmukaisesti täytäntöön. Asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi Alankomaat toimittaa komissiolle seurantaraportin kaksi kertaa vuodessa. Lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa ja Alankomaiden antamissa sitoumuksissa esitetään useita asiamiehiä, jotka auttavat komissiota valvomaan rakenneuudistussuunnitelman ja sen eri säännösten täytäntöönpanoa.

| (154) | Komission yleisenä käytäntönä on antaa jäsenvaltion muokata sitoumuksiaan poikkeustilanteessa. (49) Näin ollen komissio voi tarvittaessa Alankomaiden asianmukaisesti perustellun pyynnön perusteella tehdä muutoksia, kun ne ovat perusteiden puolesta aiheellisia ja joko (i) myöntää jatkoaikaa tässä päätöksessä luetelluille toimenpiteille, joihin Alankomaat on sitoutunut, tai (ii) poistaa, muuttaa tai korvata yhden tai useamman seikan mistä tahansa Alankomaiden tässä päätöksessä antamasta sitoumuksesta. |
| --- | --- |

(154)

Komission yleisenä käytäntönä on antaa jäsenvaltion muokata sitoumuksiaan poikkeustilanteessa. (49) Näin ollen komissio voi tarvittaessa Alankomaiden asianmukaisesti perustellun pyynnön perusteella tehdä muutoksia, kun ne ovat perusteiden puolesta aiheellisia ja joko (i) myöntää jatkoaikaa tässä päätöksessä luetelluille toimenpiteille, joihin Alankomaat on sitoutunut, tai (ii) poistaa, muuttaa tai korvata yhden tai useamman seikan mistä tahansa Alankomaiden tässä päätöksessä antamasta sitoumuksesta.

6.   PÄÄTELMÄT

| (155) | Ensinnäkin todetaan, että muutokset, joita Alankomaat esitti 20 päivänä lokakuuta 2009 arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaan toimenpiteeseen, ovat arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisia, joten niiden on katsottava soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(155)

Ensinnäkin todetaan, että muutokset, joita Alankomaat esitti 20 päivänä lokakuuta 2009 arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaan toimenpiteeseen, ovat arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisia, joten niiden on katsottava soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla.

| (156) | Toiseksi todetaan, että rakenneuudistustoimenpiteiden avulla ING pystyy palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa ja että ne ovat riittäviä vastuun jakautumisen suhteen sekä asianmukaisia ja oikeasuhtaisia rajoittamaan kyseessä olevien tukitoimenpiteiden vääristäviä vaikutuksia kilpailuun. Esitetty rakenneuudistussuunnitelma täyttää rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevassa tiedonannossa asetetut kriteerit, ja sen on näin ollen katsottava soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. Pääomanlisäystä koskevia toimenpiteitä ja takauksia, jotka on jo myönnetty, voidaan siis jatkaa rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti. Päätöksessä N 528/08 asetetut väliaikaiset tasetta koskevat rajoitukset voidaan sitä vastoin poistaa. |
| --- | --- |

(156)

Toiseksi todetaan, että rakenneuudistustoimenpiteiden avulla ING pystyy palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa ja että ne ovat riittäviä vastuun jakautumisen suhteen sekä asianmukaisia ja oikeasuhtaisia rajoittamaan kyseessä olevien tukitoimenpiteiden vääristäviä vaikutuksia kilpailuun. Esitetty rakenneuudistussuunnitelma täyttää rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevassa tiedonannossa asetetut kriteerit, ja sen on näin ollen katsottava soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. Pääomanlisäystä koskevia toimenpiteitä ja takauksia, jotka on jo myönnetty, voidaan siis jatkaa rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti. Päätöksessä N 528/08 asetetut väliaikaiset tasetta koskevat rajoitukset voidaan sitä vastoin poistaa.

| (157) | Kolmanneksi todetaan, että rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä esitettyjen lisätukitoimenpiteiden, joita ovat rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoisten Core-Tier 1 -arvopaperien takaisinostoa Alankomailta koskevien ehtojen muuttaminen ja suunnitellut velkojen takaukset, on myös katsottava soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, koska rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyt markkinoiden vääristymistä rajoittavat toimenpiteet ovat riittävän perusteellisia ja koska tuki auttaa tuensaajaa vahvistamaan elinkelpoisuuttaan. Tämä koskee myös tukea, joka johtuu Alankomaiden myöntämän pääoman takaisinmaksujärjestelyjen muutetuista ehdoista, |
| --- | --- |

(157)

Kolmanneksi todetaan, että rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä esitettyjen lisätukitoimenpiteiden, joita ovat rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoisten Core-Tier 1 -arvopaperien takaisinostoa Alankomailta koskevien ehtojen muuttaminen ja suunnitellut velkojen takaukset, on myös katsottava soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, koska rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyt markkinoiden vääristymistä rajoittavat toimenpiteet ovat riittävän perusteellisia ja koska tuki auttaa tuensaajaa vahvistamaan elinkelpoisuuttaan. Tämä koskee myös tukea, joka johtuu Alankomaiden myöntämän pääoman takaisinmaksujärjestelyjen muutetuista ehdoista,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Alankomaiden myöntämä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide, joka kohdistuu niin kutsuttuja Alt-A-luokan arvopapereita sisältävään ING:n arvopaperisalkkuun, on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Tuki soveltuu yhteismarkkinoille edellyttäen, että liitteessä I luetellut sitoumukset täytetään.

2 artikla

Alankomaiden ING:lle myöntämä rakenneuudistustuki on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Tuki soveltuu yhteismarkkinoille edellyttäen, että liitteessä II luetellut sitoumukset täytetään.

Pääomapohjan vahvistamista koskevasta toimenpiteestä 12 päivänä marraskuuta 2008 tehdyssä komission päätöksessä ING:lle asetettu väliaikainen taseen kasvua koskeva rajoitus poistetaan.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2009.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  Komission päätös asiassa C 10/09 (ex N 138/09), ING (EUVL C 158, 11.7.2009, s. 13).

1

(2)  Komission päätös asiassa N 528/08, ING (EUVL C 328, 23.12.2008, s. 10).

2

(3)  Komission päätös asiassa C 10/09 (ex N 138/09), ING (EUVL C 158, 11.7.2009, s. 13).

3

(4)  EUVL C 72, 26.3.2009, s. 1.

4

(5)  Ks. alaviite 1.

5

(6)  Ei vielä julkaistu.

6

(7)  Komission päätös, tehty 7 päivänä heinäkuuta 2009, asioissa N 379/09 ja NN 16/09, ei vielä julkaistu.

7

(8)  Johdanto-osan 19 ja 24 kappaleessa luetellut markkinaosuudet Alankomaissa perustuvat julkisiin tietoihin komission päätöksessä asiassa Comp/M.4844, Fortis/ABN Amro Assets. Markkinaosuudet poikkeavat hieman Alankomaiden toimittamista uudemmista tiedoista. Koska erot eivät kuitenkaan ole päätöksen kannalta merkittäviä, komissio luettelee tarkistetut tiedot johdonmukaisuuden vuoksi.

8

(9)  Tekstissä on muutettu joitakin kohtia luottamuksellisten tietojen suojelemiseksi. Muutetut kohdat ovat hakasulkeissa, ja ne on merkitty tähdellä.

9

(10)  Tekstistä on poistettu joitakin kohtia luottamuksellisten tietojen suojelemiseksi. Poistot on merkitty kahdella tähdellä ja hakasulkeissa olevilla kolmella pisteellä.

10

(11)  Toimenpidettä on kuvattu tarkemmin 12 päivänä marraskuuta 2008 tehdyssä komission päätöksessä asiassa N 528/08.

11

(12)  Ennenaikaisesta takaisinostosta perittävä maksu lasketaan seuraavasti: 650 000 000 euroa * (takaisinostettujen osakkeiden määrä / 500 000 000) * (myynnistä kuluneiden päivien määrä) / 365) * (nykyhinta – 10) / (12,5–10), jossa nykyhinta on keskimääräinen markkinahinta 5 päivää ennen takaisinostoa ja vähintään 11,20 euroa ja enintään 12,45 euroa.

12

(13)  Komission päätös asiassa N 611/08, EUVL C 247, 15.10.2009, s. 2.

13

(14)  Komission päätös asiassa N 569/09, EUVL C 9, 14.1.2009, s. 3.

14

(15)  Rahoituspalkkio muodostuu 3 prosentista (väitetyt Alankomaiden valtion kustannukset Yhdysvaltain dollareina annetusta rahoituksesta) sekä 0,5 prosentin marginaalista.

15

(16)  Palkkionkorotusta sovelletaan vasta 25 päivästä lokakuuta 2009. Korjaus oli välttämätön, ja sen suuruudeksi arvioitiin 15,6 peruspistettä, jotta sillä voitiin kompensoida maksamatta jäämistä aikavälillä 26 päivästä tammikuuta 200925 päivään lokakuuta 2009. Korjaukseen sisältyy (ING:n Alankomaiden valtiolta saaman) rahoituspalkkion alentaminen 50 peruspistettä ja (ING:n Alankomaiden valtiolle maksaman) takauspalkkion nostaminen 67 peruspistettä.

16

(17)  Näin käy, jos ING ostaa Alankomaiden valtiolta salkun takaisin joko kokonaan tai osittain.

17

(18)  [...]

18

(19)  Keskimäärin 52 prosenttia yhtymän tuloista ennen veroja saatiin vakuutustoiminnasta vuosina 2004–2007.

19

(20)  [...]

20

(21)  Oletettu takaisinmaksu 400 päivää myynnistä.

21

(22)  IABF (illiquid assets back facility).

22

(23)  [...]

23

(24)  Erityisesti aina kun divestointi toteutetaan listautumisprosessilla, joka on alkanut, ja kun merkittävä osa (vähintään 30 prosenttia) osakkeista on laskettu liikkeeseen ennen divestointiajan päättymistä, komissio harkitsee aktiivisesti (Alankomaiden valtion, ING:n ja asiamiehen kuulemisen perusteella), että yksikölle annetaan lisää aikaa loppujen osakkeiden liikkeeseenlaskuun.

24

(25)  Eri alueille ja/tai liiketoimintoihin voidaan nimittää eri asiamiehet.

25

(26)  [...]

26

(27)  Edellyttäen, että on selvää, että osa uusmerkinnän tuloista käytetään kuponkikorkojen maksuun.

27

(28)  Katso elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella annetun komission tiedonannon 26 kohta (EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9).

28

(29)  Euron ja dollarin väliseksi vaihtokurssiksi oletetaan 1,3.

29

(30)  ING Bankin riskipainotteisten omaisuuserien arvo oli vuoden 2008 lopussa 343 miljardia euroa.

30

(31)  Huomioon otetaan solvenssimarginaalia koskevat vaatimukset vuoden 2008 lopussa.

31

(32)  Komission päätös, tehty 4 päivänä heinäkuuta 2008, valtiontuesta C 9/08 — Sachsen LB, ei vielä julkaistu; komission päätös, tehty 29 päivänä toukokuuta 2009, asiassa N 264/09, Rescue aid to HSH Nordbank AG (EUVL C 179, 1.8.2009, s. 1); komission päätös, tehty 7 päivänä toukokuuta 2009, asiassa N 244/09, Commerzbank (EUVL C 147, 27.6.2009, s. 4).

32

(33)  Katso rakenneuudistustoimenpiteiden arviointia koskevan tiedonannon 7 kohdan viimeinen luetelmakohta ja 27 kohta.

33

(34)  Komission päätös, tehty 7 päivänä heinäkuuta 2009, asioissa N 379/09 ja NN 16/09, ei vielä julkaistu.

34

(35)  Pitää sisällään korjaukset, joista 52 peruspistettä vuodessa kohdistui arvostamiseen, 15 peruspistettä vuodessa salkunhoitopalkkioon ja 15,6 peruspistettä vuodessa valtion menettämiin maksuihin aikavälillä 26 päivästä tammikuuta 200925 päivään lokakuuta 2009.

35

(36)  Alankomaat arvioi sen Yhdysvaltain dollareina antaman rahoituksen kustannusten olevan noin 3 prosenttia, kun erääntyminen tapahtuu 5–7 vuodessa, mikä vastaa salkun painotettua keskimääräistä voimassaoloaikaa.

36

(37)  Korvauksen oletetaan olevan asianmukainen, ja tällainen se nyt onkin.

37

(38)  EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9.

38

(39)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2. Pankkitiedonantoon viitataan nimenomaisesti 42 kohdassa.

39

(40)  Katso 30 päivänä maaliskuuta 2009 tehdyn arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan päätöksen 83 kohta.

40

(41)  EUVL C 10, 15.1.2009, s. 2.

41

(42)  EUVL C 270, 25.10.2008, s. 8.

42

(43)  8 päivänä lokakuuta 2009 päivätty asiakirja MEMO/09/441. Komissio palauttaa mieliin säännöt, jotka koskevat rakenneuudistustukeen liittyvän tutkinnan alaisia pankkien ensisijaiseen ja toissijaiseen omaan pääomaan kohdistuvia liiketoimia.

43

(44)  Jos tarkastellaan vain vakuutustoiminnalle myönnetyn tuen määrä, se on 50 prosenttia ING Insurancen solvenssimarginaalia koskevista vaatimuksista. Tämä vastaa neljää prosenttia pankin riskipainotteisista omaisuuseristä, sillä se on puolet siitä pääomasta, joka tarvitaan, jotta yritys voi jatkaa toimintaansa.

44

(45)  Sama näyttää pätevän pääomapohjan vahvistamista koskevan toimenpiteen mainostamiskieltoon, jota ING ei noudattanut Italiassa eikä Espanjassa useaan päivään tuen myöntämisen jälkeen.

45

(46)  Vrt. komission päätös, tehty 7 päivänä toukokuuta 2009, asiassa N 244/09, Commerzbank, EUVL C 147, 27.6.2009, s. 4, 111 kohta.

46

(47)  Komission päätöksessä, joka on tehty 7 päivänä toukokuuta 2009 asiassa N 244/09, Commerzbank (EUVL C 147, 27.6.2009, s. 4), komissio suostui kieltoon, joka koski kolmea edullisimpia hintoja tarjoavaa kilpailijaa. Komission päätöksessä, joka on tehty 18 päivänä marraskuuta 2009 valtiontuesta C 18/09, KBC (ei vielä julkaistu), komissio hyväksyi hintajohtajana toimimista koskevan kiellon, jonka mukaan KBC sitoutui olemaan tarjoamatta edullisempia hintoja kuin sellainen edullisimpia hintoja tarjoava kilpailija, joka on markkinaosuutensa puolesta kymmenen suurimman markkinatoimijan joukossa merkityksellisillä markkinoilla.

47

(48)  Komission päätöksessä, joka on tehty 7 päivänä toukokuuta 2009 asiassa N 244/2009, Commerzbank (EUVL C 147, 27.6.2009, s. 4), ja komission päätöksessä, joka on tehty 18 päivänä marraskuuta 2009 valtiontuesta C 18/09, KBC (ei vielä julkaistu), komissio katsoi aiheelliseksi rajoittaa kielto koskemaan markkinoita, joilla pankin läsnäolo oli merkityksellistä, jollaiseksi on hintajohtajuutta koskevan kiellon soveltamista varten määritetty vähintään 5 prosentin markkinaosuus.

48

(49)  Komission päätös, tehty 22 päivänä lokakuuta 2008, valtiontuesta C 10/08, IKB (EUVL L 278, 23.10.2009, s. 32).

49

---

LIITE I

Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen osalta on noudatettava seuraavia sitoumuksia:

| — | ING Group suorittaa 25 päivästä lokakuuta 2009 alkaen Alankomaille lisämaksuja, joilla Alt-A-luokan arvopapereista maksettavaa korvausta korjataan alentamalla ING:n saamaa rahoituspalkkiota – 50 peruspistettä ja nostamalla ING:n maksamaa takauspalkkiota + 82,6 peruspistettä. Tästä takauspalkkion korjauksesta 15,6 peruspistettä vastaa korjausta aikaväliltä 26 päivästä tammikuuta 2009 epälikvidejä omaisuuseriä koskevan tukijärjestelyn (eli arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen) alkamisesta 25 päivään lokakuuta 2009. Lisämaksuja sovelletaan siinä laajuudessa ja niin kauan kuin epälikvidejä omaisuuseriä koskevasta tukijärjestelystä tehty sopimus on voimassa. |
| --- | --- |

—

ING Group suorittaa 25 päivästä lokakuuta 2009 alkaen Alankomaille lisämaksuja, joilla Alt-A-luokan arvopapereista maksettavaa korvausta korjataan alentamalla ING:n saamaa rahoituspalkkiota – 50 peruspistettä ja nostamalla ING:n maksamaa takauspalkkiota + 82,6 peruspistettä. Tästä takauspalkkion korjauksesta 15,6 peruspistettä vastaa korjausta aikaväliltä 26 päivästä tammikuuta 2009 epälikvidejä omaisuuseriä koskevan tukijärjestelyn (eli arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen) alkamisesta 25 päivään lokakuuta 2009. Lisämaksuja sovelletaan siinä laajuudessa ja niin kauan kuin epälikvidejä omaisuuseriä koskevasta tukijärjestelystä tehty sopimus on voimassa.

| — | Lisämaksut toteutetaan ING Groupin ja Alankomaiden välillä tehtävällä erillisellä sopimuksella, jotta alkuperäinen epälikvidejä omaisuuseriä koskeva tukijärjestely säilyy muuttumattomana. |
| --- | --- |

—

Lisämaksut toteutetaan ING Groupin ja Alankomaiden välillä tehtävällä erillisellä sopimuksella, jotta alkuperäinen epälikvidejä omaisuuseriä koskeva tukijärjestely säilyy muuttumattomana.

| — | Lisämaksuja ei tarvitse maksaa jäljellä olevilta osin, lukuun ottamatta aikaväliin 26 päivästä tammikuuta 200925 päivään lokakuuta 2009 liittyvää osuutta (eli 15,6 peruspistettä, jotka sisältyvät takauspalkkiota koskevaan korjaukseen), jos epälikvidejä omaisuuseriä koskeva tukijärjestely puretaan ennenaikaisesti. Maksamattomat, jotka liittyvät aikaväliin 26 päivästä tammikuuta 200925 päivään lokakuuta 2009 (eli 15,6 peruspistettä, jotka sisältyvät takauspalkkiota koskevaan korjaukseen), lankeavat maksettavaksi, jos alkuperäinen toimenpide puretaan osittain tai kokonaan. Jos epälikvidejä omaisuuseriä koskeva tukijärjestely puretaan osittain, jäljellä olevat maksut on maksettava samassa suhteessa. |
| --- | --- |

—

Lisämaksuja ei tarvitse maksaa jäljellä olevilta osin, lukuun ottamatta aikaväliin 26 päivästä tammikuuta 200925 päivään lokakuuta 2009 liittyvää osuutta (eli 15,6 peruspistettä, jotka sisältyvät takauspalkkiota koskevaan korjaukseen), jos epälikvidejä omaisuuseriä koskeva tukijärjestely puretaan ennenaikaisesti. Maksamattomat, jotka liittyvät aikaväliin 26 päivästä tammikuuta 200925 päivään lokakuuta 2009 (eli 15,6 peruspistettä, jotka sisältyvät takauspalkkiota koskevaan korjaukseen), lankeavat maksettavaksi, jos alkuperäinen toimenpide puretaan osittain tai kokonaan. Jos epälikvidejä omaisuuseriä koskeva tukijärjestely puretaan osittain, jäljellä olevat maksut on maksettava samassa suhteessa.

| — | Alankomaat sitoutuu ilmoittamaan komissiolle arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen ennenaikaisesta purkamisesta kokonaan tai osittain. |
| --- | --- |

—

Alankomaat sitoutuu ilmoittamaan komissiolle arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen ennenaikaisesta purkamisesta kokonaan tai osittain.

---

LIITE II

Rakenneuudistustuen osalta on noudatettava seuraavia sitoumuksia:

| a) | Taseen pienentämisen osalta vakuutustoiminnan, ING Direct US:n ja muiden yksikköjen divestointi on toteutettava ennen vuoden 2013 loppua:






  — | ING pienentää tasettaan vuoden 2013 loppuun mennessä 45 prosenttia verrattuna tilanteeseen 30 päivänä syyskuuta 2008 ja divestoi 57 kohdassa luetellut yksiköt, etenkin vakuutustoiminnan ja ING Direct US:n [...]. |
| --- | --- | --- |

a)

Taseen pienentämisen osalta vakuutustoiminnan, ING Direct US:n ja muiden yksikköjen divestointi on toteutettava ennen vuoden 2013 loppua:

—

ING pienentää tasettaan vuoden 2013 loppuun mennessä 45 prosenttia verrattuna tilanteeseen 30 päivänä syyskuuta 2008 ja divestoi 57 kohdassa luetellut yksiköt, etenkin vakuutustoiminnan ja ING Direct US:n [...].

| — | Nämä luvut ovat ennusteita, eikä niissä oteta huomioon mahdollisen orgaanisen kasvun vaikutusta eikä mahdollisista uusista lainsäädännön vaatimuksista johtuvia ylimääräisiä lisäyksiä, kuten esimerkiksi sitä, että pankeilta saatetaan edellyttää merkittävästi suurempia maksuvalmiuspuskureja (uusien) EU:n laajuisten säännösten vuoksi. Tällaiset vaatimukset voivat kasvattaa tasetta merkittävästi tämänhetkistä orgaanisen kasvun ennustetta enemmän. |
| --- | --- |

—

Nämä luvut ovat ennusteita, eikä niissä oteta huomioon mahdollisen orgaanisen kasvun vaikutusta eikä mahdollisista uusista lainsäädännön vaatimuksista johtuvia ylimääräisiä lisäyksiä, kuten esimerkiksi sitä, että pankeilta saatetaan edellyttää merkittävästi suurempia maksuvalmiuspuskureja (uusien) EU:n laajuisten säännösten vuoksi. Tällaiset vaatimukset voivat kasvattaa tasetta merkittävästi tämänhetkistä orgaanisen kasvun ennustetta enemmän.

| — | ING:n liiketoimintojen taseen orgaanista (eli muutoin kuin yritysostojen kautta tapahtuvaa) kasvua ei rajoiteta. [...]. Jatkossa ING:n yleisenä toimintamallina on käyttää asiakkaiden sille uskomien varojen kasvua lisätäkseen pääasiassa reaalitalouden luotonantoa (yritykset ja kuluttajat) ja vähentää suurempiriskisten varojen ryhmiin kuuluvia sijoituksiaan Yhdysvalloissa olevissa asuntolainavakuudellisissa ja liikekiinteistöluottovakuudellisissa arvopapereissa. [...] (1). |
| --- | --- |

—

ING:n liiketoimintojen taseen orgaanista (eli muutoin kuin yritysostojen kautta tapahtuvaa) kasvua ei rajoiteta. [...]. Jatkossa ING:n yleisenä toimintamallina on käyttää asiakkaiden sille uskomien varojen kasvua lisätäkseen pääasiassa reaalitalouden luotonantoa (yritykset ja kuluttajat) ja vähentää suurempiriskisten varojen ryhmiin kuuluvia sijoituksiaan Yhdysvalloissa olevissa asuntolainavakuudellisissa ja liikekiinteistöluottovakuudellisissa arvopapereissa. [...] (1).

| — | Jos jokin niistä yksiköistä, jotka ING sitoutuu myymään (ja jotka on lueteltu johdanto-osan 57 kappaleessa), ei ole divestoitu 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä (esimerkiksi tekemällä lopullinen sitova myyntisopimus), komissio voi Alankomaiden pyynnöstä jatkaa tätä määräaikaa tarvittaessa tai poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi. (2) Tällöin komissio voi (i) pyytää Alankomaita nimeämään yhden tai useamman (divestoinnista vastaavan) asiamiehen (3), jonka ING on valinnut ennalta ja jota se on ehdottanut (ja jonka komissio on hyväksynyt), [...]. |
| --- | --- |

—

Jos jokin niistä yksiköistä, jotka ING sitoutuu myymään (ja jotka on lueteltu johdanto-osan 57 kappaleessa), ei ole divestoitu 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä (esimerkiksi tekemällä lopullinen sitova myyntisopimus), komissio voi Alankomaiden pyynnöstä jatkaa tätä määräaikaa tarvittaessa tai poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi. (2) Tällöin komissio voi (i) pyytää Alankomaita nimeämään yhden tai useamman (divestoinnista vastaavan) asiamiehen (3), jonka ING on valinnut ennalta ja jota se on ehdottanut (ja jonka komissio on hyväksynyt), [...].

| — | Aina kun Alankomaat pyytää määräajan jatkamista, se esittää komissiolle asianmukaisesti perustellun pyynnön viimeistään kuukautta ennen kyseisen määräajan päättymistä. Poikkeustilanteessa Alankomaat voi pyytää määräajan jatkamista viimeisen kuukauden ollessa käynnissä. |
| --- | --- |

—

Aina kun Alankomaat pyytää määräajan jatkamista, se esittää komissiolle asianmukaisesti perustellun pyynnön viimeistään kuukautta ennen kyseisen määräajan päättymistä. Poikkeustilanteessa Alankomaat voi pyytää määräajan jatkamista viimeisen kuukauden ollessa käynnissä.

| b) | Alankomaat sitoutuu lisäksi siihen, että ING noudattaa yritysostokieltoa:






  — | ING ei osta rahoituslaitoksia tiettynä aikana. Näitä sitoumuksia sovelletaan joko enintään kolmen vuoden ajan komission päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä kertyneet Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot). ING ei tee samana aikana myöskään mitään (muita) yritysostoja, jotka hidastaisivat Core-Tier 1 -arvopaperien takaisinmaksua Alankomaille. |
| --- | --- | --- |

b)

Alankomaat sitoutuu lisäksi siihen, että ING noudattaa yritysostokieltoa:

—

ING ei osta rahoituslaitoksia tiettynä aikana. Näitä sitoumuksia sovelletaan joko enintään kolmen vuoden ajan komission päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä kertyneet Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot). ING ei tee samana aikana myöskään mitään (muita) yritysostoja, jotka hidastaisivat Core-Tier 1 -arvopaperien takaisinmaksua Alankomaille.

| — | Tästä kiellosta huolimatta ING voi komissiolta hyväksynnän saatuaan tehdä yritysostoja erityisesti, mikäli tämä on oleellista rahoitusjärjestelmän vakauden tai kilpailun turvaamiseksi merkityksellisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

—

Tästä kiellosta huolimatta ING voi komissiolta hyväksynnän saatuaan tehdä yritysostoja erityisesti, mikäli tämä on oleellista rahoitusjärjestelmän vakauden tai kilpailun turvaamiseksi merkityksellisillä markkinoilla.

| c) | Alankomaat sitoutuu lisäksi siihen, että ING noudattaa hintajohtajana toimimisen kieltoa:






  — | ING ei tarjoa ilman komissiolta etukäteen hankittua lupaa ING:n vakiotuotteita (jäljempänä määritellyillä markkinoilla) edullisempaan hintaan kuin sen kolme edullisimpia hintoja tarjoavaa suoraa kilpailijaa EU-markkinoilla, joilla ING:n markkinaosuus on yli 5 prosenttia. |
| --- | --- | --- |

c)

Alankomaat sitoutuu lisäksi siihen, että ING noudattaa hintajohtajana toimimisen kieltoa:

—

ING ei tarjoa ilman komissiolta etukäteen hankittua lupaa ING:n vakiotuotteita (jäljempänä määritellyillä markkinoilla) edullisempaan hintaan kuin sen kolme edullisimpia hintoja tarjoavaa suoraa kilpailijaa EU-markkinoilla, joilla ING:n markkinaosuus on yli 5 prosenttia.

| — | Tämä ehto koskee vain ING:n vakiotuotteita seuraavilla tuotemarkkinoilla: (i) vähittäispankkitoiminnan säästäminen, (ii) vähittäispankkitoiminnan kiinnelainat, (iii) yksityispankkitoiminta kiinnelaina- tai säästämistuotteiden osalta tai (iv) pk-yritysten talletukset (pk-yritys määritellään sen mukaisesti, miten ING:n määrittelee pk-yrityksen tavallisesti / tällä hetkellä liiketoiminnassaan kyseisessä maassa). Heti kun ING saa tietää tarjoavansa tuotteitaan edullisempaan hintaan kuin sen kolme edullisimpia hintoja tarjoavaa kilpailijaa, ING korjaa hintojaan tämän sitoumuksen mukaiselle tasolle mahdollisimman pian ilman aiheetonta viivyttelyä. |
| --- | --- |

—

Tämä ehto koskee vain ING:n vakiotuotteita seuraavilla tuotemarkkinoilla: (i) vähittäispankkitoiminnan säästäminen, (ii) vähittäispankkitoiminnan kiinnelainat, (iii) yksityispankkitoiminta kiinnelaina- tai säästämistuotteiden osalta tai (iv) pk-yritysten talletukset (pk-yritys määritellään sen mukaisesti, miten ING:n määrittelee pk-yrityksen tavallisesti / tällä hetkellä liiketoiminnassaan kyseisessä maassa). Heti kun ING saa tietää tarjoavansa tuotteitaan edullisempaan hintaan kuin sen kolme edullisimpia hintoja tarjoavaa kilpailijaa, ING korjaa hintojaan tämän sitoumuksen mukaiselle tasolle mahdollisimman pian ilman aiheetonta viivyttelyä.

| — | Tämä ehto on voimassa joko enintään kolme vuotta tämän päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä kertyneet Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot). Alankomaat nimittää ING:n ennalta valitseman ja ehdottaman asiamiehen valvomaan tämän ehdon noudattamista. Komission on hyväksyttävä tämä valvova asiamies. |
| --- | --- |

—

Tämä ehto on voimassa joko enintään kolme vuotta tämän päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä kertyneet Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot). Alankomaat nimittää ING:n ennalta valitseman ja ehdottaman asiamiehen valvomaan tämän ehdon noudattamista. Komission on hyväksyttävä tämä valvova asiamies.

| — | ING:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden tukemiseksi ING Direct ei lisäksi toimi ilman komissiolta etukäteen saatua lupaa hintajohtajana ING:n vakiotuotteiden osalta vähittäispankkitoiminnan kiinnelaina- ja säästämistuotteiden markkinoilla EU:ssa enintään kolmen vuoden ajan tämän päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä kertyneet Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot). Heti kun ING saa tietää, että siitä on tullut hintajohtaja vähittäispankkitoiminnan kiinnelaina- tai säästämistuotteiden markkinoilla EU:ssa, ING korjaa hintojaan tämän sitoumuksen mukaiselle tasolle mahdollisimman pian ilman aiheetonta viivyttelyä. |
| --- | --- |

—

ING:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden tukemiseksi ING Direct ei lisäksi toimi ilman komissiolta etukäteen saatua lupaa hintajohtajana ING:n vakiotuotteiden osalta vähittäispankkitoiminnan kiinnelaina- ja säästämistuotteiden markkinoilla EU:ssa enintään kolmen vuoden ajan tämän päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä kertyneet Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot). Heti kun ING saa tietää, että siitä on tullut hintajohtaja vähittäispankkitoiminnan kiinnelaina- tai säästämistuotteiden markkinoilla EU:ssa, ING korjaa hintojaan tämän sitoumuksen mukaiselle tasolle mahdollisimman pian ilman aiheetonta viivyttelyä.

| — | Alankomaat nimittää ING:n ennakkoon valitseman ja ehdottaman asiamiehen valvomaan tämän ehdon noudattamista. Komission on hyväksyttävä tämä valvova asiamies. |
| --- | --- |

—

Alankomaat nimittää ING:n ennakkoon valitseman ja ehdottaman asiamiehen valvomaan tämän ehdon noudattamista. Komission on hyväksyttävä tämä valvova asiamies.

| d) | Alankomaat sitoutuu useaan yksityiskohtaiseen säännökseen WUH/Interadviesien irrottamisen osalta:






  — | ING perustaa Alankomaissa divestoitavaksi uuden yrityksen, joka irrotetaan sen nykyisestä vähittäispankkitoiminnasta Alankomaissa. Tuloksena syntyneen uuden irrotetun yrityksen on oltava liiketoiminnaltaan elinkelpoinen ja kilpailukykyinen sekä itsenäinen ja erillinen ING:n säilyttämästä liiketoiminnasta, ja sen on oltava siirtokelpoinen sopivalle ostajalle. Uuteen yritykseen kuuluu WUH/Interadviesien pankkitoiminnan liiketoiminta-alueen liiketoiminta, joka on tällä hetkellä osa Alankomaiden vakuutustoimintaa, ja ING Bankin kulutusluottosalkku. WUH/Interadvies on ING:n liiketoimintayksikkö, joka toimii Nationale Nederlanden Insurancen alaisuudessa. Se on (pääasiassa) kiinnelainapankki, joka toimii omien pankkitoimintalupiensa pohjalta. Se on elinkelpoinen ”erillinen” toimija, jolla on oma myyntihenkilöstö asiakaspalvelua varten ja itsenäinen organisaatio, jonka tulot ovat vakaat. Irrottamisen toteuttamista valvoo asiamies yhdessä irrotettavasta liiketoiminnasta vastaavan erillisen johtajan kanssa. Tältä osin valvova asiamies voi suositella ING:lle irrottamiskaudella, että divestoitavaan liiketoimintaan liitetään sellaisia (divestoitavaan liiketoimintaan liittyviä) aineellisia ja aineettomia hyödykkeitä, joiden hän katsoo puolueettomasti olevan välttämättömiä sen varmistamiseksi, että ING noudattaa täysimääräisesti edellä mainittuja tulokseen liittyviä velvoitteita ja erityisesti että divestoitava liiketoiminta on elinkelpoinen ja kilpailukykyinen. Jos ING on eri mieltä valvovan asiamiehen kanssa tällaisten aineellisten tai aineettomien hyödykkeiden liittämistä koskevasta puolueettomasta vaatimuksesta divestoitavan liiketoiminnan elinkelpoisuuden ja kilpailukyvyn varmistamiseksi, ING ilmoittaa asiasta valvovalle asiamiehelle kirjallisesti. Tällöin ING:n hallitus ja valvova asiamies järjestävät [...] kuluessa tapaamisen yhteisymmärrykseen pääsemiseksi. Jos yhteisymmärrykseen ei päästä, ING ja valvova asiamies nimittävät yhdessä viipymättä riippumattoman kolmannen osapuolen, jolla on rahoitusalan asiantuntemusta (jäljempänä ’asiantuntija’), kuulemaan osapuolten perusteet ja etsimään sovintoratkaisua. Jos sovintoon ei päästä, asiantuntija tekee [...] kuluessa nimittämisestään päätöksen asiaankuuluvien aineellisten tai aineettomien hyödykkeiden liittämistä divestoitavaan liiketoimintaan koskevasta objektiivisesta vaatimuksesta liiketoiminnan elinkelpoisuuden ja kilpailukyvyn varmistamiseksi, ja osapuolet hyväksyvät asiantuntijan päätöksen ja toimivat sen mukaisesti. Eriävistä mielipiteistä mainitaan raportissa, jonka valvova asiamies antaa komissiolle. |
| --- | --- | --- |

d)

Alankomaat sitoutuu useaan yksityiskohtaiseen säännökseen WUH/Interadviesien irrottamisen osalta:

—

ING perustaa Alankomaissa divestoitavaksi uuden yrityksen, joka irrotetaan sen nykyisestä vähittäispankkitoiminnasta Alankomaissa. Tuloksena syntyneen uuden irrotetun yrityksen on oltava liiketoiminnaltaan elinkelpoinen ja kilpailukykyinen sekä itsenäinen ja erillinen ING:n säilyttämästä liiketoiminnasta, ja sen on oltava siirtokelpoinen sopivalle ostajalle. Uuteen yritykseen kuuluu WUH/Interadviesien pankkitoiminnan liiketoiminta-alueen liiketoiminta, joka on tällä hetkellä osa Alankomaiden vakuutustoimintaa, ja ING Bankin kulutusluottosalkku. WUH/Interadvies on ING:n liiketoimintayksikkö, joka toimii Nationale Nederlanden Insurancen alaisuudessa. Se on (pääasiassa) kiinnelainapankki, joka toimii omien pankkitoimintalupiensa pohjalta. Se on elinkelpoinen ”erillinen” toimija, jolla on oma myyntihenkilöstö asiakaspalvelua varten ja itsenäinen organisaatio, jonka tulot ovat vakaat. Irrottamisen toteuttamista valvoo asiamies yhdessä irrotettavasta liiketoiminnasta vastaavan erillisen johtajan kanssa. Tältä osin valvova asiamies voi suositella ING:lle irrottamiskaudella, että divestoitavaan liiketoimintaan liitetään sellaisia (divestoitavaan liiketoimintaan liittyviä) aineellisia ja aineettomia hyödykkeitä, joiden hän katsoo puolueettomasti olevan välttämättömiä sen varmistamiseksi, että ING noudattaa täysimääräisesti edellä mainittuja tulokseen liittyviä velvoitteita ja erityisesti että divestoitava liiketoiminta on elinkelpoinen ja kilpailukykyinen. Jos ING on eri mieltä valvovan asiamiehen kanssa tällaisten aineellisten tai aineettomien hyödykkeiden liittämistä koskevasta puolueettomasta vaatimuksesta divestoitavan liiketoiminnan elinkelpoisuuden ja kilpailukyvyn varmistamiseksi, ING ilmoittaa asiasta valvovalle asiamiehelle kirjallisesti. Tällöin ING:n hallitus ja valvova asiamies järjestävät [...] kuluessa tapaamisen yhteisymmärrykseen pääsemiseksi. Jos yhteisymmärrykseen ei päästä, ING ja valvova asiamies nimittävät yhdessä viipymättä riippumattoman kolmannen osapuolen, jolla on rahoitusalan asiantuntemusta (jäljempänä ’asiantuntija’), kuulemaan osapuolten perusteet ja etsimään sovintoratkaisua. Jos sovintoon ei päästä, asiantuntija tekee [...] kuluessa nimittämisestään päätöksen asiaankuuluvien aineellisten tai aineettomien hyödykkeiden liittämistä divestoitavaan liiketoimintaan koskevasta objektiivisesta vaatimuksesta liiketoiminnan elinkelpoisuuden ja kilpailukyvyn varmistamiseksi, ja osapuolet hyväksyvät asiantuntijan päätöksen ja toimivat sen mukaisesti. Eriävistä mielipiteistä mainitaan raportissa, jonka valvova asiamies antaa komissiolle.

| — | ING sitoutuu varmistamaan, että divestoinnin olosuhteet ovat optimaaliset, tekemällä irrotetulle yksikölle liiketoimintasuunnitelman, luomalla sille Internetalustan ja antamalla sille myyntikapasiteettia. Se antaa myös maksukapasiteettia (kaupallisin ehdoin), jos ostaja tätä pyytää. Lisäksi ING auttaa treasury-toimintojen luomisessa ja varmistaa rahoituksen divestointia seuraavien kahden vuoden ajan. Tänä aikana ING:n rahoitustuki vähenee asteittain. ING:n rahoitustuki WUH:n liiketoiminnalle perustuu siirtohinnoitteluun. ING aikoo hakea Alankomailta valtion takaamaa rahoitusta enintään [...] miljardia euroa WUH:n liiketoiminnan rahoittamiseen. Tällöin Alankomaiden viranomaiset sitoutuvat ilmoittamaan tästä toimenpiteestä erikseen. |
| --- | --- |

—

ING sitoutuu varmistamaan, että divestoinnin olosuhteet ovat optimaaliset, tekemällä irrotetulle yksikölle liiketoimintasuunnitelman, luomalla sille Internetalustan ja antamalla sille myyntikapasiteettia. Se antaa myös maksukapasiteettia (kaupallisin ehdoin), jos ostaja tätä pyytää. Lisäksi ING auttaa treasury-toimintojen luomisessa ja varmistaa rahoituksen divestointia seuraavien kahden vuoden ajan. Tänä aikana ING:n rahoitustuki vähenee asteittain. ING:n rahoitustuki WUH:n liiketoiminnalle perustuu siirtohinnoitteluun. ING aikoo hakea Alankomailta valtion takaamaa rahoitusta enintään [...] miljardia euroa WUH:n liiketoiminnan rahoittamiseen. Tällöin Alankomaiden viranomaiset sitoutuvat ilmoittamaan tästä toimenpiteestä erikseen.

| — | ING ei myöskään väliaikaisesti [...] aikana houkuttele aktiivisesti WUH:n liiketoiminnan asiakkaita niillä tuotteilla, joita WUH:n liiketoiminnassa on tarjolla näille asiakkaille tätä päätöstä tehtäessä. |
| --- | --- |

—

ING ei myöskään väliaikaisesti [...] aikana houkuttele aktiivisesti WUH:n liiketoiminnan asiakkaita niillä tuotteilla, joita WUH:n liiketoiminnassa on tarjolla näille asiakkaille tätä päätöstä tehtäessä.

| — | ING pyrkii irrottamaan WUH:n liiketoiminnan [...] kuluessa. Irrottamiskauden jälkeen [...] ING säilyttää WUH:n liiketoiminnan erillisenä ja pyrkii divestoimaan tämän liiketoiminnan [...] (4). |
| --- | --- |

—

ING pyrkii irrottamaan WUH:n liiketoiminnan [...] kuluessa. Irrottamiskauden jälkeen [...] ING säilyttää WUH:n liiketoiminnan erillisenä ja pyrkii divestoimaan tämän liiketoiminnan [...] (4).

| — | Valvova asiamies ja irrotettavasta liiketoiminnasta vastaava erillinen johtaja nimitetään [...] kuluessa tämän komission päätöksen tekemisestä, ja divestoinnista vastaava asiamies nimitetään [...]. Alankomaat nimittää kaikki ING:n ennalta valitsemat ja ehdottamat asiamiehet. Komission on hyväksyttävä nämä asiamiehet. |
| --- | --- |

—

Valvova asiamies ja irrotettavasta liiketoiminnasta vastaava erillinen johtaja nimitetään [...] kuluessa tämän komission päätöksen tekemisestä, ja divestoinnista vastaava asiamies nimitetään [...]. Alankomaat nimittää kaikki ING:n ennalta valitsemat ja ehdottamat asiamiehet. Komission on hyväksyttävä nämä asiamiehet.

| e) | ING vastaa kaikkien rakenneuudistuskaudella nimitettyjen asiamiesten kustannuksista. |
| --- | --- |

e)

ING vastaa kaikkien rakenneuudistuskaudella nimitettyjen asiamiesten kustannuksista.

| f) | Elinkelpoisuuden palauttamiseksi Alankomaat sitoutuu siihen, että ING noudattaa seuraavaa:






  — | ING sitoutuu keskittämään sen muun rahoituksen kuin talletusrahoituksen pidemmälle aikavälille, kun tilanne markkinoilla rauhoittuu, laskemalla liikkeeseen lisää velkainstrumentteja, joiden kesto on yli 1 vuoden. [...] |
| --- | --- | --- |

f)

Elinkelpoisuuden palauttamiseksi Alankomaat sitoutuu siihen, että ING noudattaa seuraavaa:

—

ING sitoutuu keskittämään sen muun rahoituksen kuin talletusrahoituksen pidemmälle aikavälille, kun tilanne markkinoilla rauhoittuu, laskemalla liikkeeseen lisää velkainstrumentteja, joiden kesto on yli 1 vuoden. [...]

| — | ING pyrkii pääsemään mahdollisimman pian eroon etuoikeutetun velkarahoituksen sijoittamisesta tytäryhtiöihin osakepääomana (double leverage) ja sitoutuu tekemään näin viimeistään [...]. Tästä päästään eroon automaattisesti, jos ja kun ING Group palaa normaalin pankkisääntelyn piiriin. |
| --- | --- |

—

ING pyrkii pääsemään mahdollisimman pian eroon etuoikeutetun velkarahoituksen sijoittamisesta tytäryhtiöihin osakepääomana (double leverage) ja sitoutuu tekemään näin viimeistään [...]. Tästä päästään eroon automaattisesti, jos ja kun ING Group palaa normaalin pankkisääntelyn piiriin.

| g) | Kuponkikorkojen maksamisen lykkäämisen sekä ensisijaisen ja toissijaisen oman pääoman (Tier 1 ja Tier 2) ehtoisia arvopapereita koskevan osto-option käyttämisen osalta Alankomaat sitoutuu siihen, että ING noudattaa seuraavaa:






  — | Jos uusmerkintä on suurempi kuin on tarpeen, jotta 50 prosenttia rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoisista Core-Tier 1 -arvopapereista voidaan maksaa takaisiin kertyneine korkoineen ja takaisinostopalkkioineen, ING:n ei ole pakko lykätä kuponkikorkojen maksamista sekamuotoisista instrumenteista 8 ja 15 päivänä joulukuuta 2009 (5) eikä muitakaan kuponkikorkojen maksamisia sekamuotoisista instrumenteista tämän jälkeen. |
| --- | --- | --- |

g)

Kuponkikorkojen maksamisen lykkäämisen sekä ensisijaisen ja toissijaisen oman pääoman (Tier 1 ja Tier 2) ehtoisia arvopapereita koskevan osto-option käyttämisen osalta Alankomaat sitoutuu siihen, että ING noudattaa seuraavaa:

—

Jos uusmerkintä on suurempi kuin on tarpeen, jotta 50 prosenttia rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoisista Core-Tier 1 -arvopapereista voidaan maksaa takaisiin kertyneine korkoineen ja takaisinostopalkkioineen, ING:n ei ole pakko lykätä kuponkikorkojen maksamista sekamuotoisista instrumenteista 8 ja 15 päivänä joulukuuta 2009 (5) eikä muitakaan kuponkikorkojen maksamisia sekamuotoisista instrumenteista tämän jälkeen.

| — | Jos uusmerkintää ei tapahdu ja ING:n tulos oli edeltävänä vuonna tappiollinen, ING:n on lykättävä kuponkikorkojen maksamista sekamuotoisista instrumenteista siltä osin, kuin se on ING:n harkintavallassa, joko enintään kolmen vuoden ajan komission päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot). |
| --- | --- |

—

Jos uusmerkintää ei tapahdu ja ING:n tulos oli edeltävänä vuonna tappiollinen, ING:n on lykättävä kuponkikorkojen maksamista sekamuotoisista instrumenteista siltä osin, kuin se on ING:n harkintavallassa, joko enintään kolmen vuoden ajan komission päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot).

| — | Alankomaiden viranomaiset ymmärtävät, ettei komissio hyväksy sitä, että valtiontuen saajat maksavat korvauksia omista varoistaan (oma pääoma ja etuoikeusasemaltaan huonompi velka), jos niiden toiminnasta ei saada riittävästi tuottoa (6), ja että tältä osin komissio ei periaatteessa hyväksy toissijaisen oman pääoman (Tier 2) ehtoisia ja sekamuotoisia ensisijaisen oman pääoman (Tier 1) ehtoisia instrumentteja koskevien osto-optioiden käyttöä. ING katuu väärinymmärrystä, joka liittyi alemman toissijaisen oman pääoman ehtoista (lower Tier 2) joukkovelkakirjalainaa koskevan osto-option käyttöön 14 päivänä lokakuuta 2009. Jatkossa toissijaisen oman pääoman ehtoisiin ja sekamuotoisiin ensisijaisen oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin liittyvän osto-option käyttämistä ehdotetaan tapauskohtaisesti komissiolle luvan saamiseksi. Näin toimitaan enintään kolmen vuoden ajan tämän päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot). |
| --- | --- |

—

Alankomaiden viranomaiset ymmärtävät, ettei komissio hyväksy sitä, että valtiontuen saajat maksavat korvauksia omista varoistaan (oma pääoma ja etuoikeusasemaltaan huonompi velka), jos niiden toiminnasta ei saada riittävästi tuottoa (6), ja että tältä osin komissio ei periaatteessa hyväksy toissijaisen oman pääoman (Tier 2) ehtoisia ja sekamuotoisia ensisijaisen oman pääoman (Tier 1) ehtoisia instrumentteja koskevien osto-optioiden käyttöä. ING katuu väärinymmärrystä, joka liittyi alemman toissijaisen oman pääoman ehtoista (lower Tier 2) joukkovelkakirjalainaa koskevan osto-option käyttöön 14 päivänä lokakuuta 2009. Jatkossa toissijaisen oman pääoman ehtoisiin ja sekamuotoisiin ensisijaisen oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin liittyvän osto-option käyttämistä ehdotetaan tapauskohtaisesti komissiolle luvan saamiseksi. Näin toimitaan enintään kolmen vuoden ajan tämän päätöksen tekemisestä tai ainakin, kunnes ING on maksanut Alankomaille täysin takaisin rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoiset Core-Tier 1 -arvopaperit (sekä Core-Tier 1 -kuponkikorot ja takaisinostopalkkiot).

| h) | Alankomaat sitoutuu siihen, ettei ING harjoita joukkomarkkinointia, jossa pääoman vahvistamista koskeva toimenpide mainitaan kilpailuetuna. |
| --- | --- |

h)

Alankomaat sitoutuu siihen, ettei ING harjoita joukkomarkkinointia, jossa pääoman vahvistamista koskeva toimenpide mainitaan kilpailuetuna.

| i) | Alankomaat sitoutuu siihen, että ING säilyttää palkkiopolitiikkaansa ja markkinointiaan koskevat rajoitukset aiemmin sovitulla tavalla rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoisista Core-Tier 1 -arvopapereista ja epälikvidejä omaisuuseriä koskevasta tukijärjestelystä tehtyjen sopimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

i)

Alankomaat sitoutuu siihen, että ING säilyttää palkkiopolitiikkaansa ja markkinointiaan koskevat rajoitukset aiemmin sovitulla tavalla rajoituksettoman ensisijaisen oman pääoman ehtoisista Core-Tier 1 -arvopapereista ja epälikvidejä omaisuuseriä koskevasta tukijärjestelystä tehtyjen sopimusten mukaisesti.

| j) | ING ja Alankomaat sitoutuvat antamaan komissiolle raportin rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon etenemisestä kuuden kuukauden välein tämän päätöksen tekemisestä alkaen. |
| --- | --- |

j)

ING ja Alankomaat sitoutuvat antamaan komissiolle raportin rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon etenemisestä kuuden kuukauden välein tämän päätöksen tekemisestä alkaen.

| k) | Alankomaiden viranomaiset sitoutuvat siihen, että ING:n rakenneuudistus toteutetaan kokonaan ennen vuoden 2013 loppua. |
| --- | --- |

k)

Alankomaiden viranomaiset sitoutuvat siihen, että ING:n rakenneuudistus toteutetaan kokonaan ennen vuoden 2013 loppua.

---

(1)  [...]

(2)  Erityisesti aina kun divestointi toteutetaan listautumisprosessilla, joka on alkanut, ja kun merkittävä osa (vähintään 30 prosenttia) osakkeista on laskettu liikkeeseen ennen divestointiajan päättymistä, komissio harkitsee aktiivisesti (Alankomaiden valtion, ING:n ja asiamiehen kuulemisen perusteella), että yksikölle annetaan lisää aikaa loppujen osakkeiden liikkeeseenlaskuun.

(3)  Eri alueille ja/tai liiketoimintoihin voidaan nimittää eri asiamiehet.

(4)  [...]

(5)  Edellyttäen, että on selvää, että osa uusmerkinnän tuloista käytetään kuponkikorkojen maksuun.

(6)  Katso elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella annetun komission tiedonannon 26 kohta (EUVL C 195,19.8.2009, s. 9).

---