# Euroopa Liidu L 256/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.256.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 256 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide30. september 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.256.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 256

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide30. september 2010

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 862/2010/EL, 22. september 2010, liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 862/2010/EL, 22. september 2010, liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS) (
  1
  )

1

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 863/2010, 29. september 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 967/2006 seoses tähtaegadega, mida kohaldatakse kvooti ületava suhkrutoodangu ekspordi ja selle maksustamise suhtes | 15 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 864/2010, 29. september 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 17 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 865/2010, 29. september 2010, millega määratakse kindlaks või müügi miinimumhind määrusega (EL) nr 446/2010 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas seitsmendas pakkumisvoorus | 19 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/579/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 27. september 2010, mille kohaselt lubatakse Saksamaa Liitvabariigil ja Luksemburgi Suurhertsogiriigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 5 | 20 |
| | | 2010/580/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 27. september 2010, mille kohaselt lubatakse Madalmaade Kuningriigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193 | 22 |
| | | 2010/581/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 27. september 2010, mille kohaselt lubatakse Poola Vabariigil kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168 | 24 |
| | | 2010/582/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 27. september 2010, mille kohaselt lubatakse Prantsuse Vabariigil ja Itaalia Vabariigil kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 5 | 26 |
| | | 2010/583/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 27. september 2010, mille kohaselt lubatakse Rumeenial kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193 | 27 |
| | | 2010/584/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 27. september 2010, mille kohaselt lubatakse Läti Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287 | 29 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 863/2010, 29. september 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 967/2006 seoses tähtaegadega, mida kohaldatakse kvooti ületava suhkrutoodangu ekspordi ja selle maksustamise suhtes

15

Komisjoni määrus (EL) nr 864/2010, 29. september 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

17

Komisjoni määrus (EL) nr 865/2010, 29. september 2010, millega määratakse kindlaks või müügi miinimumhind määrusega (EL) nr 446/2010 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas seitsmendas pakkumisvoorus

19

OTSUSED

2010/579/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 27. september 2010, mille kohaselt lubatakse Saksamaa Liitvabariigil ja Luksemburgi Suurhertsogiriigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 5

20

2010/580/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 27. september 2010, mille kohaselt lubatakse Madalmaade Kuningriigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193

22

2010/581/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 27. september 2010, mille kohaselt lubatakse Poola Vabariigil kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168

24

2010/582/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 27. september 2010, mille kohaselt lubatakse Prantsuse Vabariigil ja Itaalia Vabariigil kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 5

26

2010/583/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 27. september 2010, mille kohaselt lubatakse Rumeenial kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193

27

2010/584/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 27. september 2010, mille kohaselt lubatakse Läti Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287

29

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 43/10/COL, 10. veebruar 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki osa 1.2 punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelu ning tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 21. mai 2008. aasta otsus 301/08/COL | 30 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 43/10/COL, 10. veebruar 2010, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki osa 1.2 punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelu ning tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 21. mai 2008. aasta otsus 301/08/COL

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 30.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 256/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 256/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 862/2010/EL,

22. september 2010,

liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 185 ja artikli 188 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuses nr 1982/2006/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)) (3) („seitsmes raamprogramm”) on sätestatud ühenduse osalemine mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendusprogrammides, sealhulgas osalemine selliste programmide elluviimiseks loodud struktuurides Euroopa Ühenduse asutamislepingu („EÜ asutamisleping”) artikli 169 tähenduses. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuses nr 1982/2006/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013)) (3) („seitsmes raamprogramm”) on sätestatud ühenduse osalemine mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendusprogrammides, sealhulgas osalemine selliste programmide elluviimiseks loodud struktuurides Euroopa Ühenduse asutamislepingu („EÜ asutamisleping”) artikli 169 tähenduses.

| (2) | Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsusega 2006/971/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”) (4) soodustatakse mitut teemavaldkonda hõlmavat lähenemisviisi, mis on seotud ühe või mitme seitsmenda raamprogrammi valdkonnaga, ning nimetatakse EÜ asutamislepingu artikli 169 kohast algatust ühiste Läänemere uuringute vallas ühe valdkonnana, mis sobib ühenduse osalemiseks ühiselt rakendatavates riiklikes teadusprogrammides. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsusega 2006/971/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”) (4) soodustatakse mitut teemavaldkonda hõlmavat lähenemisviisi, mis on seotud ühe või mitme seitsmenda raamprogrammi valdkonnaga, ning nimetatakse EÜ asutamislepingu artikli 169 kohast algatust ühiste Läänemere uuringute vallas ühe valdkonnana, mis sobib ühenduse osalemiseks ühiselt rakendatavates riiklikes teadusprogrammides.

| (3) | Läänemere, Euroopas asuva poolsuletud sisemere ökosüsteem on üks maailma suurimaid riimveekogusid, mida on olulisel määral mõjutanud paljud looduslikud ja inimtegevusest põhjustatud survetegurid, nagu uputatud keemiarelvadest, näiteks Teise maailmasõja ajast pärinevad sõjagaasid, ja raskmetalliühenditest, orgaanilistest ainetest, radioaktiivsest materjalist ning kütteõli- ja naftareostusest tingitud saastatus. Põllumajanduse areng Läänemere valgalal on samuti toonud kaasa ulatuslikku eutrofeerumist põhjustava väetiste ja orgaaniliste ainete üleliigse juurdevoolu ning mitteendeemiliste võõrliikide sissetoomise keskkonda. Kalavarude mittesäästev kasutamine ja kliimamuutused põhjustavad algse bioloogilise mitmekesisuse vähenemist. Need tegurid ja ka jätkuv inimtegevus, sealhulgas infrastruktuuriprojektid otseselt mererannikul ja selle vahetus läheduses ning Läänemere valgalal, samuti ökoloogiliselt mittesäästev turism, halvendavad loodusliku keskkonna seisundit. See kõik kahandab tõsiselt Läänemere suutlikkust tagada säästval viisil kaubad ja teenused, millest inimesed otseselt ja kaudselt sotsiaalsete, kultuuriliste ja majanduslike hüvede tasandil sõltuvad. |
| --- | --- |

(3)

Läänemere, Euroopas asuva poolsuletud sisemere ökosüsteem on üks maailma suurimaid riimveekogusid, mida on olulisel määral mõjutanud paljud looduslikud ja inimtegevusest põhjustatud survetegurid, nagu uputatud keemiarelvadest, näiteks Teise maailmasõja ajast pärinevad sõjagaasid, ja raskmetalliühenditest, orgaanilistest ainetest, radioaktiivsest materjalist ning kütteõli- ja naftareostusest tingitud saastatus. Põllumajanduse areng Läänemere valgalal on samuti toonud kaasa ulatuslikku eutrofeerumist põhjustava väetiste ja orgaaniliste ainete üleliigse juurdevoolu ning mitteendeemiliste võõrliikide sissetoomise keskkonda. Kalavarude mittesäästev kasutamine ja kliimamuutused põhjustavad algse bioloogilise mitmekesisuse vähenemist. Need tegurid ja ka jätkuv inimtegevus, sealhulgas infrastruktuuriprojektid otseselt mererannikul ja selle vahetus läheduses ning Läänemere valgalal, samuti ökoloogiliselt mittesäästev turism, halvendavad loodusliku keskkonna seisundit. See kõik kahandab tõsiselt Läänemere suutlikkust tagada säästval viisil kaubad ja teenused, millest inimesed otseselt ja kaudselt sotsiaalsete, kultuuriliste ja majanduslike hüvede tasandil sõltuvad.

| (4) | 14. detsembri 2007. aasta Euroopa Ülemkogul toonitati Läänemere keskkonnaseisundi probleemi, mida kajastatakse komisjoni 10. juuni 2009. aasta teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele, mis käsitleb ELi Läänemere-piirkonna strateegiat. Peale selle on nõukogu kutsunud komisjoni üles esitama ettepanekut EÜ asutamislepingu artikli 169 kohase Läänemere piirkonda hõlmava algatuse kohta. |
| --- | --- |

(4)

14. detsembri 2007. aasta Euroopa Ülemkogul toonitati Läänemere keskkonnaseisundi probleemi, mida kajastatakse komisjoni 10. juuni 2009. aasta teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele, mis käsitleb ELi Läänemere-piirkonna strateegiat. Peale selle on nõukogu kutsunud komisjoni üles esitama ettepanekut EÜ asutamislepingu artikli 169 kohase Läänemere piirkonda hõlmava algatuse kohta.

| (5) | Teadus peaks aitama selliste väljakutsetega toime tulla ja leida lahendusi kiireloomulistele Läänemere keskkonnaprobleemidele. Hetkeolukorra tõsidus nõuab aga praeguste Läänemere piirkonna teadusuuringute kvalitatiivset ja kvantitatiivset arendamist täielikult integreeritud lähenemisviisi väljatöötamise ja rakendamise kaudu, mis võimaldab kõikide Läänemerega piirnevate riikide asjaomaste teadusprogrammide ühtlustamist ja suunitlemist, eesmärgiga käsitleda keerulisi ja kiireloomulisi küsimusi kooskõlastatud, tõhusal ja tulemuslikul viisil. |
| --- | --- |

(5)

Teadus peaks aitama selliste väljakutsetega toime tulla ja leida lahendusi kiireloomulistele Läänemere keskkonnaprobleemidele. Hetkeolukorra tõsidus nõuab aga praeguste Läänemere piirkonna teadusuuringute kvalitatiivset ja kvantitatiivset arendamist täielikult integreeritud lähenemisviisi väljatöötamise ja rakendamise kaudu, mis võimaldab kõikide Läänemerega piirnevate riikide asjaomaste teadusprogrammide ühtlustamist ja suunitlemist, eesmärgiga käsitleda keerulisi ja kiireloomulisi küsimusi kooskõlastatud, tõhusal ja tulemuslikul viisil.

| (6) | Praegu ei ole mitmed üksikute liikmesriikide riigisisesel tasandil Läänemere piirkonna teadus- ja arendustegevuse toetamiseks algatatud teadus- ja arendusprogrammid ja -meetmed liidu tasandil piisavalt kooskõlastatud, et saavutada strateegilistes teadus- ja arendusvaldkondades vajalikku kriitilist massi. |
| --- | --- |

(6)

Praegu ei ole mitmed üksikute liikmesriikide riigisisesel tasandil Läänemere piirkonna teadus- ja arendustegevuse toetamiseks algatatud teadus- ja arendusprogrammid ja -meetmed liidu tasandil piisavalt kooskõlastatud, et saavutada strateegilistes teadus- ja arendusvaldkondades vajalikku kriitilist massi.

| (7) | Peale selle põhinevad pikaajalise riikliku poliitika jooksul väljakujunenud olemasolevad sektorispetsiifilised teadusuuringute struktuurid suuresti riiklikel juhtimissüsteemidel ning takistavad Läänemere probleemide lahendamiseks vajalike mitut valdkonda hõlmavate, valdkondadevaheliste ja valdkonnaüleste keskkonnauuringute väljatöötamist ja rahastamist. |
| --- | --- |

(7)

Peale selle põhinevad pikaajalise riikliku poliitika jooksul väljakujunenud olemasolevad sektorispetsiifilised teadusuuringute struktuurid suuresti riiklikel juhtimissüsteemidel ning takistavad Läänemere probleemide lahendamiseks vajalike mitut valdkonda hõlmavate, valdkondadevaheliste ja valdkonnaüleste keskkonnauuringute väljatöötamist ja rahastamist.

| (8) | Kuigi nii Läänemere piirkonnas kui ka väljaspool seda asuvate riikidega on Läänemere uuringute vallas koostööd tehtud pikka aega, on ühiste jõupingutuste puhul siiani jäänud puudu teadussuutlikkuse optimaalseks kasutamiseks piisavatest rahalistest vahenditest, seda tulenevalt nii nende riikide ebavõrdsest majandus- ja arenguolukorrast kui ka äärmiselt mitmekesistest riiklikest uurimiskavadest, uuringuteemadest ja -prioriteetidest. |
| --- | --- |

(8)

Kuigi nii Läänemere piirkonnas kui ka väljaspool seda asuvate riikidega on Läänemere uuringute vallas koostööd tehtud pikka aega, on ühiste jõupingutuste puhul siiani jäänud puudu teadussuutlikkuse optimaalseks kasutamiseks piisavatest rahalistest vahenditest, seda tulenevalt nii nende riikide ebavõrdsest majandus- ja arenguolukorrast kui ka äärmiselt mitmekesistest riiklikest uurimiskavadest, uuringuteemadest ja -prioriteetidest.

| (9) | Oma 11. juuni 2007. aasta eriprogrammi „Koostöö” rakendamise 2007.–2008. aasta tööprogrammis andis komisjon BONUS ERA-NETile ja ERA-NET PLUSile Läänemere keskkonnauuringute valdkonnas rahalist toetust, et tugevdada keskkonnauuringuid rahastavate asutuste koostööd Läänemere piirkonnas ja hõlbustada üleminekut EÜ asutamislepingu artikli 169 alusel rakendatavale ühisele Läänemere teadus- ja arendusprogrammile. |
| --- | --- |

(9)

Oma 11. juuni 2007. aasta eriprogrammi „Koostöö” rakendamise 2007.–2008. aasta tööprogrammis andis komisjon BONUS ERA-NETile ja ERA-NET PLUSile Läänemere keskkonnauuringute valdkonnas rahalist toetust, et tugevdada keskkonnauuringuid rahastavate asutuste koostööd Läänemere piirkonnas ja hõlbustada üleminekut EÜ asutamislepingu artikli 169 alusel rakendatavale ühisele Läänemere teadus- ja arendusprogrammile.

| (10) | Üldjoontes on BONUS ERA-NET ja ERA-NET PLUS toiminud hästi ja seega on tähtis tagada uurimistöö jätkumine, et lahendada pakilised keskkonnaprobleemid. |
| --- | --- |

(10)

Üldjoontes on BONUS ERA-NET ja ERA-NET PLUS toiminud hästi ja seega on tähtis tagada uurimistöö jätkumine, et lahendada pakilised keskkonnaprobleemid.

| (11) | Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi lähenemisviisiga ning nagu BONUS ERA-NETi raames sidusrühmadega peetud konsultatsioonide käigus tõdetud, on Läänemere piirkonnas vaja poliitikast juhinduvaid teadusprogramme. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi lähenemisviisiga ning nagu BONUS ERA-NETi raames sidusrühmadega peetud konsultatsioonide käigus tõdetud, on Läänemere piirkonnas vaja poliitikast juhinduvaid teadusprogramme.

| (12) | Taani, Saksamaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Soome ja Rootsi („osalevad riigid”) on kokku leppinud ühise Läänemere teadus- ja arendusprogrammi BONUS („BONUS”) ühises algatamises. BONUSe eesmärk on toetada teaduse arengut ja innovatsiooni, luues vajaliku õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku Läänemere-äärsete riikide piiriüleseks koostööks Läänemere piirkonna keskkonnauuringutes. |
| --- | --- |

(12)

Taani, Saksamaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Soome ja Rootsi („osalevad riigid”) on kokku leppinud ühise Läänemere teadus- ja arendusprogrammi BONUS („BONUS”) ühises algatamises. BONUSe eesmärk on toetada teaduse arengut ja innovatsiooni, luues vajaliku õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku Läänemere-äärsete riikide piiriüleseks koostööks Läänemere piirkonna keskkonnauuringutes.

| (13) | Kuigi BONUS keskendub suures osas keskkonnauuringutele, seondub kõnealune algatus mitme asjakohase liidu teadusprogrammiga, milles käsitletakse mitmesugust ökosüsteemile kumuleeruvat mõju avaldavat inimtegevust, näiteks kalandust, vesiviljelust, põllumajandust, infrastruktuuri (sealhulgas energeetika valdkonnas), transporti, teadlaste koolitust ja liikuvust ning sotsiaalmajanduslikke küsimusi. BONUS on väga oluline mitme liidu poliitikavaldkonna ja direktiivi seisukohalt, sealhulgas ELi Läänemere-piirkonna strateegia, ühine kalanduspoliitika, ühine põllumajanduspoliitika, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik), (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)), (6) ning liidu rahvusvaheliste kohustuste seisukohalt, näiteks HELCOMi Läänemere tegevuskava. Sellest tulenevalt on BONUS kasulik paljude muude liidu poliitikavaldkondade tasandil. |
| --- | --- |

(13)

Kuigi BONUS keskendub suures osas keskkonnauuringutele, seondub kõnealune algatus mitme asjakohase liidu teadusprogrammiga, milles käsitletakse mitmesugust ökosüsteemile kumuleeruvat mõju avaldavat inimtegevust, näiteks kalandust, vesiviljelust, põllumajandust, infrastruktuuri (sealhulgas energeetika valdkonnas), transporti, teadlaste koolitust ja liikuvust ning sotsiaalmajanduslikke küsimusi. BONUS on väga oluline mitme liidu poliitikavaldkonna ja direktiivi seisukohalt, sealhulgas ELi Läänemere-piirkonna strateegia, ühine kalanduspoliitika, ühine põllumajanduspoliitika, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik), (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)), (6) ning liidu rahvusvaheliste kohustuste seisukohalt, näiteks HELCOMi Läänemere tegevuskava. Sellest tulenevalt on BONUS kasulik paljude muude liidu poliitikavaldkondade tasandil.

| (14) | BONUSe mõju suurendamiseks on osalevad riigid nõustunud liidu osalemisega selles. |
| --- | --- |

(14)

BONUSe mõju suurendamiseks on osalevad riigid nõustunud liidu osalemisega selles.

| (15) | BONUS peaks hõlmama strateegilist etappi (millele järgneb rakendusetapp), et pidada laiaulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega strateegiast juhinduva uurimiskava üle, mis suudaks vastata ka esilekerkivatele uurimisvajadustele. BONUSe strateegilise etapi käigus tuleks taotleda ka teiste konkreetsetes sektorites tegutsevate rahastamisasutuste kaasamist, et mitme sektori lõppkasutajate vajadusi arvestavate teadusuuringute integreerimist veelgi tõhustada ning tagada uuringutulemuste tõhus kasutamine ja arvessevõtmine eri majandussektorite poliitilises ja ressursside haldamise korralduses. |
| --- | --- |

(15)

BONUS peaks hõlmama strateegilist etappi (millele järgneb rakendusetapp), et pidada laiaulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega strateegiast juhinduva uurimiskava üle, mis suudaks vastata ka esilekerkivatele uurimisvajadustele. BONUSe strateegilise etapi käigus tuleks taotleda ka teiste konkreetsetes sektorites tegutsevate rahastamisasutuste kaasamist, et mitme sektori lõppkasutajate vajadusi arvestavate teadusuuringute integreerimist veelgi tõhustada ning tagada uuringutulemuste tõhus kasutamine ja arvessevõtmine eri majandussektorite poliitilises ja ressursside haldamise korralduses.

| (16) | Strateegilise etapi lõpus peaks komisjon kontrollima, et strateegiline uurimiskava, sidusrühmadega konsulteerimise platvormid ja rakenduskord on välja töötatud, et oleks võimalik alustada BONUSe rakendusetappi. Komisjon võib vajaduse korral anda soovitusi strateegilise uurimiskava parandamiseks. Rakendusetapile üleminek peaks toimuma sujuvalt ja viivitusteta. |
| --- | --- |

(16)

Strateegilise etapi lõpus peaks komisjon kontrollima, et strateegiline uurimiskava, sidusrühmadega konsulteerimise platvormid ja rakenduskord on välja töötatud, et oleks võimalik alustada BONUSe rakendusetappi. Komisjon võib vajaduse korral anda soovitusi strateegilise uurimiskava parandamiseks. Rakendusetapile üleminek peaks toimuma sujuvalt ja viivitusteta.

| (17) | Osalevad riigid on kokku leppinud, et BONUSt toetatakse 50 miljoni euroga. Lubada tuleks ka mitterahalisi toetusi infrastruktuurile juurdepääsu ja kasutamise võimaldamise kaudu („mitterahalised infrastruktuuritoetused”), tingimusel et need ei moodusta märkimisväärset osa kogu toetusest. Selliste toetuste väärtust ja kasulikkust BONUSe projektide elluviimisel tuleks hinnata. |
| --- | --- |

(17)

Osalevad riigid on kokku leppinud, et BONUSt toetatakse 50 miljoni euroga. Lubada tuleks ka mitterahalisi toetusi infrastruktuurile juurdepääsu ja kasutamise võimaldamise kaudu („mitterahalised infrastruktuuritoetused”), tingimusel et need ei moodusta märkimisväärset osa kogu toetusest. Selliste toetuste väärtust ja kasulikkust BONUSe projektide elluviimisel tuleks hinnata.

| (18) | Liidu toetus BONUSele ei tohiks kogu selle kestuse vältel ületada 50 miljonit eurot ning see peaks vastama selle summa piires osalevate riikide toetusele, et suurendada nende huvi BONUSe ühise rakendamise vastu. Suurem osa liidu rahalisest toetusest peaks olema suunatud rakendusetapile. Iga etapi jaoks tuleks kindlaks määrata ülemmäär. Rakendusetapi ülemmäära tuleks tõsta strateegilise etapi rakendamisest üle jääva summa võrra. |
| --- | --- |

(18)

Liidu toetus BONUSele ei tohiks kogu selle kestuse vältel ületada 50 miljonit eurot ning see peaks vastama selle summa piires osalevate riikide toetusele, et suurendada nende huvi BONUSe ühise rakendamise vastu. Suurem osa liidu rahalisest toetusest peaks olema suunatud rakendusetapile. Iga etapi jaoks tuleks kindlaks määrata ülemmäär. Rakendusetapi ülemmäära tuleks tõsta strateegilise etapi rakendamisest üle jääva summa võrra.

| (19) | BONUSe ühiseks rakendamiseks on vaja spetsiaalset rakendusstruktuuri, nagu on sätestatud otsuses 2006/971/EÜ. Osalevad riigid on kokku leppinud, et BONUSe rakendamisel on spetsiaalne rakendusstruktuur Läänemeremaade teadust rahastavate organisatsioonide võrgustik („BONUS EEIG”). BONUS EEIG peaks saama liidu rahalist toetust. Kuigi osalevatele riikidele tuletatakse meelde, et tõelise ühiskassa põhimõte on oluline, otsustab iga osalev riik kooskõlas BONUSe ühiste rahastamiseeskirjade ja -menetlustega, kas ta haldab oma toetussummasid ise või haldab neid BONUS EEIG. Samuti peaks BONUS EEIG tagama, et BONUSe rakendamine on kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega. |
| --- | --- |

(19)

BONUSe ühiseks rakendamiseks on vaja spetsiaalset rakendusstruktuuri, nagu on sätestatud otsuses 2006/971/EÜ. Osalevad riigid on kokku leppinud, et BONUSe rakendamisel on spetsiaalne rakendusstruktuur Läänemeremaade teadust rahastavate organisatsioonide võrgustik („BONUS EEIG”). BONUS EEIG peaks saama liidu rahalist toetust. Kuigi osalevatele riikidele tuletatakse meelde, et tõelise ühiskassa põhimõte on oluline, otsustab iga osalev riik kooskõlas BONUSe ühiste rahastamiseeskirjade ja -menetlustega, kas ta haldab oma toetussummasid ise või haldab neid BONUS EEIG. Samuti peaks BONUS EEIG tagama, et BONUSe rakendamine on kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.

| (20) | Liidu rahaline toetus peaks olema sõltuv osalevate riikide pädevate riiklike asutuste ametlikest kinnitustest ning nende rahalise toetuse maksmisest. |
| --- | --- |

(20)

Liidu rahaline toetus peaks olema sõltuv osalevate riikide pädevate riiklike asutuste ametlikest kinnitustest ning nende rahalise toetuse maksmisest.

| (21) | Strateegilises etapis tuleks liidu rahalist toetust maksta liidu nimel komisjoni ja BONUS EEIG vahel sõlmitud toetuslepingu alusel, mis peaks olema reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1906/2006 (millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad), (7) et toetuse haldamist hõlbustada ja lihtsustada. |
| --- | --- |

(21)

Strateegilises etapis tuleks liidu rahalist toetust maksta liidu nimel komisjoni ja BONUS EEIG vahel sõlmitud toetuslepingu alusel, mis peaks olema reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1906/2006 (millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad), (7) et toetuse haldamist hõlbustada ja lihtsustada.

| (22) | Rakendusetapis tuleks liidu rahalist toetust maksta liidu nimel komisjoni ja BONUS EEIG vahel sõlmitud rakenduslepingu alusel, millega nähakse ette ühe liidu rahalise toetuse kasutamise üksikasjalik kord. Seda liidu rahalise toetuse osa tuleks juhtida kaudse tsentraliseeritud haldamise teel kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (8) („finantsmäärus”) artikli 54 lõike 2 punktiga c ja artikliga 56 ning komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (9) artikliga 35, artikli 38 lõikega 2 ja artikliga 41. |
| --- | --- |

(22)

Rakendusetapis tuleks liidu rahalist toetust maksta liidu nimel komisjoni ja BONUS EEIG vahel sõlmitud rakenduslepingu alusel, millega nähakse ette ühe liidu rahalise toetuse kasutamise üksikasjalik kord. Seda liidu rahalise toetuse osa tuleks juhtida kaudse tsentraliseeritud haldamise teel kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (8) („finantsmäärus”) artikli 54 lõike 2 punktiga c ja artikliga 56 ning komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (9) artikliga 35, artikli 38 lõikega 2 ja artikliga 41.

| (23) | BONUS EEIG-le makstud toetustelt saadavat intressi tuleks käsitada tema tuluna ja see tuleks suunata BONUSe rakendamisse. |
| --- | --- |

(23)

BONUS EEIG-le makstud toetustelt saadavat intressi tuleks käsitada tema tuluna ja see tuleks suunata BONUSe rakendamisse.

| (24) | Kui BONUSt rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega või kui osalevad riigid ei osale või osalevad osaliselt või hilinemisega BONUSe rahastamises, peaks liidul oma finantshuvide kaitsmiseks olema õigus oma rahalist toetust vähendada, selle andmine peatada või see lõpetada tingimustel, mis sätestatakse liidu ja BONUS EEIG vahel sõlmitavates lepingutes. |
| --- | --- |

(24)

Kui BONUSt rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega või kui osalevad riigid ei osale või osalevad osaliselt või hilinemisega BONUSe rahastamises, peaks liidul oma finantshuvide kaitsmiseks olema õigus oma rahalist toetust vähendada, selle andmine peatada või see lõpetada tingimustel, mis sätestatakse liidu ja BONUS EEIG vahel sõlmitavates lepingutes.

| (25) | BONUSe tõhusaks rakendamiseks tuleks rakendusetapil rahaliselt toetada projektikonkursside alusel ja BONUS EEIG vastutusel tsentraliseeritult välja valitud BONUSe projektides osalejaid. BONUSe projektides osalejatele sellise rahalise toetuse andmine ja väljamaksmine peaks olema läbipaistev, bürokraatiavaba ja seitsmenda raamprogrammi kohaste ühiste eeskirjadega kooskõlas. |
| --- | --- |

(25)

BONUSe tõhusaks rakendamiseks tuleks rakendusetapil rahaliselt toetada projektikonkursside alusel ja BONUS EEIG vastutusel tsentraliseeritult välja valitud BONUSe projektides osalejaid. BONUSe projektides osalejatele sellise rahalise toetuse andmine ja väljamaksmine peaks olema läbipaistev, bürokraatiavaba ja seitsmenda raamprogrammi kohaste ühiste eeskirjadega kooskõlas.

| (26) | Kuigi Teadusuuringute Ühiskeskus on komisjoni osakond, on selle instituutide teadussuutlikkus BONUSe seisukohalt siiski oluline ning võib aidata kaasa BONUSe rakendamisele. Seepärast on asjakohane määrata Teadusuuringute Ühiskeskuse roll seoses tema rahastamiskõlblikkusega. |
| --- | --- |

(26)

Kuigi Teadusuuringute Ühiskeskus on komisjoni osakond, on selle instituutide teadussuutlikkus BONUSe seisukohalt siiski oluline ning võib aidata kaasa BONUSe rakendamisele. Seepärast on asjakohane määrata Teadusuuringute Ühiskeskuse roll seoses tema rahastamiskõlblikkusega.

| (27) | Võrdse kohtlemise tagamiseks tuleks projektiettepanekute hindamisel järgida seitsmenda raamprogrammi alusel esitatavate ettepanekute hindamisel kohaldatavaid põhimõtteid. Seetõttu peaksid projektiettepanekuid BONUS EEIGi juhtimisel keskselt hindama kohalikke olusid hästi tundvad sõltumatud eksperdid, tehes seda läbipaistvate ja ühiste kriteeriumide põhjal, ning rahalisi vahendeid tuleks eraldada keskselt heakskiidetud pingerea kohaselt. Sõltumatu hindamise tulemusi rangelt järgides peaks BONUS EEIG koostama pingerea ja tähtsusjärjekorra, mis peaksid olema siduvad. |
| --- | --- |

(27)

Võrdse kohtlemise tagamiseks tuleks projektiettepanekute hindamisel järgida seitsmenda raamprogrammi alusel esitatavate ettepanekute hindamisel kohaldatavaid põhimõtteid. Seetõttu peaksid projektiettepanekuid BONUS EEIGi juhtimisel keskselt hindama kohalikke olusid hästi tundvad sõltumatud eksperdid, tehes seda läbipaistvate ja ühiste kriteeriumide põhjal, ning rahalisi vahendeid tuleks eraldada keskselt heakskiidetud pingerea kohaselt. Sõltumatu hindamise tulemusi rangelt järgides peaks BONUS EEIG koostama pingerea ja tähtsusjärjekorra, mis peaksid olema siduvad.

| (28) | Kõik liikmesriigid ja kõik seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid peaksid saama BONUSega liituda. |
| --- | --- |

(28)

Kõik liikmesriigid ja kõik seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid peaksid saama BONUSega liituda.

| (29) | Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega peaks olema võimalik muude riikide (eriti Läänemerega piirnevate või selle valgalal olevate riikide) osalemine BONUSes, kui selline osalemine on ette nähtud asjakohase rahvusvahelise lepinguga ning kui nii komisjon kui ka osalevad riigid on sellega nõus. Seitsmenda raamprogrammi kohaselt peaks liidul olema õigus leppida vastavalt käesolevas otsuses sätestatud eeskirjadele ja tingimustele kokku BONUSele oma rahalise toetuse andmise tingimustes seoses selliste muude riikide osalemisega. |
| --- | --- |

(29)

Kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega peaks olema võimalik muude riikide (eriti Läänemerega piirnevate või selle valgalal olevate riikide) osalemine BONUSes, kui selline osalemine on ette nähtud asjakohase rahvusvahelise lepinguga ning kui nii komisjon kui ka osalevad riigid on sellega nõus. Seitsmenda raamprogrammi kohaselt peaks liidul olema õigus leppida vastavalt käesolevas otsuses sätestatud eeskirjadele ja tingimustele kokku BONUSele oma rahalise toetuse andmise tingimustes seoses selliste muude riikide osalemisega.

| (30) | Tuleks võtta asjakohased meetmed eeskirjade eiramise ja pettuste vältimiseks ning astuda vajalikke samme kaduma läinud, valesti makstud või vääralt kasutatud vahendite tagasinõudmiseks kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta), (10) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (12). |
| --- | --- |

(30)

Tuleks võtta asjakohased meetmed eeskirjade eiramise ja pettuste vältimiseks ning astuda vajalikke samme kaduma läinud, valesti makstud või vääralt kasutatud vahendite tagasinõudmiseks kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta), (10) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (12).

| (31) | BONUSe alusel toimuv teadustegevus peaks vastama eetilistele põhimõtetele vastavalt seitsmenda raamprogrammi üldpõhimõtetele ning järgima soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, soolise võrdõiguslikkuse ja säästva arengu põhimõtteid. |
| --- | --- |

(31)

BONUSe alusel toimuv teadustegevus peaks vastama eetilistele põhimõtetele vastavalt seitsmenda raamprogrammi üldpõhimõtetele ning järgima soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, soolise võrdõiguslikkuse ja säästva arengu põhimõtteid.

| (32) | Komisjoni ja teda abistanud kohalikke olusid hästi tundvate sõltumatute ekspertide tehtud vahehindamise põhjal peaks komisjon hindama BONUSe rakendamise kvaliteeti ja tõhusust ning seatud eesmärkide suunas tehtud edusamme, samuti viima läbi lõpphindamise. |
| --- | --- |

(32)

Komisjoni ja teda abistanud kohalikke olusid hästi tundvate sõltumatute ekspertide tehtud vahehindamise põhjal peaks komisjon hindama BONUSe rakendamise kvaliteeti ja tõhusust ning seatud eesmärkide suunas tehtud edusamme, samuti viima läbi lõpphindamise.

| (33) | BONUSes osalejad peaksid oma tulemusi teatavaks tegema ja laialdaselt levitama, eelkõige teistele sarnastele piirkondlikele mereuuringuprojektidele, ning tegema kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(33)

BONUSes osalejad peaksid oma tulemusi teatavaks tegema ja laialdaselt levitama, eelkõige teistele sarnastele piirkondlikele mereuuringuprojektidele, ning tegema kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks.

| (34) | BONUS ERA-NET ja BONUS ERA-NET PLUSi kohaselt juba teostatavate projektide eduka rakendamise käigus ilmnes Läänemere katastroofiline seisund. Läänemere keskkonnaseisundi teadusuuringuid tuleks seega jätkata, |
| --- | --- |

(34)

BONUS ERA-NET ja BONUS ERA-NET PLUSi kohaselt juba teostatavate projektide eduka rakendamise käigus ilmnes Läänemere katastroofiline seisund. Läänemere keskkonnaseisundi teadusuuringuid tuleks seega jätkata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu rahaline toetus

1.   Liidu rahalist toetust ühisele Läänemere teadus- ja arendusprogrammile BONUS („BONUS”), mille on ühiselt algatanud Taani, Saksamaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Soome ja Rootsi („osalevad riigid”), antakse käesolevas otsuses sätestatud tingimustel.

2.   Liit annab BONUSe kogu kestuse vältel rahalist toetust summas, mis ei ületa 50 miljonit eurot määruse (EÜ) nr 1906/2006 alusel strateegilises etapis ning finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti c alusel rakendusetapis. Selle ülemmäära piires on liidu rahaline toetus samaväärne osalevate riikide toetusega.

3.   Liidu rahaline toetus makstakse ühiselt eelarveassigneeringutest, mis on eraldatud kõikidele vastavatele teemavaldkondadele „Koostöö” eriprogrammis.

Artikkel 2

BONUSe rakendamine

1.   BONUSt rakendab Läänemeremaade teadust rahastavate organisatsioonide võrgustik („BONUS EEIG”).

2.   Kooskõlas I lisaga rakendatakse BONUSt kahes etapis, nimelt strateegiline etapp ja sellele järgnev rakendusetapp.

3.   BONUSe strateegiline etapp kestab kuni 18 kuud. Sellega valmistatakse ette rakendusetapp. Strateegilise etapi jooksul täidab BONUS EEIG järgmisi ülesandeid:

| a) | strateegilise uurimiskava koostamine, millega määratletakse BONUSe teaduslik sisu vastavalt seitsmendas raamprogrammis kehtestatud eesmärkidele, keskendudes projektikonkurssidele; |
| --- | --- |

a)

strateegilise uurimiskava koostamine, millega määratletakse BONUSe teaduslik sisu vastavalt seitsmendas raamprogrammis kehtestatud eesmärkidele, keskendudes projektikonkurssidele;

| b) | sidusrühmadega konsulteerimise platvormide loomine, mille eesmärk on tugevdada ja institutsionaliseerida kõikide asjakohaste sektorite sidusrühmade kaasamist; |
| --- | --- |

b)

sidusrühmadega konsulteerimise platvormide loomine, mille eesmärk on tugevdada ja institutsionaliseerida kõikide asjakohaste sektorite sidusrühmade kaasamist;

| c) | rakenduskorra, sealhulgas finantsalaste ja õiguslike eeskirjade ning menetluste, BONUSe tegevusest tulenevaid intellektuaalomandi õigusi reguleerivate sätete ning inimressursside ja teabevahetusega seotud küsimuste ettevalmistamine. |
| --- | --- |

c)

rakenduskorra, sealhulgas finantsalaste ja õiguslike eeskirjade ning menetluste, BONUSe tegevusest tulenevaid intellektuaalomandi õigusi reguleerivate sätete ning inimressursside ja teabevahetusega seotud küsimuste ettevalmistamine.

4.   Rakendusetapp kestab vähemalt viis aastat. Rakendusetapi jooksul avaldatakse BONUSe eesmärkidele vastavate projektide rahastamiseks taotluskutsed. Need taotluskutsed on suunatud mitut partnerit hõlmavatele riikidevahelistele projektidele (toetades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate piisavat osalemist), sealhulgas teadusuuringutele, tehnoloogiaarendusele ning koolitus- ja levitamistegevusele. Projektid valitakse välja, järgides võrdse kohtlemise, läbipaistvuse, sõltumatu hindamise, kaasrahastamise, mittetulunduslikkuse ja muudest liidu allikatest mitterahastamise põhimõtteid ning samuti tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtet. BONUSe projektides osalejatele rahalise toetuse andmine ja väljamaksmine on kooskõlas seitsmenda raamprogrammi kohaste ühiste eeskirjadega.

Artikkel 3

Liidu rahalise toetuse tingimused

1.   Strateegilises etapis ei ületa liidu rahaline toetus 1,25 miljonit eurot ja on selle ülemmäära piires samaväärne osalevate riikide toetusega. Liidu kohustus strateegilise etapi jooksul toetust anda sõltub osalevate riikide samaväärsest kohustusest.

2.   Rakendusetapis moodustab liidu rahaline toetus kuni 48,75 miljonit eurot ja on selle ülemmäära piires samaväärne osalevate riikide toetusega. Seda ülempiiri võib tõsta strateegilise etapi rakendamisest üle jääva summa võrra. Rakendusetapil võib kuni 25 % osalevate riikide toetusest moodustada mitterahaline infrastruktuuritoetus.

3.   Rakendusetapis antakse liidu rahalist toetust järgmistel tingimustel:

| a) | artikli 2 lõikes 3 osutatud strateegilise uurimiskava, sidusrühmadega konsulteerimise platvormide ja rakenduskorra väljatöötamine osalevate liikmesriikide poolt, samuti I lisa punktis 2 sätestatud eesmärkide ja väljundite saavutamise suunas tehtud edusammud. Komisjon võib vajaduse korral anda soovitusi strateegilise uurimiskava parandamiseks; |
| --- | --- |

a)

artikli 2 lõikes 3 osutatud strateegilise uurimiskava, sidusrühmadega konsulteerimise platvormide ja rakenduskorra väljatöötamine osalevate liikmesriikide poolt, samuti I lisa punktis 2 sätestatud eesmärkide ja väljundite saavutamise suunas tehtud edusammud. Komisjon võib vajaduse korral anda soovitusi strateegilise uurimiskava parandamiseks;

| b) | BONUS EEIG tõestus tema suutlikkuse kohta BONUSt rakendada, sealhulgas vastu võtta, jagada ja kontrollida liidu rahalist toetust kaudse tsentraliseeritud haldamise teel kooskõlas finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkiga c ja artikliga 56 ning määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikliga 35, artikli 38 lõikega 2 ja artikliga 41 ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt; |
| --- | --- |

b)

BONUS EEIG tõestus tema suutlikkuse kohta BONUSt rakendada, sealhulgas vastu võtta, jagada ja kontrollida liidu rahalist toetust kaudse tsentraliseeritud haldamise teel kooskõlas finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkiga c ja artikliga 56 ning määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikliga 35, artikli 38 lõikega 2 ja artikliga 41 ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt;

| c) | BONUSele sobiva ja tõhusa juhtimismudeli säilitamine ja kohaldamine vastavalt II lisale; |
| --- | --- |

c)

BONUSele sobiva ja tõhusa juhtimismudeli säilitamine ja kohaldamine vastavalt II lisale;

| d) | I lisas sätestatud BONUSe rakendusetapiga seotud tegevuse (sh projektikonkursside algatamine toetuste määramiseks) tõhus elluviimine BONUS EEIG poolt; |
| --- | --- |

d)

I lisas sätestatud BONUSe rakendusetapiga seotud tegevuse (sh projektikonkursside algatamine toetuste määramiseks) tõhus elluviimine BONUS EEIG poolt;

| e) | iga osaleva riigi võetud kohustus maksta oma osa BONUSe rahastamisel ning rahalise toetuse tegelik väljamaksmine, eelkõige pärast taotluskutsete avaldamist välja valitud BONUSe projektides osalejate rahastamine; |
| --- | --- |

e)

iga osaleva riigi võetud kohustus maksta oma osa BONUSe rahastamisel ning rahalise toetuse tegelik väljamaksmine, eelkõige pärast taotluskutsete avaldamist välja valitud BONUSe projektides osalejate rahastamine;

| f) | liidu riigiabi eeskirjade ning eeskätt teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi ühenduse raamistiku (13) järgimine; |
| --- | --- |

f)

liidu riigiabi eeskirjade ning eeskätt teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi ühenduse raamistiku (13) järgimine;

| g) | kõrgel tasemel teadusliku pädevuse tagamine, eetiliste põhimõtete järgimine vastavalt seitsmenda raamprogrammi üldpõhimõtetele ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, soolise võrdõiguslikkuse ja säästva arengu põhimõtete järgimine. |
| --- | --- |

g)

kõrgel tasemel teadusliku pädevuse tagamine, eetiliste põhimõtete järgimine vastavalt seitsmenda raamprogrammi üldpõhimõtetele ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, soolise võrdõiguslikkuse ja säästva arengu põhimõtete järgimine.

Artikkel 4

Teadusuuringute Ühiskeskuse osalemine

1.   Teadusuuringute Ühiskeskusel on õigus saada BONUSe raames rahalisi vahendeid samadel tingimustel kui osalevate riikide abikõlblikel asutustel.

2.   Teadusuuringute Ühiskeskuse omavahendeid, mida ei kaeta BONUSe raames saadavatest rahalistest vahenditest, ei loeta liidu rahalise toetuse osaks artikli 1 tähenduses.

Artikkel 5

Liidu ja BONUS EEIG vahelised lepingud

1.   Rahaliste vahendite haldamise ja kontrollimise ning liidu finantshuvide kaitse üksikasjalik kord strateegilise etapi jooksul kehtestatakse toetuslepinguga, mille komisjon liidu nimel BONUS EEIGga kooskõlas käesolevas otsuses ning määruses (EÜ) nr 1906/2006 sätestatud eeskirjadega sõlmib.

2.   Rahaliste vahendite haldamise ja kontrollimise ning liidu finantshuvide kaitse üksikasjalik kord rakendusetapi jooksul kehtestatakse rakenduslepinguga ja iga-aastaste rahastamislepingutega, mille komisjon liidu nimel BONUS EEIGga sõlmib.

Rakendusleping sisaldab eeskätt järgmist:

| a) | ülesannete määratlus; |
| --- | --- |

a)

ülesannete määratlus;

| b) | liidu rahaliste vahendite kaitse; |
| --- | --- |

b)

liidu rahaliste vahendite kaitse;

| c) | ülesannete täitmise tingimused ja üksikasjalik kord, sealhulgas BONUSe projektide suhtes kohaldatavad rahastamiseeskirjad ja rahaliste vahendite ülemmäärad ning asjakohased vastutusala piiritlemise ja kontrolli korraldamise sätted; |
| --- | --- |

c)

ülesannete täitmise tingimused ja üksikasjalik kord, sealhulgas BONUSe projektide suhtes kohaldatavad rahastamiseeskirjad ja rahaliste vahendite ülemmäärad ning asjakohased vastutusala piiritlemise ja kontrolli korraldamise sätted;

| d) | komisjonile ülesannete täitmise kohta aruandluse eeskirjad; |
| --- | --- |

d)

komisjonile ülesannete täitmise kohta aruandluse eeskirjad;

| e) | ülesannete täitmise lõpetamise tingimused; |
| --- | --- |

e)

ülesannete täitmise lõpetamise tingimused;

| f) | komisjoni teostatava kontrolli üksikasjalik kord; |
| --- | --- |

f)

komisjoni teostatava kontrolli üksikasjalik kord;

| g) | eraldi pangakonto kasutamise ja saadud intresside käsitlemise tingimused; |
| --- | --- |

g)

eraldi pangakonto kasutamise ja saadud intresside käsitlemise tingimused;

| h) | sätted, mis tagavad, et liidu meetmed eristuvad BONUS EEIG muust tegevusest; |
| --- | --- |

h)

sätted, mis tagavad, et liidu meetmed eristuvad BONUS EEIG muust tegevusest;

| i) | kohustus hoiduda tegevusest, mis võib põhjustada huvide konflikti finantsmääruse artikli 52 lõike 2 tähenduses; |
| --- | --- |

i)

kohustus hoiduda tegevusest, mis võib põhjustada huvide konflikti finantsmääruse artikli 52 lõike 2 tähenduses;

| j) | artiklis 2 osutatud BONUSe rakendamisest tulenevaid intellektuaalomandi õigusi reguleerivad sätted; |
| --- | --- |

j)

artiklis 2 osutatud BONUSe rakendamisest tulenevaid intellektuaalomandi õigusi reguleerivad sätted;

| k) | vahehindamistel ja lõpphindamisel, sealhulgas artiklis 13 osutatud hindamistel kasutatavad kriteeriumid. |
| --- | --- |

k)

vahehindamistel ja lõpphindamisel, sealhulgas artiklis 13 osutatud hindamistel kasutatavad kriteeriumid.

3.   Komisjon korraldab BONUS EEIG eelhindamise, et saada tõendeid finantsmääruse artiklis 56 osutatud menetluste ja süsteemide olemasolu ja nõuetekohase toimimise kohta.

Artikkel 6

Toetuselt saadav intress

BONUSele eraldatud rahaliselt toetuselt saadavat intressi käsitatakse BONUS EEIG tuluna ja see suunatakse BONUSele.

Artikkel 7

Liidu rahalise toetuse vähendamine, selle andmise peatamine või lõpetamine

Kui BONUSst ei rakendata või rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega, võib liit oma rahalist toetust vähendada või selle andmise peatada või lõpetada, võttes arvesse BONUSe rakendamisel tehtud edusamme.

Kui osalevad riigid ei toeta BONUSe rahastamist või teevad seda osaliselt või hilinemisega, võib liit artikli 5 lõikes 1 osutatud toetuslepingu tingimuste kohaselt oma rahalist toetust vähendada, võttes arvesse osalevate riikide vahenditest eraldatud summat.

Artikkel 8

Liidu finantshuvide kaitse osalevate riikide poolt

BONUSe rakendamisel võtavad osalevad riigid liidu finantshuvide kaitseks vajalikud õiguslikud, reguleerivad, haldus- või muud meetmed. Eelkõige võtavad osalevad riigid vajalikud meetmed, et tagada kõigi liidule võlgnetavate summade tagasinõudmine kooskõlas finantsmäärusega ja määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002.

Artikkel 9

Komisjoni ja kontrollikoja tehtav kontroll

Komisjonil ja Euroopa Kontrollikojal on õigus teha kontrolle ja inspekteerimisi, mis on vajalikud liidu rahaliste vahendite nõuetekohase haldamise tagamiseks ning liidu finantshuvide kaitseks pettuste või muu eeskirjade eiramise eest. Selleks teevad osalevad riigid ja BONUS EEIG komisjonile ja kontrollikojale kättesaadavaks kõik asjakohased dokumendid.

Artikkel 10

Vastastikune teavitamine

Komisjon edastab kogu asjakohase teabe Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. Osalevatel riikidel palutakse esitada Euroopa Parlamendi, nõukogu või kontrollikoja taotlusel BONUS EEIG kaudu komisjonile kogu lisateave BONUS EEIG finantsjuhtimise kohta, mis on kooskõlas artiklis 13 esitatud üldiste aruandlusnõuetega.

Artikkel 11

Teiste liikmesriikide ja assotsieerunud riikide osalemine

Igal liikmesriigil ja igal seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigil on õigus liituda BONUSega kooskõlas artikli 3 lõikes 1 ning artikli 3 lõike 3 punktides e ja f sätestatud kriteeriumidega. Käesoleva otsuse kohaldamisel käsitatakse BONUSega liitunud liikmesriike ja assotsieerunud riike osalevate riikidena.

Artikkel 12

Muude riikide osalemine

Osalevad riigid ja komisjon võivad nõustuda mis tahes kolmanda riigi osalemisega artikli 3 lõikes 1 ning artikli 3 lõike 3 punktides e ja f sätestatud kriteeriumide kohaselt ja tingimusel, et selline osalemine on ette nähtud asjakohase rahvusvahelise lepinguga.

Osalevad riigid ja komisjon määravad tingimused, mille alusel on sellises riigis asutatud või asuvatel juriidilistel isikutel õigus saada BONUSe alusel rahalist toetust.

Artikkel 13

Aastaaruanded ja hindamine

Komisjon lisab Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 190 kohaselt esitatavale seitsmenda raamprogrammi aastaaruandele aruande BONUSe tegevuse kohta.

Komisjon korraldab BONUSe vahehindamise hiljemalt 31. detsembriks 2014. Hinnangus käsitletakse edusamme artiklis 2 ja I lisas sätestatud eesmärkide saavutamisel, samuti BONUSe soovitusi kõige asjakohasemate viiside kohta integreerituse, sealhulgas teadusliku, juhtimisalase ja rahalise integreerituse ning rakendamise kvaliteedi ja tõhususe edasiseks suurendamiseks, ning küsimust, kas osalevate riikide rahalised toetused on nende riikide teadusringkondade võimalikku nõudlust silmas pidades asjakohased. Komisjon edastab vahehindamise tulemused koos oma märkustega Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Kui liidu osalemine BONUSes lõppeb, kuid mitte hiljem kui 31. detsembril 2017, korraldab komisjon BONUSe lõpphindamise. Komisjon esitab selle hindamise tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 15

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 22. september 2010

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

O. CHASTEL

---

(1)  29. aprilli 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 12. juuli 2010. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 86.

4

(5)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

5

(6)  ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

6

(7)  ELT L 391, 30.12.2006, lk 1.

7

(8)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

8

(9)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

9

(10)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

10

(11)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

11

(12)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

12

(13)  ELT C 323, 30.12.2006, lk 1.

13

---

I LISA

BONUSE EESMÄRGID JA RAKENDAMINE

1.   BONUSe eesmärgid

BONUS tõstab Läänemere piirkonna teadussuutlikkust, et toetada eesmärgipäraste eeskirjade, poliitikate ja juhtimistavade väljatöötamist ning rakendamist, tõhusalt reageerida kõnealuse piirkonna praegustele ja tulevastele olulistele keskkonnaprobleemidele ja peamistele ühiskondlikele küsimustele ning parandada Läänemere piirkonna keskkonnauuringute killustatud kavandamise ja rakendatava lähenemisviisi tõhusust ja tulemuslikkust, integreerides Läänemere süsteemiga seotud teadusuuringud koostööpõhiseks ja valdkonnaüleseks rahvusvaheliseks tervikprogrammiks, mis on kestev ning selge sihiga.

BONUS aitab kaasa ka Euroopa teadusruumi loomisele ja ülesehitamisele Läänemere piirkonnas.

Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb parandada Läänemere piirkonna keskkonnauuringute killustatud kavandamise tõhusust ja tulemuslikkust, integreerides teadusuuringud kestvaks koostööpõhiseks ja valdkonnaüleseks rahvusvaheliseks tervikprogrammiks, mis on selge sihiga ning toetab piirkonna säästvat arengut. Selleks võetakse BONUSe raames järgmised meetmed:

| a) | kehtestatakse poliitikast juhinduv strateegiline uurimiskava; |
| --- | --- |

a)

kehtestatakse poliitikast juhinduv strateegiline uurimiskava;

| b) | parandatakse jätkusuutlike piiriüleste ja sektoriüleste avalik-õiguslike uurimisprogrammide kooskõlastatust ja integreeritust; |
| --- | --- |

b)

parandatakse jätkusuutlike piiriüleste ja sektoriüleste avalik-õiguslike uurimisprogrammide kooskõlastatust ja integreeritust;

| c) | tõstetakse liidu uute Läänemere-äärsete liikmesriikide teadussuutlikkust; |
| --- | --- |

c)

tõstetakse liidu uute Läänemere-äärsete liikmesriikide teadussuutlikkust;

| d) | luuakse sobivad sidusrühmadega konsulteerimise platvormid, mille raames kaasatakse kõikide asjakohaste sektorite esindajad; |
| --- | --- |

d)

luuakse sobivad sidusrühmadega konsulteerimise platvormid, mille raames kaasatakse kõikide asjakohaste sektorite esindajad;

| e) | võetakse kasutusele täiendavad rahalised vahendid tõhusamaks sektoritevaheliseks koostööks Läänemere süsteemiga seotud teadusuuringutes; |
| --- | --- |

e)

võetakse kasutusele täiendavad rahalised vahendid tõhusamaks sektoritevaheliseks koostööks Läänemere süsteemiga seotud teadusuuringutes;

| f) | kehtestatakse asjakohane rakenduskord, mis võimaldab BONUSt ühe juriidilise isiku ja ühise juhtimisstruktuuri kaudu tõhusalt rakendada; |
| --- | --- |

f)

kehtestatakse asjakohane rakenduskord, mis võimaldab BONUSt ühe juriidilise isiku ja ühise juhtimisstruktuuri kaudu tõhusalt rakendada;

| g) | algatatakse mitut teemavaldkonda käsitlevad, strateegilise suunitlusega ning mitut partnerit hõlmavad ühised projektikonkursid. |
| --- | --- |

g)

algatatakse mitut teemavaldkonda käsitlevad, strateegilise suunitlusega ning mitut partnerit hõlmavad ühised projektikonkursid.

2.   Strateegiline etapp

2.1.   Eesmärk

Strateegilise etapi käigus valmistatakse ette rakendusetapp. See etapp on seotud BONUSe strateegilise väljatöötamisega, et tagada Läänemere süsteemi uuringute optimaalse integreerituse saavutamine. Etapi eesmärk on tugevdada sidusrühmade ja kasutajarühmade kaasatust, et teadusuuringud oleks poliitika ja haldamise seisukohast asjakohased, uuringuteemade prioriteetsuse kindlaksmääramine lähtuks poliitilistest vajadustest ning et aktiivselt taotletaks nii teadlaste ja nende teadusasutuste kui ka laiemate sidusrühmade täielikku kaasamist.

2.2.   Väljundid

BONUS EEIG esitab komisjonile järgmistes punktides kirjeldatud väljundid hiljemalt 15 kuu jooksul alates strateegilise etapi algusest.

BONUS EEIG taotluse korral annab komisjon talle kõnealuste väljundite väljatöötamise ajal nõu ja abi. BONUS EEIG annab komisjoni taotluse korral aru oma edusammude kohta.

2.2.1.   Strateegiline uurimiskava

Strateegiline uurimiskava töötatakse välja ja selle suhtes lepitakse kokku osalevate riikide, mitmesuguste sidusrühmade ja komisjoni vaheliste konsultatsioonide käigus. See on alus poliitikast juhinduvale programmile. Kavaga laiendatakse teadusuuringute sihti, kaasates mereökosüsteemi kõrval ka vesikonnal põhineva lähenemisviisi, mille raames käsitletakse peamisi Läänemere piirkonna ökosüsteemide kvaliteeti ja tootlikkust mõjutavaid küsimusi.

Kava sisaldab Läänemere süsteemi uuringute hetkeolukorra ja taseme kirjeldust ning sellega pannakse paika selge strateegiline visioon ja tegevuskava sõnastatud eesmärkide saavutamiseks, määratletakse soovituslikud poliitikast juhinduvad teemad projektikonkursside jaoks, nende eelarved, taotluskutsete avaldamise ajakava ja projektide eeldatav kestus. Peale selle hõlmab kava meetmeid esilekerkivate uurimisvajaduste täitmiseks ja teadusuuringute tõhusamaks integreerimiseks terves Läänemere piirkonnas, ühist tegevuskava piirkondliku infrastruktuuri võimsuse ühiseks kasutamiseks ning sellesse tulevikus tehtavate investeeringute võimalikku kava.

2.2.2.   Sidusrühmadega konsulteerimise platvormid

BONUSe kohaliku, riikliku, piirkondliku ja Euroopa tasandi sidusrühmade põhjaliku analüüsi alusel luuakse sidusrühmadega konsulteerimise platvormid ja mehhanismid, mille eesmärk on tugevdada ja institutsionaliseerida kõikide asjakohaste sektorite sidusrühmade kaasamist, et selgitada välja olulised puudujäägid, seada uuringuteemad prioriteetsuse järjekorda ja laiendada teadusuuringute väljundite kasutuselevõttu. Selles osalevad teadlased, sealhulgas merenduse kõrval ka muudest asjakohastest loodusteaduste ning sotsiaal- ja majandusteaduste valdkondadest, et saavutada strateegilise uurimiskava, selle strateegilise visiooni ja uuringuteemade prioriteetsuse väljatöötamiseks vajalik multidistsiplinaarsus.

BONUSt toetava alalise organina luuakse sektoripõhiste teadusuuringute foorum (ministeeriumide esindajatest ja teistest Läänemere süsteemi teadusuuringute ja juhtimisega tegelevatest isikutest koosnev organ), mille vastutusalasse kuulub BONUSe kavandamise, tulemuste ja esilekerkivate uurimisvajaduste arutamine otsuste tegemise seisukohast. Kõnealune foorum hõlbustab ja edendab teadusuuringute integreerimist terves Läänemere piirkonnas, sealhulgas infrastruktuuri võimsuse ühist kasutamist ja kavandamist, aitab esile tuua uurimisvajadusi, edendab uuringutulemuste kasutamist ning hõlbustab teadusuuringute rahastamise integreerimist.

2.2.3.   Rakenduskord

Rakenduskord hõlmab kõiki strateegilise uurimiskava edukaks rakendamiseks vajalikke aspekte. Kui see on asjakohane, lähtub rakenduskord seitsmenda raamprogrammi eeskirjadest. Muu hulgas hõlmab see järgmisi elemente:

| a) | võetakse finantsmääruses kaudse tsentraliseeritud halduse jaoks nõutavad meetmed (dokumentide koostamine, menetluste kehtestamine, personali värbamine ja koolitamine); |
| --- | --- |

a)

võetakse finantsmääruses kaudse tsentraliseeritud halduse jaoks nõutavad meetmed (dokumentide koostamine, menetluste kehtestamine, personali värbamine ja koolitamine);

| b) | osalevatelt riikidelt võetakse ametlik kinnitus kohustuse kohta maksta vähemalt 48,75 miljonit eurot, millest maksimaalselt 25 % võib moodustada mitterahaline infrastruktuuritoetus; |
| --- | --- |

b)

osalevatelt riikidelt võetakse ametlik kinnitus kohustuse kohta maksta vähemalt 48,75 miljonit eurot, millest maksimaalselt 25 % võib moodustada mitterahaline infrastruktuuritoetus;

| c) | esitatakse realistlik ja tõenditel põhinev hinnang osalevate riikide mitterahalise infrastruktuuritoetuse väärtuse kohta; |
| --- | --- |

c)

esitatakse realistlik ja tõenditel põhinev hinnang osalevate riikide mitterahalise infrastruktuuritoetuse väärtuse kohta;

| d) | kõikidest infrastruktuuridest koostatakse täielik loetelu, mis hõlmab nende omanike, käitajate ja teiste vastutavate asutuste kontaktandmeid; loetelu avaldatakse ja vajaduse korral ajakohastatakse; |
| --- | --- |

d)

kõikidest infrastruktuuridest koostatakse täielik loetelu, mis hõlmab nende omanike, käitajate ja teiste vastutavate asutuste kontaktandmeid; loetelu avaldatakse ja vajaduse korral ajakohastatakse;

| e) | lepitakse kokku BONUSe alusel toetuse saajate ja BONUS EEIG vahel keskselt sõlmitavate toetuslepingute ühine rakenduskord ja tagatakse selle toimimine, sealhulgas ühised ja kokkulepitud osalemiseeskirjad, toetuslepingu näidis, suunised toetuse taotlejatele, osalejatele ja sõltumatutele hindajatele ning toetusesaajate kontrollimise viisid, mis hõlmavad komisjoni ja kontrollikoja võimalust selliseid kontrolle teha; |
| --- | --- |

e)

lepitakse kokku BONUSe alusel toetuse saajate ja BONUS EEIG vahel keskselt sõlmitavate toetuslepingute ühine rakenduskord ja tagatakse selle toimimine, sealhulgas ühised ja kokkulepitud osalemiseeskirjad, toetuslepingu näidis, suunised toetuse taotlejatele, osalejatele ja sõltumatutele hindajatele ning toetusesaajate kontrollimise viisid, mis hõlmavad komisjoni ja kontrollikoja võimalust selliseid kontrolle teha;

| f) | töötatakse välja asjakohane juhtimisstruktuur BONUSe haldamiseks projektide kestuse kõigis etappides; |
| --- | --- |

f)

töötatakse välja asjakohane juhtimisstruktuur BONUSe haldamiseks projektide kestuse kõigis etappides;

| g) | tagatakse piisavad rahalised vahendid BONUS EEIG tugevdamiseks inimressursside ja mitme valdkonna eriteadmistega, et võimaldada tal toetada nii BONUSe strateegilisi tahke kui ka selle tõhusat rakendamist; |
| --- | --- |

g)

tagatakse piisavad rahalised vahendid BONUS EEIG tugevdamiseks inimressursside ja mitme valdkonna eriteadmistega, et võimaldada tal toetada nii BONUSe strateegilisi tahke kui ka selle tõhusat rakendamist;

| h) | töötatakse välja BONUSe projektide rahastamise struktuur; |
| --- | --- |

h)

töötatakse välja BONUSe projektide rahastamise struktuur;

| i) | töötatakse välja teabevahetus- ja teabelevistrateegia, mis tagab võimalikult ulatuslikult tulemuste ja andmete vastavuse Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu normidele. |
| --- | --- |

i)

töötatakse välja teabevahetus- ja teabelevistrateegia, mis tagab võimalikult ulatuslikult tulemuste ja andmete vastavuse Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu normidele.

Mitterahaliste infrastruktuuritoetuste puhul töötatakse strateegilise etapi käigus välja konkreetne lähenemisviis ja erieeskirjad, mille kohaselt kohustuvad osalevad riigid tagama BONUSe alusel toetuse saajatele tasuta kasutamise ja juurdepääsu oma infrastruktuurile (eelkõige uurimislaevadele). Sellise infrastruktuuri kasutamise kulud ei ole abikõlblikud projektikulud. Selles küsimuses sõlmib BONUS EEIG osalevate riikide või infrastruktuuri omanikega asjakohased lepingud, milles:

| a) | määratakse mitterahalise infrastruktuuritoetuse hindamise meetodid; |
| --- | --- |

a)

määratakse mitterahalise infrastruktuuritoetuse hindamise meetodid;

| b) | tagatakse, et BONUS EEIG, komisjon ja kontrollikoda saavad infrastruktuurile juurdepääsu, selle kasutamist ning sellest tulenevaid kulusid kontrollida; |
| --- | --- |

b)

tagatakse, et BONUS EEIG, komisjon ja kontrollikoda saavad infrastruktuurile juurdepääsu, selle kasutamist ning sellest tulenevaid kulusid kontrollida;

| c) | kehtestatakse nõue, et lepinguosalised peavad igal aastal esitama aruande kulude kohta, mis tulenevad infrastruktuurile juurdepääsu või selle kasutamise võimaldamisest BONUSe alusel toetuse saajatele. |
| --- | --- |

c)

kehtestatakse nõue, et lepinguosalised peavad igal aastal esitama aruande kulude kohta, mis tulenevad infrastruktuurile juurdepääsu või selle kasutamise võimaldamisest BONUSe alusel toetuse saajatele.

2.2.4.   Strateegilise etapi liidupoolne rahastamine

Abikõlblikud kulud hüvitatakse kuni 50 % ulatuses ning need on BONUS EEIG poolt tegelikult kantud ja tema raamatupidamisarvestuses kirjendatud kulud punktis 1 määratud eesmärgi saavutamiseks. Kulud võivad olla abikõlblikud alates 1. jaanuarist 2010 ja need määratakse täpsemalt strateegilise etapi toetuslepingus.

3.   Rakendusetapp

Kui artikli 3 lõike 3 punktis a osutatud tingimused on täidetud ja BONUS EEIG eelhindamise tulemus on positiivne, sõlmivad komisjon ja BONUS EEIG rakenduslepingu.

3.1.   Eesmärgid

Rakendusetapi jooksul kuulutatakse välja ühised projektikonkursid BONUSe eesmärkidele suunatud strateegiliste BONUSe projektide rahastamiseks ning rakendatakse neid. Teemad lähtuvad BONUSe strateegilisest uurimiskavast, järgivad võimalikult suurel määral kehtestatud tegevuskava ning hõlmavad teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ning koolitus- ja/või levitamistegevust.

3.2.   BONUSe projektide rakendamine

BONUSe projekte rakendatakse mitut partnerit hõlmavate riikidevaheliste projektidena, millesse on kaasatud vähemalt kolm sõltumatut abikõlblikku juriidilist isikut kolmest eri liikmesriigist või assotsieerunud riigist, millest vähemalt kaks on osalevad riigid.

Liikmesriikide ja assotsieerunud riikide juriidilistel isikutel on õigus saada BONUSe alusel rahalist toetust. Igasse BONUSe projektiettepanekuid esitavasse konsortsiumi võib kuuluda osalejaid kolmandatest riikidest, tingimusel et nad suudavad reaalselt tagada oma osalemiskulude täielikuks katmiseks vajalike vahendite olemasolu.

Igas taotluskutses nimetatakse selgelt asjakohased teaduslikud teemad. Need teemad määrab kindlaks BONUS EEIG, pidades nõu komisjoniga. Teemade kindlaksmääramisel võtavad nad arvesse esilekerkivaid vajadusi, eelnevalt rakendatud projektide tulemusi ning strateegilise etapi ja kogu BONUSe jooksul korraldatud laiaulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega.

BONUS EEIG avaldab taotluskutsed võimalikult laialdaselt, kasutades konkreetseid teabekanaleid, eelkõige seitsmenda raamprogrammi veebilehti, ning pöördub erialaväljaannete ja teatmike vahendusel kõigi asjaomaste sidusrühmade poole. Taotluskutsed on avatud vähemalt kolm kuud. Taotluskutsetele vastavad taotlejad esitavad projektiettepanekud keskselt BONUS EEIG-le üheetapiliseks hindamismenetluseks.

Esitatud projekte hinnatakse ja need valitakse välja tsentraliseeritult, tuginedes sõltumatule hinnangule kindlaksmääratud abikõlblikkuse, valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumide kontekstis. Põhilised hindamiskriteeriumid on teaduslik pädevus, rakendamise kvaliteet ja projekti oodatav mõju. Põhilisi hindamiskriteeriume täpsustatakse taotluskutsetes. Lisakriteeriume võib kehtestada tingimusel, et need avaldatakse taotluskutsetes ning et need ei ole diskrimineerivad ega ülimuslikud põhiliste hindamiskriteeriumide suhtes.

BONUS EEIG tagab, et kõiki laekunud ettepanekuid hinnatakse vähemalt kolme sõltumatu eksperdi abiga, kes määratakse määruses (EÜ) nr 1906/2006 sätestatud kriteeriumide põhjal. Projektiettepanekud seatakse pingeritta. Sõltumatud eksperdid võrdlevad projekte hindamiskriteeriumide alusel ning annavad neile iga kriteeriumi kohta hinde 0-st 5-ni vastavalt ettepanekute esitamise eeskirjadele ning asjaomastele seitsmenda raamprogrammi hindamis-, valiku- ja lepingu sõlmimise menetlustele.

Ranges kooskõlas sõltumatu hindamise tulemustega kehtestab BONUS EEIG rahastamisloetelu. Sõltumatute ekspertide koostatud pingerida loetakse BONUSe rahaliste vahendite eraldamisel siduvaks.

Väljavalitud BONUSe projektidele antud toetuste haldusjuhtimine toimub tsentraliseeritult BONUS EEIG vastutusel.

3.3.   Muu tegevus

Punktides 3.1 ja 3.2 sätestatud BONUSe haldamise kõrval tegeleb BONUS EEIG ka järgmise tegevusega:

| a) | strateegilise uurimiskava ja uuringuteemade prioriteetsuse korrapärane ajakohastamine punktis 2.2.2 osutatud laiaulatusliku sidusrühmadega konsulteerimise põhjal, et võtta arvesse esilekerkivaid vajadusi ning eelnevalt rakendatud projektide tulemusi; |
| --- | --- |

a)

strateegilise uurimiskava ja uuringuteemade prioriteetsuse korrapärane ajakohastamine punktis 2.2.2 osutatud laiaulatusliku sidusrühmadega konsulteerimise põhjal, et võtta arvesse esilekerkivaid vajadusi ning eelnevalt rakendatud projektide tulemusi;

| b) | BONUSe raames rahastatavates projektides osalevate riikidevaheliste ja valdkondadevaheliste uurimisrühmade juurdepääsu hõlbustamine ainulaadsetele teadusuuringute infrastruktuuridele ja rajatistele; |
| --- | --- |

b)

BONUSe raames rahastatavates projektides osalevate riikidevaheliste ja valdkondadevaheliste uurimisrühmade juurdepääsu hõlbustamine ainulaadsetele teadusuuringute infrastruktuuridele ja rajatistele;

| c) | teaduse ja poliitika tõhusa koostoime edendamine, et tagada uuringutulemuste optimaalne kasutuselevõtt; |
| --- | --- |

c)

teaduse ja poliitika tõhusa koostoime edendamine, et tagada uuringutulemuste optimaalne kasutuselevõtt;

| d) | osalevate riikide poolse rahastamise kindlustamine, mis tagaks BONUSe jätkusuutlikkuse ka siis, kui liidu rahastamine pärast BONUSe rakendamist lõpeb; |
| --- | --- |

d)

osalevate riikide poolse rahastamise kindlustamine, mis tagaks BONUSe jätkusuutlikkuse ka siis, kui liidu rahastamine pärast BONUSe rakendamist lõpeb;

| e) | tihedam koostöö piirkondlike keskkonnauuringute programmide ja Euroopa muude merepiirkondadega seotud asjaomaste teadusringkondade vahel; |
| --- | --- |

e)

tihedam koostöö piirkondlike keskkonnauuringute programmide ja Euroopa muude merepiirkondadega seotud asjaomaste teadusringkondade vahel;

| f) | teabevahetus ja teabe levitamine; |
| --- | --- |

f)

teabevahetus ja teabe levitamine;

| g) | ühtlustamise ja tõhustamise tagamiseks asub BONUS EEIG ennetavalt jagama parimaid tavasid Euroopa muude merepiirkondade tasandil ning neid Euroopa tasandil selgelt väljendama. |
| --- | --- |

g)

ühtlustamise ja tõhustamise tagamiseks asub BONUS EEIG ennetavalt jagama parimaid tavasid Euroopa muude merepiirkondade tasandil ning neid Euroopa tasandil selgelt väljendama.

3.4.   Toetused rakendusetapi jooksul

Osalevad riigid ja liit kaasrahastavad BONUSe rakendusetappi vähemalt viie aasta jooksul, kuni kõik BONUSe alusel rahastatud projektid on täielikult lõpetatud, tingimusel et täidetud on liidu kulukohustused kuni 2013. aastani ning kõik aruandekohustused komisjoni ees. Liidu rahaline toetus on rakendusetapil samaväärne rahalise toetuse ja mitterahalise infrastruktuuritoetusega, mida osalevad riigid annavad BONUS EEIG kaudu BONUSe projektideks ning BONUS EEIG rakendusetapis kantud jooksvateks kuludeks. Kõnealused jooksvad kulud ei või ületada 5 miljonit eurot.

BONUS EEIG saab liidu rahalise toetuse ja haldab seda. Osalev riik võib otsustada, et haldab oma riiklikku rahastamist ise ja annab oma rahalise toetuse ainult kesksel tasandil väljavalitud siseriiklikele teadusuuringutele, või lubada oma rahalist panust BONUS EEIG poolt keskselt hallata.

Kooskõlas artikli 5 lõikes 2 osutatud iga-aastastes rahastamislepingutes kokku lepitud tingimustega antakse liidu rahalist toetust tõendite põhjal, mis näitavad osalevate riikide rahalise toetuse maksmist BONUSe toetuse saajatele või BONUS EEIG-le ja mitterahalise infrastruktuuritoetuse andmist BONUSe projektidele.

BONUS EEIG vastutab selle eest, et toetuse saajad kasutavad BONUSe rahalisi vahendeid nõuetekohaselt ning et see määratakse kindlaks BONUS EEIG enda või tema nimel teostatava rakendatavate projektide sõltumatu finantskontrolliga.

3.5.   BONUSe projektide rahastamine

Kui artikli 3 lõike 3 punktist f ei tulene teisiti, hõlmab BONUSe projektide rahastamine 100 % abikõlblikke kulusid, mida arvutatakse ühiste rahastamiseeskirjade ja ühiste rahastamismäärade põhjal, mille BONUS EEIG kehtestab rakenduskorras ning millele komisjon rakenduslepingus nõusoleku annab.

---

II LISA

BONUSE JUHTIMINE

BONUSt haldab BONUS EEIG oma sekretariaadi kaudu. BONUS EEIG on loonud BONUSe haldamiseks järgmised struktuurid:

| a) | juhtkomitee; |
| --- | --- |

a)

juhtkomitee;

| b) | sekretariaat; |
| --- | --- |

b)

sekretariaat;

| c) | nõuandekogu; |
| --- | --- |

c)

nõuandekogu;

| d) | sektoripõhiste teadusuuringute foorum; |
| --- | --- |

d)

sektoripõhiste teadusuuringute foorum;

| e) | projektikoordinaatorite foorum. |
| --- | --- |

e)

projektikoordinaatorite foorum.

| a) | Juhtkomitee on BONUS EEIG kõrgeim organ, moodustades selle otsuseid tegeva organi ja sekretariaati juhtiva nõukogu. Juhtkomitee koosneb teadust rahastavate organisatsioonide ja haldusasutuste kõrgematest ametnikest, kelle nimetavad BONUS EEIG liikmed. Komiteed juhatab eesistuja, kelle ametikoht vahetub igal aastal BONUS EEIG liikmete vahel. Eelmine, ametisolev ja järgmine eesistuja moodustavad täitevkomitee, mis toetab sekretariaati strateegilise tähtsusega küsimustes. Võttes arvesse sekretariaadi ettepanekuid, otsustab juhtkomitee BONUSe strateegilised suunad, sealhulgas BONUSe määratlemise ja ajakohastamise, projektikonkursside kavandamise, eelarve jaotuse, abikõlblikkus- ja valikukriteeriumide, hindajate valimise, rahastatavate BONUSe projektide pingerea heakskiitmise, rahastatavate BONUSe projektide edusammude jälgimise ning sekretariaadi piisava ja nõuetekohase järelevalve üle BONUSega seotud töös. |
| --- | --- |

a)

Juhtkomitee on BONUS EEIG kõrgeim organ, moodustades selle otsuseid tegeva organi ja sekretariaati juhtiva nõukogu. Juhtkomitee koosneb teadust rahastavate organisatsioonide ja haldusasutuste kõrgematest ametnikest, kelle nimetavad BONUS EEIG liikmed. Komiteed juhatab eesistuja, kelle ametikoht vahetub igal aastal BONUS EEIG liikmete vahel. Eelmine, ametisolev ja järgmine eesistuja moodustavad täitevkomitee, mis toetab sekretariaati strateegilise tähtsusega küsimustes. Võttes arvesse sekretariaadi ettepanekuid, otsustab juhtkomitee BONUSe strateegilised suunad, sealhulgas BONUSe määratlemise ja ajakohastamise, projektikonkursside kavandamise, eelarve jaotuse, abikõlblikkus- ja valikukriteeriumide, hindajate valimise, rahastatavate BONUSe projektide pingerea heakskiitmise, rahastatavate BONUSe projektide edusammude jälgimise ning sekretariaadi piisava ja nõuetekohase järelevalve üle BONUSega seotud töös.

| b) | Sekretariaati juhib peadirektor, kes viib ellu juhtkomitee otsuseid ning tegutseb BONUSe peamise esindajana nii komisjoni kui ka mitmesuguste riiklike rahastamisasutuste juures. Sekretariaat vastutab BONUSe üldise kooskõlastamis- ja järelevalvetegevuse, taotluskutsete avaldamise ning projektide hindamise ja rakendamise ning rahastatavate projektide järelevalve eest nii lepingulisest kui ka teaduslikust seisukohast ja juhtkomiteele edusammudest aruandmise eest. Samuti vastutab sekretariaat sidusrühmade ja nõuandekogu vahel konsultatsioonide kavandamise ja korraldamise, konsultatsioonide tulemuste ja strateegilise uurimiskava järgneva lõimimise ja ühtlustamise ning teaduse ja poliitika tõhusa koostoime edendamise eest. |
| --- | --- |

b)

Sekretariaati juhib peadirektor, kes viib ellu juhtkomitee otsuseid ning tegutseb BONUSe peamise esindajana nii komisjoni kui ka mitmesuguste riiklike rahastamisasutuste juures. Sekretariaat vastutab BONUSe üldise kooskõlastamis- ja järelevalvetegevuse, taotluskutsete avaldamise ning projektide hindamise ja rakendamise ning rahastatavate projektide järelevalve eest nii lepingulisest kui ka teaduslikust seisukohast ja juhtkomiteele edusammudest aruandmise eest. Samuti vastutab sekretariaat sidusrühmade ja nõuandekogu vahel konsultatsioonide kavandamise ja korraldamise, konsultatsioonide tulemuste ja strateegilise uurimiskava järgneva lõimimise ja ühtlustamise ning teaduse ja poliitika tõhusa koostoime edendamise eest.

| c) | Nõuandekogu abistab juhtkomiteed ja sekretariaati. See koosneb kõrge rahvusvahelise mainega teadlastest ning asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas näiteks turismi, taastuvenergia, kalanduse ja vesiviljeluse, meretranspordi ja biotehnoloogia valdkondade ja tehnoloogiate pakkujate esindajatest. Need sidusrühmad hõlmavad nii tööstust kui ka kõnealustest valdkondadest huvitunud kodanikuühiskonna organisatsioone, muid integreeritud Läänemere uurimisprogramme ja teiste Euroopa merepiirkondadega seotud organisatsioone. Nõuandekogu annab sõltumatuid nõuandeid, suuniseid ja soovitusi BONUSe teaduslikes ja poliitikaalastes küsimustes. See hõlmab nõuandeid BONUSe eesmärkide, prioriteetide ja suuna, BONUSe toimimise tugevdamise viiside ning BONUSe teaduslike väljundite esitamise ja kvaliteedi, suutlikkuse tõstmise, võrgustike moodustamise ja töö asjakohasuse kohta BONUSe eesmärkide saavutamiseks. Samuti aitab nõuandekogu kasutada ja levitada BONUSe tulemusi. |
| --- | --- |

c)

Nõuandekogu abistab juhtkomiteed ja sekretariaati. See koosneb kõrge rahvusvahelise mainega teadlastest ning asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas näiteks turismi, taastuvenergia, kalanduse ja vesiviljeluse, meretranspordi ja biotehnoloogia valdkondade ja tehnoloogiate pakkujate esindajatest. Need sidusrühmad hõlmavad nii tööstust kui ka kõnealustest valdkondadest huvitunud kodanikuühiskonna organisatsioone, muid integreeritud Läänemere uurimisprogramme ja teiste Euroopa merepiirkondadega seotud organisatsioone. Nõuandekogu annab sõltumatuid nõuandeid, suuniseid ja soovitusi BONUSe teaduslikes ja poliitikaalastes küsimustes. See hõlmab nõuandeid BONUSe eesmärkide, prioriteetide ja suuna, BONUSe toimimise tugevdamise viiside ning BONUSe teaduslike väljundite esitamise ja kvaliteedi, suutlikkuse tõstmise, võrgustike moodustamise ja töö asjakohasuse kohta BONUSe eesmärkide saavutamiseks. Samuti aitab nõuandekogu kasutada ja levitada BONUSe tulemusi.

| d) | Sektoripõhiste teadusuuringute foorum koosneb ministeeriumide esindajatest ja teistest Läänemere süsteemi teadusuuringute ja juhtimisega tegelevatest isikutest. Korra aastas tuleb foorum kokku nõupidamisele, kus arutatakse BONUSe tulemusi ja esilekerkivaid uurimisvajadusi otsuste tegemise seisukohast. Foorum edendab teadusuuringute, sealhulgas asjakohaste sektoripõhiselt rahastatud teadusuuringute integreerimist terves Läänemere piirkonnas ning ühiste infrastruktuuride kasutamist ja kavandamist. |
| --- | --- |

d)

Sektoripõhiste teadusuuringute foorum koosneb ministeeriumide esindajatest ja teistest Läänemere süsteemi teadusuuringute ja juhtimisega tegelevatest isikutest. Korra aastas tuleb foorum kokku nõupidamisele, kus arutatakse BONUSe tulemusi ja esilekerkivaid uurimisvajadusi otsuste tegemise seisukohast. Foorum edendab teadusuuringute, sealhulgas asjakohaste sektoripõhiselt rahastatud teadusuuringute integreerimist terves Läänemere piirkonnas ning ühiste infrastruktuuride kasutamist ja kavandamist.

| e) | Projektikoordinaatorite foorum koosneb BONUSe kaudu rahastatavate projektide koordinaatoritest. Foorum abistab sekretariaati BONUSe teadusliku kooskõlastamise ning uuringutulemuste integreerimise ja sünteesimisega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

e)

Projektikoordinaatorite foorum koosneb BONUSe kaudu rahastatavate projektide koordinaatoritest. Foorum abistab sekretariaati BONUSe teadusliku kooskõlastamise ning uuringutulemuste integreerimise ja sünteesimisega seotud küsimustes.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 30.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 256/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 256/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 863/2010,

29. september 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 967/2006 seoses tähtaegadega, mida kohaldatakse kvooti ületava suhkrutoodangu ekspordi ja selle maksustamise suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 134 ja artikli 161 lõiget 3 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 29. juuni 2006. aasta määruses (EÜ) nr 967/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) on sätestatud tähtajad, mida kohaldatakse kvoodivälise suhkru ekspordi ja selle maksustamise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 29. juuni 2006. aasta määruses (EÜ) nr 967/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) on sätestatud tähtajad, mida kohaldatakse kvoodivälise suhkru ekspordi ja selle maksustamise suhtes.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 967/2006 artikli 19 lõike 2 punktis c on sätestatud, et kvooti ületava toodangu ekspordi puhul esitavad tootjad liikmesriigi pädevale asutusele nõutavad eksporditõendid enne üleliigse toodangu tootmise turustusaastale järgnenud 1. aprilli. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 967/2006 artikli 19 lõike 2 punktis c on sätestatud, et kvooti ületava toodangu ekspordi puhul esitavad tootjad liikmesriigi pädevale asutusele nõutavad eksporditõendid enne üleliigse toodangu tootmise turustusaastale järgnenud 1. aprilli.

| (3) | Kui teatavatesse sihtkohtadesse on kvooti ületava suhkru ja/või isoglükoosi toodangu eksport välistatud, peavad tootjad komisjoni määruse (EÜ) nr 951/2006 (3) artikli 4c kohaselt esitama sihtkohta saabumise tõendi. Kogemused on näidanud, et teatavate sihtkohtade puhul võib kõikide vajalike dokumentide saamine rohkem aega võtta. Seepärast on sellistel juhtudel asjakohane ette näha tähtaja pikendamise võimalus. |
| --- | --- |

(3)

Kui teatavatesse sihtkohtadesse on kvooti ületava suhkru ja/või isoglükoosi toodangu eksport välistatud, peavad tootjad komisjoni määruse (EÜ) nr 951/2006 (3) artikli 4c kohaselt esitama sihtkohta saabumise tõendi. Kogemused on näidanud, et teatavate sihtkohtade puhul võib kõikide vajalike dokumentide saamine rohkem aega võtta. Seepärast on sellistel juhtudel asjakohane ette näha tähtaja pikendamise võimalus.

| (4) | Kui liikmesriigi pädevale asutusele eksporditõendite esitamise tähtaega pikendatakse, tuleks samamoodi kohandada tähtaega, milleks liikmesriik teatab tootjate poolt maksmisele kuuluva ülejäägimaksu kogusumma, ning tähtaega, milleks tootjad peavad kõnealuse summa maksma. Samamoodi tuleks muuta tähtaega, milleks liikmesriigid teevad kindlaks üleliigsed kogused ning teatavad nendest komisjonile. |
| --- | --- |

(4)

Kui liikmesriigi pädevale asutusele eksporditõendite esitamise tähtaega pikendatakse, tuleks samamoodi kohandada tähtaega, milleks liikmesriik teatab tootjate poolt maksmisele kuuluva ülejäägimaksu kogusumma, ning tähtaega, milleks tootjad peavad kõnealuse summa maksma. Samamoodi tuleks muuta tähtaega, milleks liikmesriigid teevad kindlaks üleliigsed kogused ning teatavad nendest komisjonile.

| (5) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 967/2006 artikleid 3, 4 ja 19 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 967/2006 artikleid 3, 4 ja 19 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 967/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 3 lõikele 2 lisatakse teine lõik:
  „Kui liikmesriik kasutab artikli 19 lõikega 3 ettenähtud võimalust, on esimeses lõigus sätestatud tähtajad vastavalt 1. november ja 1. detsember.”; |
| --- | --- |

1)

artikli 3 lõikele 2 lisatakse teine lõik:

„Kui liikmesriik kasutab artikli 19 lõikega 3 ettenähtud võimalust, on esimeses lõigus sätestatud tähtajad vastavalt 1. november ja 1. detsember.”;

| 2) | artikli 4 lõikele 3 lisatakse teine lõik:
  „Kui liikmesriik kasutab artikli 19 lõikega 3 ettenähtud võimalust, on esimeses lõigus sätestatud tähtaeg 31. detsember.”; |
| --- | --- |

2)

artikli 4 lõikele 3 lisatakse teine lõik:

„Kui liikmesriik kasutab artikli 19 lõikega 3 ettenähtud võimalust, on esimeses lõigus sätestatud tähtaeg 31. detsember.”;

| 3) | artiklit 19 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 punkti c alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | tagatise vabastamiseks vajalikud dokumendid, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 376/2008 artiklites 31 ja 32 ning sel juhul, kui teatavad sihtkohad on kvoodivälise suhkru ja/või isoglükoosi ekspordiks välistatud, määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 4c.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

artiklit 19 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 punkti c alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

tagatise vabastamiseks vajalikud dokumendid, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 376/2008 artiklites 31 ja 32 ning sel juhul, kui teatavad sihtkohad on kvoodivälise suhkru ja/või isoglükoosi ekspordiks välistatud, määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 4c.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige 3:
  „3.   Kui teatavatesse sihtkohtadesse on kvooti ületava suhkru ja/või isoglükoosi toodangu eksport välistatud, võivad liikmesriigid tootja kirjalikul taotlusel lõike 2 punkti c alapunktis ii osutatud dokumentide esitamiseks pikendada kuni kuue kuu võrra lõike 2 punktis c määratud tähtaega (1. aprill).”. |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige 3:

„3.   Kui teatavatesse sihtkohtadesse on kvooti ületava suhkru ja/või isoglükoosi toodangu eksport välistatud, võivad liikmesriigid tootja kirjalikul taotlusel lõike 2 punkti c alapunktis ii osutatud dokumentide esitamiseks pikendada kuni kuue kuu võrra lõike 2 punktis c määratud tähtaega (1. aprill).”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. september 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 176, 30.6.2006, lk 22.

2

(3)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

3

---

| 30.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 256/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 256/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 864/2010,

29. september 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. septembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. september 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 84,4 |
| MK | 52,7 |
| TR | 50,2 |
| ZZ | 62,4 |
| 0707 00 05 | TR | 128,7 |
| ZZ | 128,7 |
| 0709 90 70 | TR | 115,8 |
| ZZ | 115,8 |
| 0805 50 10 | AR | 126,2 |
| CL | 124,0 |
| EG | 66,3 |
| IL | 120,5 |
| MA | 157,0 |
| TR | 97,5 |
| UY | 128,7 |
| ZA | 102,7 |
| ZZ | 115,4 |
| 0806 10 10 | TR | 118,2 |
| ZA | 56,9 |
| ZZ | 87,6 |
| 0808 10 80 | AR | 56,1 |
| AU | 217,4 |
| BR | 48,8 |
| CL | 112,7 |
| CN | 82,6 |
| NZ | 95,9 |
| US | 85,0 |
| ZA | 82,8 |
| ZZ | 97,7 |
| 0808 20 50 | CN | 81,6 |
| ZA | 88,6 |
| ZZ | 85,1 |
| 0809 30 | TR | 187,5 |
| ZZ | 187,5 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| IL | 173,4 |
| MK | 45,0 |
| ZZ | 90,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

84,4

MK

52,7

TR

50,2

ZZ

62,4

0707 00 05

TR

128,7

ZZ

128,7

0709 90 70

TR

115,8

ZZ

115,8

0805 50 10

AR

126,2

CL

124,0

EG

66,3

IL

120,5

MA

157,0

TR

97,5

UY

128,7

ZA

102,7

ZZ

115,4

0806 10 10

TR

118,2

ZA

56,9

ZZ

87,6

0808 10 80

AR

56,1

AU

217,4

BR

48,8

CL

112,7

CN

82,6

NZ

95,9

US

85,0

ZA

82,8

ZZ

97,7

0808 20 50

CN

81,6

ZA

88,6

ZZ

85,1

0809 30

TR

187,5

ZZ

187,5

0809 40 05

BA

53,5

IL

173,4

MK

45,0

ZZ

90,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 30.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 256/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 256/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 865/2010,

29. september 2010,

millega määratakse kindlaks või müügi miinimumhind määrusega (EL) nr 446/2010 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas seitsmendas pakkumisvoorus

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkti j koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EL) nr 446/2010 (2) on avatud või müük hankemenetluse teel vastavalt komisjoni 11. detsembri 2009. aasta määruses (EL) nr 1272/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustoodete kokkuostu ja müügiga riikliku sekkumise puhul) (3) sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EL) nr 446/2010 (2) on avatud või müük hankemenetluse teel vastavalt komisjoni 11. detsembri 2009. aasta määruses (EL) nr 1272/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustoodete kokkuostu ja müügiga riikliku sekkumise puhul) (3) sätestatud tingimustele.

| (2) | Pakkumisvoorude raames saadud pakkumusi arvesse võttes peaks komisjon vastavalt määruse (EL) nr 1272/2009 artikli 46 lõikele 1 määrama müügi miinimumhinna või otsustama jätta see määramata. |
| --- | --- |

(2)

Pakkumisvoorude raames saadud pakkumusi arvesse võttes peaks komisjon vastavalt määruse (EL) nr 1272/2009 artikli 46 lõikele 1 määrama müügi miinimumhinna või otsustama jätta see määramata.

| (3) | Seitsmendas pakkumisvoorus saadud pakkumusi arvesse võttes tuleks kindlaks määrata Prantsusmaal ladustatud või müügi miinimumhind, kuna kõnealuses liikmesriigis ladustatud või kogus on väga väike. Muudes liikmesriikides kui Prantsusmaal ladustatud või müügi miinimumhinda ei ole vaja kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(3)

Seitsmendas pakkumisvoorus saadud pakkumusi arvesse võttes tuleks kindlaks määrata Prantsusmaal ladustatud või müügi miinimumhind, kuna kõnealuses liikmesriigis ladustatud või kogus on väga väike. Muudes liikmesriikides kui Prantsusmaal ladustatud või müügi miinimumhinda ei ole vaja kindlaks määrata.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Selliste pakkumuste puhul, mis on saabunud määrusega (EL) nr 446/2010 avatud hankemenetluse raames toimuvas seitsmendas pakkumisvoorus, mis käsitleb või müüki ja mille puhul pakkumuste esitamise tähtaeg lõppes 21. septembril 2010, on Prantsusmaal ladustatud või müügi miinimumhind 356,00 eurot 100 kg kohta.

Kõnealuse pakkumisvooru raames määratakse või müügi miinimumhind kindlaks ainult Prantsusmaal ladustatud või suhtes, kuid mitte muudes liikmesriikides ladustatud või suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. septembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. september 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 126, 22.5.2010, lk 17.

2

(3)  ELT L 349, 29.12.2009, lk 1.

3

---

OTSUSED

| 30.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 256/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 256/20

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

27. september 2010,

mille kohaselt lubatakse Saksamaa Liitvabariigil ja Luksemburgi Suurhertsogiriigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 5

(2010/579/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 291 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni peasekretariaadis vastavalt 15. oktoobril ja 18. novembril 2009. aastal registreeritud kirjadega on Saksamaa Liitvabariik ja Luksemburgi Suurhertsogiriik taotlenud luba kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ sätetest seoses piirisilla remondi ja hooldusega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni peasekretariaadis vastavalt 15. oktoobril ja 18. novembril 2009. aastal registreeritud kirjadega on Saksamaa Liitvabariik ja Luksemburgi Suurhertsogiriik taotlenud luba kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ sätetest seoses piirisilla remondi ja hooldusega.

| (2) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 25. veebruari 2010. aasta kirjaga teisi liikmesriike Saksamaa Liitvabariigi ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi esitatud taotlustest. Komisjon teatas 2. märtsi 2010. aasta kirjas Saksamaa Liitvabariigile ja Luksemburgi Suurhertsogiriigile, et tal on taotluste kaalumiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 25. veebruari 2010. aasta kirjaga teisi liikmesriike Saksamaa Liitvabariigi ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi esitatud taotlustest. Komisjon teatas 2. märtsi 2010. aasta kirjas Saksamaa Liitvabariigile ja Luksemburgi Suurhertsogiriigile, et tal on taotluste kaalumiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Meetme eesmärk on, et üle Moseli jõe ulatuva piirisilla remondiks ja järgnevateks hooldustöödeks tarnitavate kaupade ja osutatavate teenuste ning selleks ühendusesiseselt omandatavate kaupade ja kaupade impordi suhtes kohaldatava käibemaksuga seoses käsitataks silda ennast ja silla ehitusplatsi kahe kõnealuse riigi sõlmitud lepingu kohaselt täielikult Luksemburgi Suurhertsogiriigi territooriumil asuvatena. |
| --- | --- |

(3)

Meetme eesmärk on, et üle Moseli jõe ulatuva piirisilla remondiks ja järgnevateks hooldustöödeks tarnitavate kaupade ja osutatavate teenuste ning selleks ühendusesiseselt omandatavate kaupade ja kaupade impordi suhtes kohaldatava käibemaksuga seoses käsitataks silda ennast ja silla ehitusplatsi kahe kõnealuse riigi sõlmitud lepingu kohaselt täielikult Luksemburgi Suurhertsogiriigi territooriumil asuvatena.

| (4) | Sellise meetme puudumisel oleks vaja kindlaks teha, kas maksustamise kohaks oli Saksamaa Liitvabariik või Luksemburgi Suurhertsogiriik. Saksamaa territooriumil tehtud, piirisillaga seotud töö suhtes tuleks kohaldada Saksamaal kehtivat käibemaksu, samal ajal kui Luksemburgi Suurhertsogiriigis tehtud töö suhtes tuleks kohaldada Luksemburgis kehtivat käibemaksu. Lisaks ulatub sild üle ühiselt hallatava territooriumi (kondomiinium) ning seal tehtavaid töid ei saaks tarnekoha kindlaksmääramiseks määratleda kahest liikmesriigist eranditult ühe territooriumil tehtavatena. |
| --- | --- |

(4)

Sellise meetme puudumisel oleks vaja kindlaks teha, kas maksustamise kohaks oli Saksamaa Liitvabariik või Luksemburgi Suurhertsogiriik. Saksamaa territooriumil tehtud, piirisillaga seotud töö suhtes tuleks kohaldada Saksamaal kehtivat käibemaksu, samal ajal kui Luksemburgi Suurhertsogiriigis tehtud töö suhtes tuleks kohaldada Luksemburgis kehtivat käibemaksu. Lisaks ulatub sild üle ühiselt hallatava territooriumi (kondomiinium) ning seal tehtavaid töid ei saaks tarnekoha kindlaksmääramiseks määratleda kahest liikmesriigist eranditult ühe territooriumil tehtavatena.

| (5) | Seega on meetme eesmärk hõlbustada kõnealuse silla remondi- ja hooldustööde käibemaksustamist. |
| --- | --- |

(5)

Seega on meetme eesmärk hõlbustada kõnealuse silla remondi- ja hooldustööde käibemaksustamist.

| (6) | Erand ei avalda negatiivset mõju käibemaksust laekuvatele liidu omavahenditele, |
| --- | --- |

(6)

Erand ei avalda negatiivset mõju käibemaksust laekuvatele liidu omavahenditele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 5 lubatakse Saksamaa Liitvabariigil ja Luksemburgi Suurhertsogiriigil juba olemasoleva, üle Moseli jõe ulatuva ning Saksa riigimaanteed B 419 ja Luksemburgi maanteed N1 Welleni ja Grevenmacheri vahel ühendava piirisilla remondiks ja järgnevateks hooldustöödeks tarnitavate kaupade ja osutatavate teenuste ning selleks ühendusesiseselt omandatavate kaupade ja imporditavate kaupade puhul käsitada kõnealust silda ja silla ehitusplatsi täielikult Luksemburgi Suurhertsogiriigi territooriumil asuvatena.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile ja Luksemburgi Suurhertsogiriigile.

Brüssel, 27. september 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

K. PEETERS

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

---

| 30.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 256/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 256/22

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

27. september 2010,

mille kohaselt lubatakse Madalmaade Kuningriigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

(2010/580/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 291 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni peadirektoraadis 29. jaanuaril 2010 registreeritud kirjas taotles Madalmaade Kuningriik luba kohaldada valmisrõivatööstust hõlmavaid maksualaseid erimeetmeid, millele oli varem antud luba piiratud ajavahemikuks otsuse 2007/740/EÜ (2) alusel. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni peadirektoraadis 29. jaanuaril 2010 registreeritud kirjas taotles Madalmaade Kuningriik luba kohaldada valmisrõivatööstust hõlmavaid maksualaseid erimeetmeid, millele oli varem antud luba piiratud ajavahemikuks otsuse 2007/740/EÜ (2) alusel.

| (2) | Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõikele 2 teavitas komisjon 25. veebruari 2010. aasta kirjaga teisi liikmesriike Madalmaade Kuningriigi taotlusest. Komisjon teatas 2. märtsi 2010. aasta kirjas Madalamaade Kuningriigile, et tal on taotluse kaalumiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõikele 2 teavitas komisjon 25. veebruari 2010. aasta kirjaga teisi liikmesriike Madalmaade Kuningriigi taotlusest. Komisjon teatas 2. märtsi 2010. aasta kirjas Madalamaade Kuningriigile, et tal on taotluse kaalumiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Kõnealuse korra alusel lubatakse Madalmaade Kuningriigil kohaldada valmisrõivatööstuses kava, mille raames pannakse käibemaksu maksuhaldurile tasumise vastutus alltöövõtjalt rõivatootjale (töövõtjale). See kujutaks endast pöördmaksustamist, mis piirdub kaubandusahelas eelnevate tehingutega, ning seega ei kohaldataks seda ettevõtjate suhtes, kes müüvad lõpptarbijale. Selle korra eesmärk on võidelda spetsiifilist laadi pettustega kohalikul tootmisturul. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse korra alusel lubatakse Madalmaade Kuningriigil kohaldada valmisrõivatööstuses kava, mille raames pannakse käibemaksu maksuhaldurile tasumise vastutus alltöövõtjalt rõivatootjale (töövõtjale). See kujutaks endast pöördmaksustamist, mis piirdub kaubandusahelas eelnevate tehingutega, ning seega ei kohaldataks seda ettevõtjate suhtes, kes müüvad lõpptarbijale. Selle korra eesmärk on võidelda spetsiifilist laadi pettustega kohalikul tootmisturul.

| (4) | Kõnealune kord on minevikus osutunud tõhusaks ennetusmeetmeks sektoris, kus käibemaksu kogumine on raskendatud probleemide tõttu, mis seisnevad alltöövõtjate tegevuse kindlakstegemises ja sellealases järelevalves. Taotletavat meedet tuleks seega käsitleda meetmena, millega valmisrõivatööstuses hoitakse ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidmist ja maksustamise vältimist. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealune kord on minevikus osutunud tõhusaks ennetusmeetmeks sektoris, kus käibemaksu kogumine on raskendatud probleemide tõttu, mis seisnevad alltöövõtjate tegevuse kindlakstegemises ja sellealases järelevalves. Taotletavat meedet tuleks seega käsitleda meetmena, millega valmisrõivatööstuses hoitakse ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidmist ja maksustamise vältimist.

| (5) | Valmisrõivaste tootmise asukohta mõjutavad väikesed tööjõukulud ning alltöövõtjad liiguvad raskusteta ühest riigist teise. Seepärast nõuti direktiivis 2007/740/EÜ Madalmaade Kuningriigilt, et nad jälgiksid ja hindaksid nende tegurite mõju erandi tõhususele ja esitaksid 31. juuliks 2009 komisjonile aruande. |
| --- | --- |

(5)

Valmisrõivaste tootmise asukohta mõjutavad väikesed tööjõukulud ning alltöövõtjad liiguvad raskusteta ühest riigist teise. Seepärast nõuti direktiivis 2007/740/EÜ Madalmaade Kuningriigilt, et nad jälgiksid ja hindaksid nende tegurite mõju erandi tõhususele ja esitaksid 31. juuliks 2009 komisjonile aruande.

| (6) | Sellest aruandest nähtus, et pettuste esinemine on oluliselt vähenenud ja et selliste ettevõtjate arv, kes kvalifitseeruvad otsuse 2007/740/EÜ kohase pöördmaksustamise korra alla, on erimeetme ja rahvusvahelisel turul toimunud arengu tulemusel pidevalt vähenenud. Niisiis on Madalmaade Kuningriigi valmisrõivasektor järk-järgult jälle stabiilseks muutumas. |
| --- | --- |

(6)

Sellest aruandest nähtus, et pettuste esinemine on oluliselt vähenenud ja et selliste ettevõtjate arv, kes kvalifitseeruvad otsuse 2007/740/EÜ kohase pöördmaksustamise korra alla, on erimeetme ja rahvusvahelisel turul toimunud arengu tulemusel pidevalt vähenenud. Niisiis on Madalmaade Kuningriigi valmisrõivasektor järk-järgult jälle stabiilseks muutumas.

| (7) | Selle protsessi lõpuleviimiseks taotles Madalmaade Kuningriik meetme pikendamist piiratud ajavahemikuks ning teatas samal ajal, et lõplik otsus meetme võimaliku lõpetamise kohta võetakse vastu 2011. aastal. Seepärast on asjakohane, et erand kohaldamist jätkatakse kuni 31. detsembrini 2012. |
| --- | --- |

(7)

Selle protsessi lõpuleviimiseks taotles Madalmaade Kuningriik meetme pikendamist piiratud ajavahemikuks ning teatas samal ajal, et lõplik otsus meetme võimaliku lõpetamise kohta võetakse vastu 2011. aastal. Seepärast on asjakohane, et erand kohaldamist jätkatakse kuni 31. detsembrini 2012.

| (8) | Juhul kui Madalmaade Kuningriik peab ikka veel vajalikuks erimeetme pikendamist kauemaks kui 2012. aastani, tuleb komisjonile hiljemalt 1. aprilliks 2012 saata koos erandi taotlusega uus hindamisaruanne. |
| --- | --- |

(8)

Juhul kui Madalmaade Kuningriik peab ikka veel vajalikuks erimeetme pikendamist kauemaks kui 2012. aastani, tuleb komisjonile hiljemalt 1. aprilliks 2012 saata koos erandi taotlusega uus hindamisaruanne.

| (9) | Erandil ei ole kahjulikku mõju käibemaksust laekuvatele Euroopa Liidu omavahenditele ning see ei mõjuta ka tarbimise lõppetapis sissenõutava käibemaksu summat, |
| --- | --- |

(9)

Erandil ei ole kahjulikku mõju käibemaksust laekuvatele Euroopa Liidu omavahenditele ning see ei mõjuta ka tarbimise lõppetapis sissenõutava käibemaksu summat,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 lubatakse Madalmaade Kuningriigil valmisrõivatööstuses kuni 31. detsembrini 2012 kohaldada kava, mille raames pannakse käibemaksu maksuhaldurile tasumise vastutus alltöövõtjalt rõivatootjale (töövõtjale).

Artikkel 2

Kui Madalmaade Kuningriik soovib kõnealust meedet pikendada selliselt, et see kehtiks ka pärast 2012. aastat, tuleb neil esitada komisjonile 1. aprilliks 2012 asjakohane taotlus ja aruanne, mis käsitleb eelkõige meetme tõhusust ja võimalikke tõendeid valmisrõivatööstuse alltöövõtjate ümberasumise kohta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle teatavaks tegemise päeval.

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2010.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 27. september 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

K. PEETERS

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu otsus, 13. november 2007, millega Madalmaade Kuningriigil lubatakse kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193 (ELT L 300, 17.11.2007, lk 71).

2

---

| 30.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 256/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 256/24

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

27. september 2010,

mille kohaselt lubatakse Poola Vabariigil kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ja artiklist 168

(2010/581/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 291 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni peasekretariaadis 16. novembril 2009. aastal registreeritud kirjaga taotles Poola Vabariik luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ sätetest, milles käsitletakse sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust teatud mootorsõidukitelt („erimeede”). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni peasekretariaadis 16. novembril 2009. aastal registreeritud kirjaga taotles Poola Vabariik luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ sätetest, milles käsitletakse sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust teatud mootorsõidukitelt („erimeede”).

| (2) | Kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõiguga teavitas komisjon 14. detsembri 2009. aasta kirjaga teisi liikmesriike Poola taotlusest. Komisjon teatas 17. detsembri 2009. aasta kirjaga Poolale, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõiguga teavitas komisjon 14. detsembri 2009. aasta kirjaga teisi liikmesriike Poola taotlusest. Komisjon teatas 17. detsembri 2009. aasta kirjaga Poolale, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Poola kohaldab sõiduautode puhul käibemaksu mahaarvamise piirangud. Mõned mootorsõidukid, mis ei ole sõiduautod, sobivad tänu oma konstruktsioonile nii era- kui ka äriotstarbeliseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Poola kohaldab sõiduautode puhul käibemaksu mahaarvamise piirangud. Mõned mootorsõidukid, mis ei ole sõiduautod, sobivad tänu oma konstruktsioonile nii era- kui ka äriotstarbeliseks kasutamiseks.

| (4) | Kui maksukohustuslane kavatseb kasutada eraotstarbel sõidukit, mis ei ole sõiduauto ja millelt ta on ostmise, ühendusesisese omandamise, impordi, rentimise või liisimisel ajal sisendkäibemaksu täielikult või osaliselt maha arvanud, peab ta sellise kasutamise puhul praegu arvestama väljundkäibemaksu. Samas on maksukohustuslasel raske erakasutuse ulatust täpselt kindlaks teha ja maksuhalduril on seda raske kontrollida. |
| --- | --- |

(4)

Kui maksukohustuslane kavatseb kasutada eraotstarbel sõidukit, mis ei ole sõiduauto ja millelt ta on ostmise, ühendusesisese omandamise, impordi, rentimise või liisimisel ajal sisendkäibemaksu täielikult või osaliselt maha arvanud, peab ta sellise kasutamise puhul praegu arvestama väljundkäibemaksu. Samas on maksukohustuslasel raske erakasutuse ulatust täpselt kindlaks teha ja maksuhalduril on seda raske kontrollida.

| (5) | Käibemaksu kogumise lihtsustamiseks ning maksudest kõrvalehoidmiseks ja maksustamise vältimiseks soovib Poola seepärast saada erandit, mis võimaldab teatavate sõidukite, mis ei ole sõiduautod ja mida võidakse kasutada nii era- kui ka äriotstarbel, ostmisel, ühendusesisesel omandamisel, impordil, rentimisel või liisimisel piirata mahaarvatavat sisendkäibemaksu 60 %ni ning selleks, et ära hoida käibemaksu liigset mahaarvamist luksussõidukite puhul, mida kasutatakse suurema tõenäosusega eraotstarbel, maksimaalselt 6 000 Poola zlotini. Maksukohustuslastel ei oleks enam kohustust arvestada sõidukite erakasutuselt väljundkäibemaksu. |
| --- | --- |

(5)

Käibemaksu kogumise lihtsustamiseks ning maksudest kõrvalehoidmiseks ja maksustamise vältimiseks soovib Poola seepärast saada erandit, mis võimaldab teatavate sõidukite, mis ei ole sõiduautod ja mida võidakse kasutada nii era- kui ka äriotstarbel, ostmisel, ühendusesisesel omandamisel, impordil, rentimisel või liisimisel piirata mahaarvatavat sisendkäibemaksu 60 %ni ning selleks, et ära hoida käibemaksu liigset mahaarvamist luksussõidukite puhul, mida kasutatakse suurema tõenäosusega eraotstarbel, maksimaalselt 6 000 Poola zlotini. Maksukohustuslastel ei oleks enam kohustust arvestada sõidukite erakasutuselt väljundkäibemaksu.

| (6) | Erimeedet tuleks kohaldada üksnes selliste mootorsõidukite suhtes, mis ei ole sõiduautod ning mille suurim kandevõime on üle 500 kg ja suurim täismass 3,5 tonni. Erand ei tohiks hõlmata teatavate ülesannete täitmisel kasutatavaid sõidukeid, nt puksiirautod, matuseautod ja laadurid, ning edasimüümiseks või rentimiseks ostetavaid sõidukeid. |
| --- | --- |

(6)

Erimeedet tuleks kohaldada üksnes selliste mootorsõidukite suhtes, mis ei ole sõiduautod ning mille suurim kandevõime on üle 500 kg ja suurim täismass 3,5 tonni. Erand ei tohiks hõlmata teatavate ülesannete täitmisel kasutatavaid sõidukeid, nt puksiirautod, matuseautod ja laadurid, ning edasimüümiseks või rentimiseks ostetavaid sõidukeid.

| (7) | Luba tuleks anda üksnes piiratud ajaks ja selle kehtivus peaks lõppema 31. detsembril 2013. Selle aja jooksul saadud kogemustele tuginedes on võimalik hinnata, kas erand on endiselt õigustatud. |
| --- | --- |

(7)

Luba tuleks anda üksnes piiratud ajaks ja selle kehtivus peaks lõppema 31. detsembril 2013. Selle aja jooksul saadud kogemustele tuginedes on võimalik hinnata, kas erand on endiselt õigustatud.

| (8) | Erandil ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele, |
| --- | --- |

(8)

Erandil ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 168 lubatakse Poola Vabariigil piirata mootorsõidukite, mis ei ole sõiduautod, ostmisel, ühendusesisesel omandamisel, impordil, rentimisel või liisimisel maha arvatavat käibemaksu 60 %ni ja 6 000 Poola zlotini.

Piirang kehtib üksnes selliste mootorsõidukite suhtes, mis ei ole sõiduautod ning mille suurim kandevõime on üle 500 kg ja suurim täismass 3,5 tonni.

Artikkel 2

Artiklit 1 ei kohaldata järgmiste sõidukikategooriate suhtes:

| a) | edasimüümiseks, rentimiseks või liisimiseks ostetavad sõidukid; |
| --- | --- |

a)

edasimüümiseks, rentimiseks või liisimiseks ostetavad sõidukid;

| b) | sõidukid, mis eelarvesätetes kehtestatud kriteeriumide kohaselt loetakse üldjuhul kaubaveoks ettenähtud sõidukiteks; |
| --- | --- |

b)

sõidukid, mis eelarvesätetes kehtestatud kriteeriumide kohaselt loetakse üldjuhul kaubaveoks ettenähtud sõidukiteks;

| c) | konkreetse ülesande täitmiseks ettenähtud sõidukid; |
| --- | --- |

c)

konkreetse ülesande täitmiseks ettenähtud sõidukid;

| d) | vähemalt 10 inimese (sh juht) veoks ettenähtud sõidukid. |
| --- | --- |

d)

vähemalt 10 inimese (sh juht) veoks ettenähtud sõidukid.

Artikkel 3

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a lubatakse Poola Vabariigil mitte käsitada tasu eest teenuste osutamisena käesoleva otsuse artiklis 1 osutatud piiranguga hõlmatud sõiduki kasutamist maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldiselt muul kui ettevõtluse eesmärgil.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle teatavaks tegemise päeval.

See kehtib 31. detsembrini 2013.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

Brüssel, 27. september 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

K. PEETERS

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

---

| 30.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 256/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 256/26

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

27. september 2010,

mille kohaselt lubatakse Prantsuse Vabariigil ja Itaalia Vabariigil kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 5

(2010/582/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 291 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Itaalia ja Prantsusmaa taotlesid komisjoni peasekretariaadis vastavalt 19. juunil 2009 ja 19. novembril 2009 registreeritud kirjadega luba kohaldada maksualast erimeedet, mis on seotud olemasoleva Col de Tende maanteetunneli käitamise, hoolduse ja turvalisuse tagamise ning praeguse tunneli kõrvale ehitatava uue tunneli ehituse, käitamise, hoolduse ning turvalisuse tagamisega („meede”). |
| --- | --- |

(1)

Itaalia ja Prantsusmaa taotlesid komisjoni peasekretariaadis vastavalt 19. juunil 2009 ja 19. novembril 2009 registreeritud kirjadega luba kohaldada maksualast erimeedet, mis on seotud olemasoleva Col de Tende maanteetunneli käitamise, hoolduse ja turvalisuse tagamise ning praeguse tunneli kõrvale ehitatava uue tunneli ehituse, käitamise, hoolduse ning turvalisuse tagamisega („meede”).

| (2) | Kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõiguga teavitas komisjon 14. detsembri 2009. aasta kirjaga teisi liikmesriike Prantsusmaa ja Itaalia taotlustest. Komisjon teatas 17. detsembri 2009. aasta kirjaga Prantsusmaale ja Itaaliale, et tal on taotluste hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõiguga teavitas komisjon 14. detsembri 2009. aasta kirjaga teisi liikmesriike Prantsusmaa ja Itaalia taotlustest. Komisjon teatas 17. detsembri 2009. aasta kirjaga Prantsusmaale ja Itaaliale, et tal on taotluste hindamiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Col de Tende maanteetunnel on Prantsusmaa ja Itaalia vaheline püsimaanteeühendus. Nende kahe liikmesriigi vahel 12. märtsil 2007. aastal sõlmitud kokkuleppes määrati Itaalia vastutavaks olemasoleva tunneli käitamise, hoolduse ja turvalisuse tagamise ning uue tunneli ehitamise, käitamise, hoolduse ja turvalisuse tagamise eest, milles pärast valmimist juhitakse liiklus praeguse tunneli suhtes vastupidises suunas. |
| --- | --- |

(3)

Col de Tende maanteetunnel on Prantsusmaa ja Itaalia vaheline püsimaanteeühendus. Nende kahe liikmesriigi vahel 12. märtsil 2007. aastal sõlmitud kokkuleppes määrati Itaalia vastutavaks olemasoleva tunneli käitamise, hoolduse ja turvalisuse tagamise ning uue tunneli ehitamise, käitamise, hoolduse ja turvalisuse tagamise eest, milles pärast valmimist juhitakse liiklus praeguse tunneli suhtes vastupidises suunas.

| (4) | Kõnealuse meetme alusel käsitatakse praeguse tunneli ala kogu ulatuses ning kogu uut tunnelit ja selle ehitusala ehitamiseks, käitamiseks, hoolduseks ja ohutuse tagamiseks tarnitavate kaupade ja osutatavate teenuste ning ühendusesiseselt omandatavate kaupade ja impordi puhul Itaalia territooriumil olevana. Sellise meetme puudumisel tuleks territoriaalsuse põhimõttest lähtuvalt iga tarne maksustamisel teha kindlaks, kas maksustamise koht on Prantsusmaa või Itaalia. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuse meetme alusel käsitatakse praeguse tunneli ala kogu ulatuses ning kogu uut tunnelit ja selle ehitusala ehitamiseks, käitamiseks, hoolduseks ja ohutuse tagamiseks tarnitavate kaupade ja osutatavate teenuste ning ühendusesiseselt omandatavate kaupade ja impordi puhul Itaalia territooriumil olevana. Sellise meetme puudumisel tuleks territoriaalsuse põhimõttest lähtuvalt iga tarne maksustamisel teha kindlaks, kas maksustamise koht on Prantsusmaa või Itaalia.

| (5) | Seepärast on meetme eesmärk lihtsustada olemasoleva tunneli käitamise, hoolduse ja turvalisuse tagamise ning uue tunneli ehitamise käitamise, hoolduse ja turvalisuse tagamise käibemaksustamist. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on meetme eesmärk lihtsustada olemasoleva tunneli käitamise, hoolduse ja turvalisuse tagamise ning uue tunneli ehitamise käitamise, hoolduse ja turvalisuse tagamise käibemaksustamist.

| (6) | Erandil ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele, |
| --- | --- |

(6)

Erandil ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 5 lubatakse Prantsuse Vabariigil ja Itaalia Vabariigil käsitada olemasoleva Col de Tende maanteetunneli kogu ala koos kõnealuse tunneli kõrvale ehitatava uue Col de Tende maanteetunneli ehitusalaga uue tunneli ehitamiseks ja järgnevaks käitamiseks, hoolduseks ja ohutuse tagamiseks ning olemasoleva tunneli käitamiseks, hoolduseks ja ohutuse tagamiseks tarnitavate kaupade ja osutatavate teenuste ning ühendusesiseselt omandatavate kaupade ja impordi puhul Itaalia territooriumil olevana.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavaks tegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile ja Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 27. september 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

K. PEETERS

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

---

| 30.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 256/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 256/27

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

27. september 2010,

mille kohaselt lubatakse Rumeenial kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193

(2010/583/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 291 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni peasekretariaadis 23. septembril 2009. aastal registreeritud kirjaga on Rumeenia taotlenud luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni peasekretariaadis 23. septembril 2009. aastal registreeritud kirjaga on Rumeenia taotlenud luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193.

| (2) | Kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõiguga teavitas komisjon 14. detsembri 2009. aasta kirjaga teisi liikmesriike Rumeenia taotlusest. Komisjon teatas 17. detsembri 2009. aasta kirjaga Rumeeniale, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõiguga teavitas komisjon 14. detsembri 2009. aasta kirjaga teisi liikmesriike Rumeenia taotlusest. Komisjon teatas 17. detsembri 2009. aasta kirjaga Rumeeniale, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 193 kohaselt on tavaliselt maksuhalduri ees käibemaksu tasuma kohustatud kaubatarneid tegev või teenuseid osutav maksukohustuslane. Rumeenia taotletud erandi eesmärk on teha kahel konkreetsel juhul käibemaksu tasumise eest vastutavaks kauba soetaja või teenuse saaja. Esimesel juhul tarnib maksukohustuslane puittooteid, nagu on määratletud siseriiklikes õigusaktides. Teisel juhul tarnib kaupu või osutab teenuseid maksukohustuslane, kelle suhtes kohaldatakse maksejõuetusmenetlust (v.a jaemüüjad). |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 193 kohaselt on tavaliselt maksuhalduri ees käibemaksu tasuma kohustatud kaubatarneid tegev või teenuseid osutav maksukohustuslane. Rumeenia taotletud erandi eesmärk on teha kahel konkreetsel juhul käibemaksu tasumise eest vastutavaks kauba soetaja või teenuse saaja. Esimesel juhul tarnib maksukohustuslane puittooteid, nagu on määratletud siseriiklikes õigusaktides. Teisel juhul tarnib kaupu või osutab teenuseid maksukohustuslane, kelle suhtes kohaldatakse maksejõuetusmenetlust (v.a jaemüüjad).

| (4) | Maksejõuetutel ettevõtjatel on majandusraskuste tõttu tihti võimatu maksta tarnitud kaupade või osutatud teenuste eest pädevatele asutustele käibemaksu. Selliste kaupade või teenuste saajal on põhimõtteliselt ikkagi võimalik käibemaks maha arvata, hoolimata sellest, et tarnija ei ole pädevatele asutusele käibemaksu maksnud. |
| --- | --- |

(4)

Maksejõuetutel ettevõtjatel on majandusraskuste tõttu tihti võimatu maksta tarnitud kaupade või osutatud teenuste eest pädevatele asutustele käibemaksu. Selliste kaupade või teenuste saajal on põhimõtteliselt ikkagi võimalik käibemaks maha arvata, hoolimata sellest, et tarnija ei ole pädevatele asutusele käibemaksu maksnud.

| (5) | Kuna jaemüüjal oleks müügikohas raske kindlaks teha, kas klient on maksukohustuslane, ei kasutata pöördmaksustamist, kui jaemüüja suhtes kohaldatakse maksejõuetusmenetlust. |
| --- | --- |

(5)

Kuna jaemüüjal oleks müügikohas raske kindlaks teha, kas klient on maksukohustuslane, ei kasutata pöördmaksustamist, kui jaemüüja suhtes kohaldatakse maksejõuetusmenetlust.

| (6) | Samuti esineb Rumeenia puiduturul probleeme, mis on tingitud turu ja ettevõtjate olemusest. Turul tegutseb palju väikeseid ettevõtjaid, keda Rumeenia ametiasutustel on raske kontrollida. Maksudest kõrvalehoidmise tavapärane viis on, et tarnija esitab tarnete eest arve ja kaob seejärel ilma pädevatele asutustele maksu maksmata, olles jätnud kliendile maksu mahaarvamiseks kehtiva arve. |
| --- | --- |

(6)

Samuti esineb Rumeenia puiduturul probleeme, mis on tingitud turu ja ettevõtjate olemusest. Turul tegutseb palju väikeseid ettevõtjaid, keda Rumeenia ametiasutustel on raske kontrollida. Maksudest kõrvalehoidmise tavapärane viis on, et tarnija esitab tarnete eest arve ja kaob seejärel ilma pädevatele asutustele maksu maksmata, olles jätnud kliendile maksu mahaarvamiseks kehtiva arve.

| (7) | Kuna erandiga tehakse käibemaksu maksmise eest vastutavaks kauba või teenuste saaja juhtudel, mis hõlmavad maksukohustuslase tarnitavaid puittooteid või sellise maksukohustuslase kaubatarneid ja osutatavaid teenuseid, kelle suhtes kohaldatakse maksejõuetusmenetlust (v.a jaemüüjad), kõrvaldatakse sellega ilmnenud probleemid, mõjutamata tasuda tulevat maksusummat. Tänu sellele hoitakse ära teatav maksudest kõrvalehoidmine või maksustamise vältimine. |
| --- | --- |

(7)

Kuna erandiga tehakse käibemaksu maksmise eest vastutavaks kauba või teenuste saaja juhtudel, mis hõlmavad maksukohustuslase tarnitavaid puittooteid või sellise maksukohustuslase kaubatarneid ja osutatavaid teenuseid, kelle suhtes kohaldatakse maksejõuetusmenetlust (v.a jaemüüjad), kõrvaldatakse sellega ilmnenud probleemid, mõjutamata tasuda tulevat maksusummat. Tänu sellele hoitakse ära teatav maksudest kõrvalehoidmine või maksustamise vältimine.

| (8) | Meede on proportsionaalne seatud eesmärkidega, kuna seda ei kavandata kohaldada üldiselt, vaid üksnes selliste konkreetsete tegevuste ja sektorite puhul, mis tekitavad märgatavaid raskusi seoses maksude kogumisega või maksudest kõrvalehoidmise või maksustamise vältimisega. |
| --- | --- |

(8)

Meede on proportsionaalne seatud eesmärkidega, kuna seda ei kavandata kohaldada üldiselt, vaid üksnes selliste konkreetsete tegevuste ja sektorite puhul, mis tekitavad märgatavaid raskusi seoses maksude kogumisega või maksudest kõrvalehoidmise või maksustamise vältimisega.

| (9) | Luba tuleks anda üksnes piiratud ajaks, kuni 31. detsembrini 2013. Selle aja jooksul saadud kogemustele tuginedes on võimalik hinnata, kas erand on endiselt õigustatud. |
| --- | --- |

(9)

Luba tuleks anda üksnes piiratud ajaks, kuni 31. detsembrini 2013. Selle aja jooksul saadud kogemustele tuginedes on võimalik hinnata, kas erand on endiselt õigustatud.

| (10) | Erandil ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele, |
| --- | --- |

(10)

Erandil ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 antakse Rumeeniale kuni 31. detsembrini 2013 luba määrata käibemaksu tasumise eest vastutavaks maksukohustuslane, kellele tarnitakse kaupu või osutatakse teenuseid, millele on osutatud käesoleva otsuse artiklis 2.

Artikkel 2

Artikliga 1 ette nähtud erandit kohaldatakse järgmise suhtes:

| a) | maksukohustuslase tarnitavad puittooted hõlmavad kasvavat metsa, ümarpuitu või lõigatud puitu, küttepuitu, puittooteid, samuti nelinurkse ristlõikega või lõhestatud puitu ning töötlemata puitu, töödeldud või pooltöödeldud puitu; |
| --- | --- |

a)

maksukohustuslase tarnitavad puittooted hõlmavad kasvavat metsa, ümarpuitu või lõigatud puitu, küttepuitu, puittooteid, samuti nelinurkse ristlõikega või lõhestatud puitu ning töötlemata puitu, töödeldud või pooltöödeldud puitu;

| b) | sellise maksukohustuslase kaubatarned ja osutatavad teenused, kelle suhtes kohaldatakse maksejõuetusmenetlust (v.a jaemüüjad). |
| --- | --- |

b)

sellise maksukohustuslase kaubatarned ja osutatavad teenused, kelle suhtes kohaldatakse maksejõuetusmenetlust (v.a jaemüüjad).

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.

Brüssel, 27. september 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

K. PEETERS

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

---

| 30.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 256/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 256/29

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

27. september 2010,

mille kohaselt lubatakse Läti Vabariigil kohaldada meedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287

(2010/584/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 291 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) („käibemaksudirektiiv”) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni peasekretariaadis 17. veebruaril 2010. aastal registreeritud kirjaga taotles Läti luba kohaldada erandit käibemaksudirektiivi artikli 287 lõikest 10, et kohaldada maksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa 50 000 eurot („meede”). Meetme alusel vabastataks maksukohustuslased teatavatest või kõikidest käibemaksudirektiivi XI jaotise 2–6. peatükis osutatud käibemaksukohustustest. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni peasekretariaadis 17. veebruaril 2010. aastal registreeritud kirjaga taotles Läti luba kohaldada erandit käibemaksudirektiivi artikli 287 lõikest 10, et kohaldada maksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive ei ületa 50 000 eurot („meede”). Meetme alusel vabastataks maksukohustuslased teatavatest või kõikidest käibemaksudirektiivi XI jaotise 2–6. peatükis osutatud käibemaksukohustustest.

| (2) | Kooskõlas käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 teise lõiguga teavitas komisjon teisi liikmesriike Läti taotlusest 4. mai 2010. aasta kirjaga. Komisjon teatas 7. mai 2010. aasta kirjaga Lätile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 teise lõiguga teavitas komisjon teisi liikmesriike Läti taotlusest 4. mai 2010. aasta kirjaga. Komisjon teatas 7. mai 2010. aasta kirjaga Lätile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Liikmesriikidele on juba kättesaadav käibemaksudirektiivi XII jaotise kohane eriskeem, mida kohaldatakse väikeettevõtjate suhtes. Meede on erand käibemaksudirektiivi XII jaotisest ainult sel määral, kuivõrd maksukohustuslase eriskeemi kohane aastakäibe ülempiir on kõrgem kui praegu käibemaksudirektiivi artikli 287 lõike 10 kohaselt Lätis lubatud, s.o 17 200 eurot. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikidele on juba kättesaadav käibemaksudirektiivi XII jaotise kohane eriskeem, mida kohaldatakse väikeettevõtjate suhtes. Meede on erand käibemaksudirektiivi XII jaotisest ainult sel määral, kuivõrd maksukohustuslase eriskeemi kohane aastakäibe ülempiir on kõrgem kui praegu käibemaksudirektiivi artikli 287 lõike 10 kohaselt Lätis lubatud, s.o 17 200 eurot.

| (4) | Kõrgem eriskeemi ülempiir võib kõige väiksemate ettevõtjate käibemaksukohustusi oluliselt vähendada, tehes sellise eriskeemi maksukohustuslastest ettevõtjatele vabatahtlikuks ja võimaldades neil valida ka tavapärase käibemaksusüsteemi. |
| --- | --- |

(4)

Kõrgem eriskeemi ülempiir võib kõige väiksemate ettevõtjate käibemaksukohustusi oluliselt vähendada, tehes sellise eriskeemi maksukohustuslastest ettevõtjatele vabatahtlikuks ja võimaldades neil valida ka tavapärase käibemaksusüsteemi.

| (5) | Komisjon on lisanud käibemaksuga seotud kohustuste lihtsustamist käsitleva direktiivi 29. oktoobri 2004. aasta ettepanekule (2) sätted, mille kohaselt lubatakse liikmesriikidel kehtestada käibemaksuvabastuskorra jaoks aastakäibe ülempiiriks 100 000 eurot või samaväärne summa riigi valuutas, kusjuures kõnealust ülempiiri võidakse igal aastal kohandada. Läti esitatud taotlus on kooskõlas kõnealuse ettepanekuga. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on lisanud käibemaksuga seotud kohustuste lihtsustamist käsitleva direktiivi 29. oktoobri 2004. aasta ettepanekule (2) sätted, mille kohaselt lubatakse liikmesriikidel kehtestada käibemaksuvabastuskorra jaoks aastakäibe ülempiiriks 100 000 eurot või samaväärne summa riigi valuutas, kusjuures kõnealust ülempiiri võidakse igal aastal kohandada. Läti esitatud taotlus on kooskõlas kõnealuse ettepanekuga.

| (6) | Erandi kohaldamine ei mõjuta käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid, |
| --- | --- |

(6)

Erandi kohaldamine ei mõjuta käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 lõikest 10 võib Läti Vabariik kohaldada käibemaksuvabastust maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive riigi valuutas Euroopa Liiduga ühinemise kuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult ei ületa 50 000 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavaks tegemise päeval.

See kaotab kehtivuse kas kuupäeval, mil jõustuvad sellise direktiivi sätted, millega muudetakse aastakäibe ülempiire, millest väiksema käibega maksukohustuslaste suhtes võidakse kohaldada käibemaksuvabastust, või 31. detsembril 2013, vastavalt kumb kuupäev saabub varem.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Läti Vabariigile.

Brüssel, 27. september 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

K. PEETERS

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  ELT C 24, 29.1.2005, lk 8.

2

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 30.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 256/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 256/30

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 43/10/COL,

10. veebruar 2010,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki osa 1.2 punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelu ning tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 21. mai 2008. aasta otsus 301/08/COL

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artiklit 109 ja protokolli 1,

võttes arvesse EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse EFTA järelevalveamet ja kohus, eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti d ja protokolli nr 1,

võttes arvesse EMP lepingu I lisa I peatüki sissejuhatava osa punkti 4 alapunkti B alajaotisi 1 ja 3 ja alajaotise 5 alapunkti b,

võttes arvesse EMP lepingu I lisa I peatüki punktis 1.1.4 nimetatud õigusakti (nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted), mida on muudetud ja kohandatud EMP lepinguga, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse EMP lepingu I lisa I peatüki punktis 1.1.5 nimetatud õigusakti (nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/496/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted ja millega muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ), mida on muudetud ja kohandatud EMP lepinguga, eriti selle artikli 6 lõiget 4,

võttes arvesse EMP lepingu I lisa I peatüki punktis 1.2.111 nimetatud õigusakti (komisjoni 21. novembri 2001. aasta otsus 2001/812/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli eest vastutavate piiripunktide heakskiitmise nõuded), mida on muudetud, eriti selle artikli 3 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

EFTA järelevalveamet tunnistas oma 21. mai 2008. aasta otsusega nr 301/08/COL kehtetuks EFTA järelevalveameti 12. septembri 2007. aasta otsuse nr 378/07/COL ja koostas uue loetelu kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivatest Islandi ja Norra piiripunktidest,

Norra valitsus taotles, et EMP lepingu I lisa I peatüki osa 1.2 punktis 39 esitatud loetelust eemaldataks Honningsvågis asuva kontrollikeskuse (Honningsvågi sadama piiripunkti all) luba heaks kiita jahutatud tooteid -HC-T(1)(2)(3)- ning asendataks see loaga heaks kiita üksnes külmutatud tooteid -HC-T(FR)(1)(2)(3)-.

Norra valitsus taotles, et EMP lepingu I lisa I peatüki osa 1.2 punktis 39 esitatud loetelust eemaldataks kontrollikeskused Harøysund (Kristiansundi piiripunkti all) ja Vannøy (Tromsø sadama piiripunkti all).

EFTA järelevalveamet suunas otsusega 494/09/COL küsimuse EFTA järelevalvekomiteed abistavale EFTA veterinaarkomiteele. Käesolevas otsuses esitatud meetmed on kooskõlas EFTA järelevalveametit abistava EFTA veterinaarkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Islandile ja Norrasse kolmandatest riikidest toodavate elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolli korraldavad pädevad riigiasutused üksnes käesoleva otsuse lisas loetletud heakskiidetud piiripunktides.

Artikkel 2

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 21. mai 2008. aasta otsus nr 301/08/COL.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 10. veebruaril 2010.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Islandile ja Norrale.

Artikkel 5

Ainult ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 10. veebruar 2010

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Per SANDERUD

kolleegiumi liige

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

---

LISA

HEAKSKIIDETUD PIIRIPUNKTIDE LOETELU

| 1 | = | Nimetus |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | TRACESi kood |
| 3 | = | Transpordiviis







  A | = | Lennujaam |
| F | = | Raudtee |
| P | = | Sadam |
| R | = | Maantee |

1

=

Nimetus

2

=

TRACESi kood

3

=

Transpordiviis

A

=

Lennujaam

F

=

Raudtee

P

=

Sadam

R

=

Maantee

4

=

Kontrollikeskus

5

=

Tooted

| HC | = | Kõik inimtoiduks mõeldud tooted |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Muud tooted |
| NT | = | Temperatuurinõudeid puuduvad |
| T | = | Külmutatud/jahutatud tooted |
| T(FR) | = | Külmutatud tooted |
| T(CH) | = | Jahutatud tooted |

HC

=

Kõik inimtoiduks mõeldud tooted

NHC

=

Muud tooted

NT

=

Temperatuurinõudeid puuduvad

T

=

Külmutatud/jahutatud tooted

T(FR)

=

Külmutatud tooted

T(CH)

=

Jahutatud tooted

6

=

Elusloomad

| U | = | Kabiloomad: veised, sead, lambad, kitsed, mets- ja koduhobused |
| --- | --- | --- |
| E | = | Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ määratletud registreeritud hobuslased |
| O | = | Muud loomad |

U

=

Kabiloomad: veised, sead, lambad, kitsed, mets- ja koduhobused

E

=

Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ määratletud registreeritud hobuslased

O

=

Muud loomad

5–6

=

Erimärkused

| (1) | = | Kontroll vastavalt komisjoni otsuse 93/352/EMÜ nõuetele, mis teostataks nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 rakendamisel |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | Üksnes pakendatud tooted |
| (3) | = | Ainult kalatooted |
| (4) | = | Ainult loomsed valgud |
| (5) | = | Ainult villaga kaetud nahad |
| (6) | = | Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid |
| (7) | = | Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini) |
| (8) | = | Ainult hobuslased |
| (9) | = | Ainult troopilised kalad |
| (10) | = | Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, eluskalad, roomajad ning linnud, v.a silerinnalised linnud |
| (11) | = | Ainult pakendamata loomasööt |
| (12) | = | Ainult (U) loomaaeda transporditavate kabjaliste puhul ja ainult (O) ühepäevaste tibude, kalade, koerte, kasside, putukate, muude loomaaeda transporditavate loomade puhul |
| (13) | = | Nagylak HU: see on piiripunkt (toodete jaoks) ja piiriületuspunkt (elusloomade jaoks) Ungari-Rumeenia piiril, mille suhtes rakendatakse läbiräägitud ja ühinemislepingus sätestatud üleminekumeetmeid nii toodete kui ka elusloomade suhtes. Vt komisjoni otsust 2003/630/EÜ |
| (14) | = | Mõeldud transiidiks Euroopa Ühenduse kaudu teatavatele inimtoiduks mõeldud loomset päritolu toodete partiidele, mis lähevad või tulevad Venemaalt ning mille suhtes rakendatakse asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud erimenetlusi |
| (15) | = | Ainult vesiviljelusloomad |
| (16) | = | Ainult kalajahu |

(1)

=

Kontroll vastavalt komisjoni otsuse 93/352/EMÜ nõuetele, mis teostataks nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 rakendamisel

(2)

=

Üksnes pakendatud tooted

(3)

=

Ainult kalatooted

(4)

=

Ainult loomsed valgud

(5)

=

Ainult villaga kaetud nahad

(6)

=

Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid

(7)

=

Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini)

(8)

=

Ainult hobuslased

(9)

=

Ainult troopilised kalad

(10)

=

Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, eluskalad, roomajad ning linnud, v.a silerinnalised linnud

(11)

=

Ainult pakendamata loomasööt

(12)

=

Ainult (U) loomaaeda transporditavate kabjaliste puhul ja ainult (O) ühepäevaste tibude, kalade, koerte, kasside, putukate, muude loomaaeda transporditavate loomade puhul

(13)

=

Nagylak HU: see on piiripunkt (toodete jaoks) ja piiriületuspunkt (elusloomade jaoks) Ungari-Rumeenia piiril, mille suhtes rakendatakse läbiräägitud ja ühinemislepingus sätestatud üleminekumeetmeid nii toodete kui ka elusloomade suhtes. Vt komisjoni otsust 2003/630/EÜ

(14)

=

Mõeldud transiidiks Euroopa Ühenduse kaudu teatavatele inimtoiduks mõeldud loomset päritolu toodete partiidele, mis lähevad või tulevad Venemaalt ning mille suhtes rakendatakse asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud erimenetlusi

(15)

=

Ainult vesiviljelusloomad

(16)

=

Ainult kalajahu

Riik: Island

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akureyri | IS AKU 1 | P | | HC-T(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Hafnarfjörður | IS HAF 1 | P | | HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Húsavík | IS HUS 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ísafjörður | IS ISA 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Keflavíki lennujaam | IS KEF 4 | A | | HC(1)(2)(3) | O(15) |
| Reykjavík Eimskip | IS REY 1a | P | | HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Reykjavík Samskip | IS REY 1b | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Þorlákshöfn | IS THH 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6) | |

1

2

3

4

5

6

Akureyri

IS AKU 1

P

HC-T(1)(2)(3), NHC(16)

Hafnarfjörður

IS HAF 1

P

HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Húsavík

IS HUS 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ísafjörður

IS ISA 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Keflavíki lennujaam

IS KEF 4

A

HC(1)(2)(3)

O(15)

Reykjavík Eimskip

IS REY 1a

P

HC(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Reykjavík Samskip

IS REY 1b

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Þorlákshöfn

IS THH 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6)

Riik: Norra

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borg | NO BRG 1 | P | | HC, NHC | E(7) |
| Båtsfjord | NO BJF 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Egersund | NO EGE 1 | P | | HC-NT(6), NHC-NT(6)(16) | |
| Hammerfest | NO HFT 1 | P | Rypefjord | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Honningsvåg | NO HVG 1 | P | Honningsvåg | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Gjesvær | HC-T(1)(2)(3) | |
| Kirkenes | NO KKN 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | NO KSU 1 | P | Kristiansund | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6) | |
| Måløy | NO MAY 1 | P | Gotteberg | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Trollebø | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Oslo | NO OSL 1 | P | | HC, NHC | |
| Oslo | NO OSL 4 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Sortland | NO SLX 1 | P | Melbu | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Sortland | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Storskog | NO STS 3 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Tromsø | NO TOS 1 | P | Bukta | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Solstrand | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Vadsø | NO VOS 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ålesund | NO AES 1 | P | Breivika | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Ellingsøy | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Skutvik | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Borg

NO BRG 1

P

HC, NHC

E(7)

Båtsfjord

NO BJF 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Egersund

NO EGE 1

P

HC-NT(6), NHC-NT(6)(16)

Hammerfest

NO HFT 1

P

Rypefjord

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Honningsvåg

NO HVG 1

P

Honningsvåg

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Gjesvær

HC-T(1)(2)(3)

Kirkenes

NO KKN 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kristiansund

NO KSU 1

P

Kristiansund

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6)

Måløy

NO MAY 1

P

Gotteberg

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Trollebø

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Oslo

NO OSL 1

P

HC, NHC

Oslo

NO OSL 4

A

HC, NHC

U, E, O

Sortland

NO SLX 1

P

Melbu

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Sortland

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Storskog

NO STS 3

R

HC, NHC

U, E, O

Tromsø

NO TOS 1

P

Bukta

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Solstrand

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Vadsø

NO VOS 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ålesund

NO AES 1

P

Breivika

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Ellingsøy

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Skutvik

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

---