# Euroopa Liidu L 292/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.292.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 292 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide10. november 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.292.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 292

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide10. november 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2010/676/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 8. november 2010, Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) allkirjastamise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1008/2010, 9. november 2010, mis käsitleb teatavate mootorsõidukite tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemide tüübikinnituse nõudeid ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (
  1
  ) | 2 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1009/2010, 9. november 2010, mis käsitleb teatavate mootorsõidukite rataste porikaitsmete tüübikinnituse nõudeid ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1010/2010, 8. november 2010, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse meriahvena püük NAFO püügipiirkonnas 3M | 30 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1011/2010, 9. november 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 32 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1012/2010, 9. november 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 34 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2010/74/EL, 9. november 2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et laiendada toimeaine süsinikdioksiidi kandmist direktiivi I lisasse tooteliigile 18 (
  1
  ) | 36 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2010/677/ÜVJP, 8. november 2010, millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 98/409/ÜVJP Sierra Leone kohta | 39 |
| | | 2010/678/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 5. november 2010, liidu rahalise toetuse kohta teatavates valmistoitudes Listeria monocytogenes’e levimust käsitleva kooskõlastatud seireprogrammi tegemiseks liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7516 all) | 40 |
| | | 2010/679/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 8. november 2010, millega muudetakse otsust 95/467/EÜ ehitustooteid käsitleva nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ artikli 20 lõike 2 rakendamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7542 all)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2010/680/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 9. november 2010, millega vabastatakse Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Hispaania, Prantsusmaa, Küpros, Läti, Leedu, Malta, Madalmaad, Poola, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik kohustusest kohaldada teatavate liikide suhtes nõukogu direktiive 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 68/193/EMÜ, 1999/105/EÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ vastavalt söödakultuuride seemne, teraviljaseemne, viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali, metsapaljundusmaterjali, peediseemne, köögiviljaseemne ning õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7578 all)

   (
  1
  ) | 57 |
| | | 2010/681/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 9. november 2010, milles käsitletakse küsimustikku liikmesriikide aruannete jaoks seoses nõukogu direktiivi 1999/13/EÜ (teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta) rakendamisega ajavahemikul 2011–2013
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7591 all) | 65 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2010/676/EL

*

Nõukogu otsus, 8. november 2010, Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) allkirjastamise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1008/2010, 9. november 2010, mis käsitleb teatavate mootorsõidukite tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemide tüübikinnituse nõudeid ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (
  1
  )

1

2

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1009/2010, 9. november 2010, mis käsitleb teatavate mootorsõidukite rataste porikaitsmete tüübikinnituse nõudeid ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (
  1
  )

1

21

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1010/2010, 8. november 2010, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse meriahvena püük NAFO püügipiirkonnas 3M

30

Komisjoni määrus (EL) nr 1011/2010, 9. november 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

32

Komisjoni määrus (EL) nr 1012/2010, 9. november 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

34

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2010/74/EL, 9. november 2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et laiendada toimeaine süsinikdioksiidi kandmist direktiivi I lisasse tooteliigile 18 (
  1
  )

1

36

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2010/677/ÜVJP, 8. november 2010, millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 98/409/ÜVJP Sierra Leone kohta

39

2010/678/EL

*

Komisjoni otsus, 5. november 2010, liidu rahalise toetuse kohta teatavates valmistoitudes Listeria monocytogenes’e levimust käsitleva kooskõlastatud seireprogrammi tegemiseks liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7516 all)

Listeria monocytogenes

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7516 all)

40

2010/679/EL

*

Komisjoni otsus, 8. november 2010, millega muudetakse otsust 95/467/EÜ ehitustooteid käsitleva nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ artikli 20 lõike 2 rakendamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7542 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7542 all)

1

55

2010/680/EL

*

Komisjoni otsus, 9. november 2010, millega vabastatakse Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Hispaania, Prantsusmaa, Küpros, Läti, Leedu, Malta, Madalmaad, Poola, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik kohustusest kohaldada teatavate liikide suhtes nõukogu direktiive 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 68/193/EMÜ, 1999/105/EÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ vastavalt söödakultuuride seemne, teraviljaseemne, viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali, metsapaljundusmaterjali, peediseemne, köögiviljaseemne ning õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7578 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7578 all)

1

57

2010/681/EL

*

Komisjoni otsus, 9. november 2010, milles käsitletakse küsimustikku liikmesriikide aruannete jaoks seoses nõukogu direktiivi 1999/13/EÜ (teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta) rakendamisega ajavahemikul 2011–2013
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7591 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7591 all)

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 10.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

8. november 2010,

Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel) allkirjastamise kohta

(2010/676/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu artikliga 19 nähakse ette, et lepinguosalised kohustuvad jätkama jõupingutusi põllumajandustoodetega kauplemise järkjärguliseks liberaliseerimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu artikliga 19 nähakse ette, et lepinguosalised kohustuvad jätkama jõupingutusi põllumajandustoodetega kauplemise järkjärguliseks liberaliseerimiseks.

| (2) | Nõukogu volitas septembris 2005 komisjoni alustama Norraga läbirääkimisi, et saavutada põllumajandustoodetega kauplemise suurem liberaliseerimine Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 raames. Läbirääkimised lõppesid edukalt ning Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel (edaspidi „leping”) parafeeriti 28. jaanuaril 2010. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu volitas septembris 2005 komisjoni alustama Norraga läbirääkimisi, et saavutada põllumajandustoodetega kauplemise suurem liberaliseerimine Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 raames. Läbirääkimised lõppesid edukalt ning Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel (edaspidi „leping”) parafeeriti 28. jaanuaril 2010.

| (3) | Leping tuleks liidu nimel allkirjastada, tingimusel et leping sõlmitakse, |
| --- | --- |

(3)

Leping tuleks liidu nimel allkirjastada, tingimusel et leping sõlmitakse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse heaks Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, milles käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud lisasoodustusi põllumajandustoodetega kauplemisel (edaspidi „leping”) liidu nimel heaks tingimusel, et nimetatud leping sõlmitakse (1).

Artikkel 2

Käesolevaga antakse nõukogu eesistujale õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingu liidu nimel allkirjastama tingimusel, et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 8. november 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

M. WATHELET

---

(1)  Lepingu tekst avaldatakse koos selle allkirjastamist käsitleva otsusega.

1

---

MÄÄRUSED

| 10.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/2

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1008/2010,

9. november 2010,

mis käsitleb teatavate mootorsõidukite tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemide tüübikinnituse nõudeid ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid, (1) eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrus (EÜ) nr 661/2009 on üksikmäärus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)) (2) alusel kehtestatud tüübikinnitusmenetluses. |
| --- | --- |

(1)

Määrus (EÜ) nr 661/2009 on üksikmäärus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)) (2) alusel kehtestatud tüübikinnitusmenetluses.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 661/2009 tunnistatakse kehtetuks nõukogu 21. detsembri 1977. aasta direktiiv 78/318/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite esiklaasi puhasti- ja pesurisüsteeme käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta (3). Nimetatud direktiivis sätestatud nõuded tuleks käesolevasse määrusesse üle võtta ja neid tuleks vajaduse korral muuta, et kohandada neid teaduse ja tehnika arengule. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 661/2009 tunnistatakse kehtetuks nõukogu 21. detsembri 1977. aasta direktiiv 78/318/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite esiklaasi puhasti- ja pesurisüsteeme käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta (3). Nimetatud direktiivis sätestatud nõuded tuleks käesolevasse määrusesse üle võtta ja neid tuleks vajaduse korral muuta, et kohandada neid teaduse ja tehnika arengule.

| (3) | Käesoleva määruse reguleerimisala peab olema kooskõlas direktiivi 78/318/EMÜ reguleerimisalaga ja piirduma seega M1-kategooria sõidukitega. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määruse reguleerimisala peab olema kooskõlas direktiivi 78/318/EMÜ reguleerimisalaga ja piirduma seega M1-kategooria sõidukitega.

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 661/2009 on kehtestatud põhisätted mootorsõidukite tüübikinnituse nõuete kohta seoses nende tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemidega ning tuuleklaasi pesurisüsteemide kui eraldi seadmestike tüübikinnituse nõuete kohta. Seepärast on vaja sätestada sellise tüübikinnituse tarbeks konkreetsed menetlused, katsed ja nõuded. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 661/2009 on kehtestatud põhisätted mootorsõidukite tüübikinnituse nõuete kohta seoses nende tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemidega ning tuuleklaasi pesurisüsteemide kui eraldi seadmestike tüübikinnituse nõuete kohta. Seepärast on vaja sätestada sellise tüübikinnituse tarbeks konkreetsed menetlused, katsed ja nõuded.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ II lisas määratletud M1-kategooria mootorsõidukite suhtes, millele on paigaldatud tuuleklaas, samuti M1-kategooria mootorsõidukitele paigaldamiseks mõeldud tuuleklaasi pesurisüsteemide suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

(1)   „sõidukitüüp vastavalt tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemidele”– sõidukid, mis ei erine järgmiste oluliste tunnuste osas: puhasti- ja pesurisüsteemi omadused või tuuleklaasi kuju, mõõtmed ja omadused ning selle paigaldusviis;

(2)   „tuuleklaasi pesurisüsteemi tüüp”– tuuleklaasi pesurisüsteemide rühm, mis ei erine selliste oluliste tunnuste osas nagu pumba jõudlus, kasutatud materjalid, mahutavus, pihustite arv, suurus, seina paksus või pesurisüsteemi kuju;

(3)   „mootor”– sisepõlemismootor, mis töötab kas vedel- või gaaskütusega;

(4)   „tuuleklaasi puhastisüsteem”– süsteem, mis koosneb tuuleklaasi välispinda pühkivast seadmest koos lisaseadmete ning seadme käivitamiseks ja seiskamiseks vajalike juhtimisseadistega;

(5)   „klaasipuhasti tööala”– tuuleklaasi pind (pinnad), mida puhasti hari (harjad) pühivad, kui puhastisüsteem töötab tavatingimustes;

(6)   „puhastisüsteemi pausidega töö”– puhastisüsteemi automaatne pausidega töörežiim, mille korral pärast iga terviklikku töötsüklit on puhastid teatava aja jooksul liikumatuna kindlaksmääratud konkreetses seisuasendis;

(7)   „tuuleklaasi pesurisüsteem”– süsteem, mis koosneb vedelikumahutist ja vedeliku tuuleklaasi välispinnale kandmise ja suunamise seadmest koos seadme käivitamiseks ja seiskamiseks vajalike juhtimisseadistega;

(8)   „pesuri juhtseadis”– seadis, mille abil pesurisüsteem lülitatakse käsitsi sisse ja välja;

(9)   „pesuri pump”– seadis vedeliku teisaldamiseks pesurisüsteemi paagist tuuleklaasi välispinnale;

(10)   „pihusti”– seadis vedeliku suunamiseks tuuleklaasile;

(11)   „ette valmistatud süsteem”– süsteem, mis on tavapärasel moel teatavaks ajaks käivitatud ja mille puhul on vedelik kantud läbi pumba ja torude ning on väljunud pihusti(te)st;

(12)   „puhastatud pind”– eelnevalt määrdunud pind, millel ei ole pärast täielikku kuivamist piiskade ja mustuse jälgi;

(13)   „vaateväli A”– A-tsoon, nagu see on määratletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskirja nr 43 lisa 18 punktis 2.2 (4);

(14)   „vaateväli B”– vähendatud B-tsoon, nagu see on määratletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskirja nr 43 lisa 18 punktis 2.4, nimetatud lisa punktis 2.4.1 määratletud ala välja jätmata;

(15)   „torso arvutuslik kaldenurk”– nurk, mis on mõõdetud läbi R-punkti ehk istme võrdluspunkti kulgeva vertikaaljoone ja torsojoone vahel asendis, mis vastab seljatoe ettenähtud asendile, nagu sellest on teatanud valmistaja;

(16)   „R-punkt” ehk istme võrdluspunkt– arvutuslik punkt, mis on sõiduki valmistaja poolt iga istekoha jaoks kolmemõõtmelisel teljestikul kindlaks määratud;

(17)   „kolmemõõtmeline teljestik”– teljestik, mis koosneb vertikaalsest pikitasandist X-Z, horisontaaltasandist X-Y ja vertikaalsest risttasandist Y-Z vastavalt käesoleva määruse III lisa 2. liitele;

(18)   „peamised koordinaatmärgid”– sõiduki kerel või šassiil esinevad augud, pinnad, tähised või muud tunnusmärgid, mille kohta sõiduki valmistaja esitab kolmemõõtmelisel teljestikul Y-, Y- ja Z-koordinaadid;

(19)   „sõiduki pealüliti”– seadis, mis lülitab sõiduki sisseehitatud elektroonilise süsteemi väljalülitatud režiimilt (kui sõiduk on pargitud ja juht ei viibi sõidukis) tavalisele töörežiimile.

Artikkel 3

Sõiduki EÜ tüübikinnituse andmine seoses tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemidega

1.   Valmistaja või tema esindaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse sõiduki EÜ tüübikinnituse saamiseks seoses sõiduki tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemidega.

2.   Taotlus koostatakse vastavalt I lisa 1. osas esitatud teatise näidisele.

3.   Kui käesoleva määruse III lisas sätestatud asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonisüsteemile.

Liikmesriik ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

4.   Lõike 3 kohaldamisel väljastab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnitustunnistuse, mis on koostatud vastavalt I lisa 2. osas esitatud näidisele.

Artikkel 4

Eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitus tuuleklaasi pesurisüsteemidele

1.   Valmistaja või tema esindaja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnituse saamiseks tuuleklaasi pesurisüsteemi tüübile.

Taotlus koostatakse vastavalt II lisa 1. osas esitatud teatise näidisele.

2.   Kui käesoleva määruse III lisas sätestatud asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinnitusasutus eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonisüsteemile.

Liikmesriik ei tohi anda sama numbrit teisele eraldi seadmestiku tüübile.

3.   Lõike 2 kohaldamisel väljastab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnitustunnistuse, mis on koostatud vastavalt II lisa 2. osas esitatud näidisele.

Artikkel 5

Eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitusmärk

Iga eraldi seadmestik, mis vastab tüübile, millele on käesoleva määruse alusel antud eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitus, kannab II lisa 3. osas sätestatud eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitusmärki.

Artikkel 6

Direktiivi 78/318/EMÜ alusel antud tüübikinnituste kehtivus ja laiendamine

Riiklikud ametiasutused lubavad enne määruse (EÜ) nr 661/2009 artikli 13 lõikes 2 osutatud kuupäeva tüübikinnituse saanud sõidukite ja eraldi seadmestike müümist ja kasutuselevõtmist ning jätkavad kõnealuste sõidukite ja eraldi seadmestike tüübikinnituste laiendamist direktiivi 78/318/EMÜ alusel.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 9. november 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 200, 31.7.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

2

(3)  EÜT L 81, 28.3.1978, lk 49.

3

(4)  ELT L 230, 31.8.2010, lk 119.

4

---

I LISA

Mootorsõidukite EÜ tüübikinnituse haldusdokumendid seoses nende tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemidega

1.   OSA

Teatis

NÄIDIS

Teatis nr ... mootorsõiduki EÜ tüübikinnituse kohta seoses selle tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemidega.

Allpool esitatud teave esitatakse kolmes eksemplaris ja koos sisukorraga. Kõik joonised esitatakse sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikuna A4-formaadis või A4-formaati kokku voldituna. Kui lisatakse fotod, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui käesolevas teatises nimetatud süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud sisaldavad elektroonilisi juhtimisseadiseid, esitatakse andmed nende töötamise kohta.

0.   ÜLDINE

0.1.   Mark (valmistaja kaubanimi): ...

0.2.   Tüüp: ...

0.2.1.   Ärinimi (-nimed) (kui on olemas): ...

0.3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (1): ...

0.3.1.   Kõnealuse märgistuse asukoht: ...

0.4.   Sõiduki kategooria (2): ...

0.5.   Valmistaja nimi ja aadress: ...

0.8.   Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

0.9.   Valmistaja esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ...

1.   SÕIDUKI EHITUSE ÜLDANDMED

1.1.   Representatiivse sõiduki fotod ja/või joonised: ...

3.   JÕUSEADE (3)

3.2.   Sisepõlemismootor

3.2.1.8.   Suurim kasulik võimsus (4): ... kW pöörlemiskiirusel ... min–1 (valmistaja teatatud väärtus)

3.2.5.   Elektrisüsteem

3.2.5.1.   Nimipinge: ... V, maandatud plussiga/miinusega (5)

3.2.5.2.   Generaator

3.2.5.2.1.   Tüüp: ...

3.2.5.2.2.   Nimivõimsus: ... VA

3.3.   Elektrimootor

3.3.1.1.   Maksimaalne tunnivõimsus: ...kW

3.3.1.2.   Tööpinge: ... V

3.3.2.   Aku

3.3.2.3.   Maht: ... Ah (ampertund)

3.4.   Mootorid või mootorikombinatsioonid

3.4.1.   Hübriidelektrisõiduk: jah/ei (5)

3.4.2.   Hübriidelektrisõiduki kategooria: sõidukivälise laadimisega / sõidukivälise laadimiseta: (5)

3.4.4.   Energiasalvesti kirjeldus: (aku, kondensaator, hooratas/generaator)

3.4.4.5.   Energia: ...

(aku puhul: pinge ja maht Ah kahe tunni jooksul, kondensaatori puhul: J, ...)

3.4.4.6.   Laadur: pardalaadija/väline/puudub (5)

4.   JÕUÜLEKANNE (6)

4.7.   Sõiduki maksimaalne valmistajakiirus (km/h) (7): ...

9.   KERE

9.2.   Kasutatud materjalid ja konstruktsioonipõhimõtted: ...

9.4.   Vaateväli

9.4.1.   Peamiste koordinaatmärkide piisavalt üksikasjalikud andmed, mis võimaldavad neid hõlpsasti leida ja kontrollida nende asukohti üksteise ja R-punkti suhtes: ...

9.5.   Tuuleklaas ja muud aknad

9.5.1.   Tuuleklaas

9.5.1.1.   Kasutatud materjalid: ...

9.5.1.2.   Paigaldusviis: ...

9.5.1.3.   Kaldenurk: ...

9.5.1.4.   Tüübikinnitusnumber (-numbrid): ...

9.5.1.5.   Tuuleklaasi lisaseadmed ja nende paigalduskoht ning kõigi asjaomaste elektriliste/elektrooniliste osade lühikirjeldus: ...

9.6.   Tuuleklaasi puhastisüsteem

9.6.1.   Üksikasjalik tehniline kirjeldus (sh fotod või joonised): ...

9.7.   Tuuleklaasi pesurisüsteem

9.7.1.   Üksikasjalik tehniline kirjeldus (sh fotod või joonised) või tüübikinnitusnumber, kui on saanud kinnituse eraldi seadmestikuna: ...

9.8.   Jäite ja niiskuse eemaldamise süsteem

9.8.2.   Maksimaalne elektritarve: ... kW

9.10.   Sisustus

9.10.3.   Istmed

9.10.3.5.   R-punkti koordinaadid või joonis

9.10.3.5.1.   Juhiiste: ...

9.10.3.6.   Torso arvutuslik kaldenurk

9.10.3.6.1.   Juhiiste: ...

Selgitavad märkused

2.   OSA

EÜ tüübikinnitustunnistus

NÄIDIS

Formaat: A4 (210 × 297 mm)

EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

Teatis:

| — | EÜ tüübikinnitus (8) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnitus (8)

| — | EÜ tüübikinnituse laiendamine (8) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse laiendamine (8)

| — | EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumine (8) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumine (8)

| — | EÜ tüübikinnituse tühistamine (8) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse tühistamine (8)

mootorsõidukile seoses tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemidega

vastavalt määrusele (EL) nr 1008/2010, mida on viimati muudetud määrusega (EL) nr .../... (8)

EÜ tüübikinnituse number: ...

Laiendamise põhjus: ...

I   JAGU

0.1.   Mark (valmistaja kaubanimi): ...

0.2.   Tüüp: ...

0.2.1.   Ärinimi (-nimed) (kui on olemas): ...

0.3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (9): ...

0.3.1.   Kõnealuse märgistuse asukoht: ...

0.4.   Sõiduki kategooria (10): ...

0.5.   Valmistaja nimi ja aadress: ...

0.8.   Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

0.9.   Valmistaja esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ...

II   JAGU

1.   Lisateave: vt lisalehte.

2.   Katsete eest vastutav tehniline talitus: ...

3.   Katsearuande kuupäev: ...

4.   Katsearuande number: ...

5.   Märkused (olemasolu korral): vt lisalehte.

6.   Koht: ...

7.   Kuupäev: ...

8.   Allkiri: ...

| Lisatud dokumendid | : | Teabematerjalid
  Katsearuanne |
| --- | --- | --- |

Lisatud dokumendid

:

Teabematerjalid

Katsearuanne

---

(1)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad tärke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need tärgid sümboliga „?” (nt ABC??123??).

(2)  Kategooriad vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osas esitatud määratlustele.

(3)  Sõiduki puhul, mis töötab kas bensiiniga, diislikütusega jne või ka kombineeritult muu kütusega, tuleb esitada andmed iga käitusviisi kohta eraldi. Tavapärastest erinevate mootorite ja süsteemide kohta esitab valmistaja siin osutatud andmetega samaväärsed andmed.

(4)  Kindlaks määratud vastavalt nõukogu direktiivi 80/1269/EMÜ (EÜT L 375, 31.12.1980, lk 46) nõuetele.

(5)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

(6)  Nimetatud andmed tuleb esitada kõigi kavandatud variantide kohta.

(7)  Haagiste kohta tuleb esitada valmistaja poolt lubatud maksimaalne kiirus.

(8)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

(9)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad tärke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi tehnilise seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need tärgid sümboliga „?” (nt ABC??123??).

(10)  Vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A jao määratlusele.

Lisaleht

EÜ tüübikinnitustunnistuse nr ...

| 1. | Lisateave:






  1.1. | Sõidukitüübi ehituse, mõõtmete, kuju ja koostismaterjalide lühikirjeldus: ... |
| --- | --- | --- |

1.

Lisateave:

1.1.

Sõidukitüübi ehituse, mõõtmete, kuju ja koostismaterjalide lühikirjeldus: ...

| 1.2. | Puhasti- ja pesurisüsteemide tööpõhimõtte kirjeldus: ... |
| --- | --- |

1.2.

Puhasti- ja pesurisüsteemide tööpõhimõtte kirjeldus: ...

| 1.3. | Puhastisüsteemi üksikasjalik kirjeldus (st harjade arv, harjade pikkus, puhasti hoobade mõõtmed jne): ... |
| --- | --- |

1.3.

Puhastisüsteemi üksikasjalik kirjeldus (st harjade arv, harjade pikkus, puhasti hoobade mõõtmed jne): ...

| 1.4. | Pesurisüsteemi üksikasjalik kirjeldus (st pihustite arv, väljalaskeavade arv pihusti kohta, pesuri pump, pesuvedeliku paak, pesuri voolikud ja nende kinnitamine pumba ja pihustite külge jne): ... |
| --- | --- |

1.4.

Pesurisüsteemi üksikasjalik kirjeldus (st pihustite arv, väljalaskeavade arv pihusti kohta, pesuri pump, pesuvedeliku paak, pesuri voolikud ja nende kinnitamine pumba ja pihustite külge jne): ...

| 1.5. | Pesuvedeliku paagi maht (liitrites): ... |
| --- | --- |

1.5.

Pesuvedeliku paagi maht (liitrites): ...

| 1.6. | Sõiduki maksimaalne valmistajakiirus (km/h): ... |
| --- | --- |

1.6.

Sõiduki maksimaalne valmistajakiirus (km/h): ...

| 2. | Rooli asukoht: vasakul/paremal (1) |
| --- | --- |

2.

Rooli asukoht: vasakul/paremal (1)

| 3. | Vasakpoolse ja parempoolse juhtimisega süsteemid on valmistatud peegelpildis: jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.

Vasakpoolse ja parempoolse juhtimisega süsteemid on valmistatud peegelpildis: jah/ei (1)

| 4. | Puhasti hoova/puhasti harja (1) külge on juhi poolel/keskel/kaassõitja poolel/... (1) kinnitatud aerodünaamiline spoiler |
| --- | --- |

4.

Puhasti hoova/puhasti harja (1) külge on juhi poolel/keskel/kaassõitja poolel/... (1) kinnitatud aerodünaamiline spoiler

| 5. | Märkused: ... |
| --- | --- |

5.

Märkused: ...

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

II LISA

Tuuleklaasi pesurisüsteemide kui eraldi seadmestike EÜ tüübikinnituse haldusdokumendid

1.   OSA

Teatis

NÄIDIS

Teatis nr ... tuuleklaasi pesurisüsteemidele antava eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnituse kohta.

Allpool esitatud teave esitatakse kolmes eksemplaris ja koos sisukorraga. Kõik joonised esitatakse sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikuna A4-formaadis või A4-formaati kokku voldituna. Kui lisatakse fotod, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui käesolevas teatises nimetatud süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud sisaldavad elektroonilisi juhtimisseadiseid, esitatakse andmed nende töötamise kohta.

0.   ÜLDINE

0.1.   Mark (valmistaja kaubanimi): ...

0.2.   Tüüp: ...

0.3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud eraldi seadmestikule (1): ...

0.3.1.   Kõnealuse märgistuse asukoht: ...

0.5.   Valmistaja nimi ja aadress: ...

0.7.   Eraldi seadmestike puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: ...

0.8.   Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

0.9.   Valmistaja esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ...

9.7.   Tuuleklaasi pesur

9.7.1.   Üksikasjalik tehniline kirjeldus (sealhulgas fotod või joonised): ...

Selgitavad märkused

2.   OSA

EÜ tüübikinnitustunnistus

NÄIDIS

Formaat: A4 (210 × 297 mm)

EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

Teatis:

| — | EÜ tüübikinnitus (2) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnitus (2)

| — | EÜ tüübikinnituse laiendus (2) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse laiendus (2)

| — | EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumine (2) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumine (2)

| — | EÜ tüübikinnituse tühistamine (2) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse tühistamine (2)

tuuleklaasi pesurisüsteemile kui eraldi seadmestikule

vastavalt määrusele (EL) nr 1008/2010, mida on viimati muudetud määrusega (EL) nr .../... (2)

EÜ tüübikinnituse number: ...

Laiendamise põhjus: ...

I   JAGU

0.1.   Mark (valmistaja kaubanimi): ...

0.2.   Tüüp: ...

0.3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud eraldi seadmestikule (3): ...

0.3.1.   Kõnealuse märgistuse asukoht: ...

0.5.   Valmistaja nimi ja aadress: ...

0.7.   EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: ...

0.8.   Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): ...

0.9.   Valmistaja esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ...

II   JAGU

1.   Lisateave: vt addendum’it.

2.   Katsete eest vastutav tehniline talitus: ...

3.   Katsearuande kuupäev: ...

4.   Katsearuande number: ...

5.   Märkused (olemasolu korral): vt lisalehte

6.   Koht: ...

7.   Kuupäev: ...

8.   Allkiri: ...

| Lisatud dokumendid | : | Teabematerjalid
  Katsearuanne |
| --- | --- | --- |

Lisatud dokumendid

:

Teabematerjalid

Katsearuanne

Lisaleht

EÜ tüübikinnitustunnistuse nr ...

| 1. | Lisateave:






  1.1. | Eraldi seadmestiku tüübi lühikirjeldus: ... |
| --- | --- | --- |

1.

Lisateave:

1.1.

Eraldi seadmestiku tüübi lühikirjeldus: ...

| 1.2. | Pesurisüsteemi üksikasjalik kirjeldus:






  1.2.1. | Pihustite arv: ... |
| --- | --- | --- |

1.2.

Pesurisüsteemi üksikasjalik kirjeldus:

1.2.1.

Pihustite arv: ...

| 1.2.2. | Väljalaskeavade arv pihusti kohta: ... |
| --- | --- |

1.2.2.

Väljalaskeavade arv pihusti kohta: ...

| 1.2.3. | Pesuri voolikute ning nende pumba ja pihustite külge kinnitamise kirjeldus: ... |
| --- | --- |

1.2.3.

Pesuri voolikute ning nende pumba ja pihustite külge kinnitamise kirjeldus: ...

| 1.2.4. | Pesuri pumba kirjeldus: ... |
| --- | --- |

1.2.4.

Pesuri pumba kirjeldus: ...

| 1.2.5. | Pesuvedeliku paagi maht (liitrites): ... |
| --- | --- |

1.2.5.

Pesuvedeliku paagi maht (liitrites): ...

| 2. | Sobiv rooli asukoha suhtes: vasakul/paremal (4) |
| --- | --- |

2.

Sobiv rooli asukoha suhtes: vasakul/paremal (4)

| 3. | Süsteemi mis tahes osa võib asuda mootoriruumis: jah/ei (4) |
| --- | --- |

3.

Süsteemi mis tahes osa võib asuda mootoriruumis: jah/ei (4)

| 4. | Eraldi seadmestik: universaalne/sõidukispetsiifiline (4) |
| --- | --- |

4.

Eraldi seadmestik: universaalne/sõidukispetsiifiline (4)

| 5. | Märkused: ... |
| --- | --- |

5.

Märkused: ...

| 6. | Loetelu sõidukitüüpidest, mille jaoks on eraldi seadmestik heaks kiidetud (kui see on kohaldatav): ... |
| --- | --- |

6.

Loetelu sõidukitüüpidest, mille jaoks on eraldi seadmestik heaks kiidetud (kui see on kohaldatav): ...

3.   OSA

Eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitusmärk

Eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitusmärk

1.   Eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitusmärk koosneb järgmistest elementidest.

1.1.   Ristkülik, mille sees on väiketäht „e”, millele järgneb eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber:

| 1 | Saksamaa |
| --- | --- |
| 2 | Prantsusmaa |
| 3 | Itaalia |
| 4 | Madalmaad |
| 5 | Rootsi |
| 6 | Belgia |
| 7 | Ungari |
| 8 | Tšehhi Vabariik |
| 9 | Hispaania |
| 11 | Ühendkuningriik |
| 12 | Austria |
| 13 | Luksemburg |
| 17 | Soome |
| 18 | Taani |
| 19 | Rumeenia |
| 20 | Poola |
| 21 | Portugal |
| 23 | Kreeka |
| 24 | Iirimaa |
| 26 | Sloveenia |
| 27 | Slovakkia |
| 29 | Eesti |
| 32 | Läti |
| 34 | Bulgaaria |
| 36 | Leedu |
| 49 | Küpros |
| 50 | Malta |

1

Saksamaa

2

Prantsusmaa

3

Itaalia

4

Madalmaad

5

Rootsi

6

Belgia

7

Ungari

8

Tšehhi Vabariik

9

Hispaania

11

Ühendkuningriik

12

Austria

13

Luksemburg

17

Soome

18

Taani

19

Rumeenia

20

Poola

21

Portugal

23

Kreeka

24

Iirimaa

26

Sloveenia

27

Slovakkia

29

Eesti

32

Läti

34

Bulgaaria

36

Leedu

49

Küpros

50

Malta

1.2.   Ristküliku läheduses peab olema ka tüübikinnitusnumbri punktis 4 sisalduv „baaskinnitusnumber”, millele eelneb kaks numbrit, mis tähistavad käesoleva määruse järjekorranumbrit või käesoleva määruse kõige hilisema olulist tehnilist laadi muudatuse järjekorranumbrit. Praegu on see järjekorranumber „00”.

2.   Eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitusmärk kinnitatakse klaasipesuvedeliku paagile selliselt, et see on kustutamatu ning selgelt ja kergesti loetav ka siis, kui seade on paigaldatud sõidukile.

3.   Eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitusmärgi näidis on esitatud joonisel 1.

Joonis 1

Joonis 1

Eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitusmärgi näidis

Eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitusmärgi näidis

Image

Selgitav märkus

Selgitav märkus

| Selgitus | Eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnituse on andnud Madalmaad numbriga 0046. Esimesed kaks numbrit „00” osutavad sellele, et asjaomasele eraldi seadmestikule on antud tüübikinnitus käesoleva määruse alusel. |
| --- | --- |

Selgitus

Eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnituse on andnud Madalmaad numbriga 0046. Esimesed kaks numbrit „00” osutavad sellele, et asjaomasele eraldi seadmestikule on antud tüübikinnitus käesoleva määruse alusel.

---

(1)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad tärke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need tärgid sümboliga „?” (nt ABC??123??).

1

(2)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

2

(3)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad tärke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi tehnilise seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need tärgid sümboliga „?” (nt ABC??123??).

3

(4)  Mittevajalik maha tõmmata.

4

---

III LISA

Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemidele kehtestatud nõuded

1.   ERINÕUDED

1.1.   Tuuleklaasi puhastisüsteem.

1.1.1.   Iga sõiduk peab olema varustatud tuuleklaasi puhastisüsteemiga, mis on sõiduki pealüliti aktiveerimise korral võimeline töötama ilma juhipoolse tegevuseta, välja arvatud tuuleklaasi puhastisüsteemi käivitamiseks ja seiskamiseks vajaliku juhtimisseadise viimine sisselülitatud asendisse.

1.1.1.1.   Tuuleklaasi puhastisüsteem koosneb ühest või mitmest kergesti vahetatavate harjadega puhasti hoovast.

1.1.2.   Tuuleklaasipuhasti tööala peab katma vähemalt 98 % III lisa 3. liite kohaselt kindlaksmääratud vaateväljast A.

1.1.3.   Tuuleklaasipuhasti tööala peab katma vähemalt 80 % III lisa 3. liite kohaselt kindlaksmääratud vaateväljast B.

1.1.4.   Tuuleklaasipuhasti tööala peab vastama punktide 1.1.2 ja 1.1.3 nõuetele, kui süsteem töötab punktile 1.1.5.1 vastava pühkimissagedusega, ja seda kontrollitakse käesoleva lisa punktides 2.1.10–2.1.10.3 sätestatud tingimustel.

1.1.5.   Tuuleklaasi puhastisüsteemil peab olema vähemalt kaks pühkimissagedust.

| 1.1.5.1. | Üks sagedus peab olema vähemalt 10 ja mitte rohkem kui 55 tsükliga minutis. |
| --- | --- |

1.1.5.1.

Üks sagedus peab olema vähemalt 10 ja mitte rohkem kui 55 tsükliga minutis.

| 1.1.5.2. | Üks sagedus peab olema vähemalt 45 terviktsükliga minutis. |
| --- | --- |

1.1.5.2.

Üks sagedus peab olema vähemalt 45 terviktsükliga minutis.

| 1.1.5.3. | Erinevus suurima ja väiksema pühkimissageduse vahel peab olema vähemalt 15 tsüklit minutis. |
| --- | --- |

1.1.5.3.

Erinevus suurima ja väiksema pühkimissageduse vahel peab olema vähemalt 15 tsüklit minutis.

| 1.1.5.4. | Tuuleklaasi puhastisüsteemi pausidega töörežiimi võib kasutada käesoleva lisa punktides 1.1.5.1–1.1.5.3 sätestatud nõuetele vastamiseks. |
| --- | --- |

1.1.5.4.

Tuuleklaasi puhastisüsteemi pausidega töörežiimi võib kasutada käesoleva lisa punktides 1.1.5.1–1.1.5.3 sätestatud nõuetele vastamiseks.

1.1.6.   Punktides 1.1.5–1.1.5.3 osutatud sagedusi kontrollitakse käesoleva lisa punktides 2.1.1–2.1.6 ja punktis 2.1.8 sätestatud tingimustel.

1.1.7.   Kui tuuleklaasi puhastisüsteem seisatakse juhtimisseadise viimisega väljalülitatud asendisse, peab (peavad) puhasti hoob (hoovad) ja hari (harjad) liikuma tagasi puhkeasendisse.

1.1.8.   Tuuleklaasi puhastisüsteemi peab ilma seda kahjustamata olema võimalik peatada vähemalt 15 sekundiks. Vooluringi automaatkaitsmete kasutamine on lubatud eeldusel, et võimalikuks lähtestamiseks ei ole peale tuuleklaasipuhasti juhtimisseadise kasutamise tarvis astuda muid samme.

1.1.9.   Punktis 1.1.8 osutatud tuuleklaasi puhastisüsteemi võimet taluda selle peatamist kontrollitakse käesoleva lisa punktis 2.1.7 sätestatud tingimustel.

1.1.10.   Kui tuuleklaasipuhasti hoova (hoobade) või harja(de) puhkeasend ei ole väljaspool III lisa 3. liite kohaselt kindlaks määratud vaatevälja B, peab puhasti hooba(sid) olema võimalik käsitsi selliselt liigutada, et puhasti harja (harju) saab tuuleklaasilt tõsta, et tuuleklaasi oleks võimalik käsitsi puhastada.

1.1.11.   Tuuleklaasi puhastisüsteem peab ümbritseva õhu temperatuuril – 18 °C suutma töötada kuival tuuleklaasil kaks minutit, ilma et süsteemi toimivus seejuures halveneks.

1.1.12.   Tuuleklaasi puhastisüsteemi toimivust temperatuuril – 18 °C kontrollitakse käesoleva lisa punktis 2.1.11 sätestatud tingimustel.

1.1.13.   Kui õhu suhteline liikumiskiirus sõiduki suhtes on 80 % sõiduki maksimaalsest valmistajakiirusest või 160 km/h, olenevalt sellest, kumb on väiksem, peab tuuleklaasi puhastisüsteem maksimaalse pühkimissagedusega töötades jätkuvalt vastama käesoleva lisa punkti 1.1.2 nõuetele, ilma et toimuks efektiivsuskadu. Tuuleklaasi vaateväli A valmistatakse ette vastavalt käesoleva lisa punktidele 2.1.8 ja 2.1.9. Tuuleklaasi suuruse ja kujuga ning puhasti hoova (hoobadega) ja harja(de)ga seonduvat aerodünaamilist mõju kontrollitakse nendel tingimustel, võttes samuti arvesse punkti 2.1.9.1. Katse ajal peab (peavad) klaasipuhasti hari (harjad) püsima kontaktis tuuleklaasiga ning täielik klaasilt eemaldumine ei ole lubatud. Punktis 1.1.2 nimetatud alas peab (peavad) klaasipuhasti hari (harjad) püsima tuuleklaasiga täielikus kontaktis kogu terviktsükli jooksul ja mis tahes osaline eemaldumine klaasilt harja(de) üles või alla liikumise ajal ei ole lubatud.

1.2.   Tuuleklaasi pesurisüsteem.

1.2.1.   Igale sõidukile peab olema paigaldatud tuuleklaasi pesurisüsteem, mis on võimeline töötama sõiduki pealüliti aktiveerimise korral ja mis suudab taluda koormust ja survet olukorras, kui pihustid on korgiga suletud ja süsteemi käitatakse käesoleva lisa punktides 2.2.1.1–2.2.1.1.2 sätestatud korras.

1.2.2.   Käesoleva lisa punktide 2.2.1–2.2.5 kohaste temperatuuritsüklite läbimine ei tohi ebasoodsalt mõjutada tuuleklaasi pesurisüsteemi toimivust.

1.2.3.   Tuuleklaasi pesurisüsteem peab tavatingimustes ja ümbritseva õhu temperatuuril vahemikus – 18 °C–80 °C olema võimeline pihustama pesuvedelikku tuuleklaasi sihtalale, põhjustamata seejuures leket, voolikuühenduste katkemist või pihustite talitlushäiret. Samuti ei tohi süsteem olukorras, kus pihustid on korgiga suletud, näidata mingeid lekkimise või voolikuühenduste katkemise märke.

1.2.4.   Tuuleklaasi pesurisüsteem peab suutma ette anda sellises koguses pesuvedelikku, mis on piisav III lisa 3. liite kohaselt kindlaks määratud vaatevälja A puhastamiseks vähemalt 60 % ulatuses käesoleva lisa punktides 2.2.6–2.2.6.4 sätestatud tingimustel.

1.2.5.   Tuuleklaasi pesurisüsteemi peab saama pesuri juhtseadise abil käsitsi aktiveerida. Süsteemi aktiveerimine ja deaktiveerimine võib samuti olla koordineeritud ja kombineeritud sõiduki mis tahes muu süsteemiga.

1.2.6.   Vedelikupaagi maht ei ole väiksem kui 1,0 liitrit.

2.   KATSEMENETLUS

2.1.   Tuuleklaasi puhastisüsteemi katsetamise tingimused.

2.1.1.   Alljärgnevad katsed viiakse läbi punktides 2.1.2–2.1.5 nimetatud tingimustel, kui ei ole sätestatud teisiti.

2.1.2.   Ümbritseva õhu temperatuur peab olema vahemikus 5 °C–40 °C.

2.1.3.   Tuuleklaasi tuleb hoida pidevalt märjana.

2.1.4.   Elektriliste tuuleklaasi puhastisüsteemide korral peavad olema täidetud järgmised lisatingimused.

2.1.4.1.   Katse alguses peavad kõik akud olema täis laaditud.

2.1.4.2.   Kui sõidukil on mootor, peab see töötama kiirusel, mis ei ületa 30 % maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest. Kui see ei ole aga teostatav, sest mootori jaoks on eriline kontrollimismehhanism, nagu näiteks hübriidelektrisõidukite korral, tuleb kindlaks määrata realistlik stsenaarium, mille puhul võetakse arvesse mootori pöörlemiskiirust ning seda, et mootor tavalistes sõidutingimustes kas perioodiliselt või üldse ei tööta. Kui tuuleklaasi puhastisüsteem suudab täita talle kehtestatud nõudeid töötava mootorita, puudub vajadus mootori töölerakendamiseks.

2.1.4.3.   Lähituled peavad olema sisse lülitatud.

2.1.4.4.   Kõik paigaldatud kütte-, ventilatsiooni- ning jäite ja niiskuse eemaldamise süsteemid (olenemata nende asukohast sõidukis) peavad töötama maksimaalsel elektritarbel.

2.1.5.   Suruõhul või vaakumil töötavad tuuleklaasi puhastisüsteemid peavad suutma pidevalt toimida ettenähtud pühkimissagedusega mootori mis tahes pöörlemiskiirusel ja koormusel või aku minimaalse ja maksimaalse täituvuse taseme korral, mille valmistaja on tavatingimustes käitamiseks ette näinud.

2.1.6.   Tuuleklaasi puhastisüsteemi pühkimissagedus peab pärast eelnevat 20-minutilist töötamist märjal tuuleklaasil vastama käesoleva lisa punktides 1.1.5–1.1.5.3 esitatud nõuetele.

2.1.7.   Kui puhasti hoobade töö tõkestatakse 15 sekundiks asendis, mis vastab poolele tsüklile, ja tuuleklaasipuhasti on lülitatud maksimaalsele pühkimissagedusele, peavad olema täidetud käesoleva lisa punkti 1.1.8 nõuded.

2.1.8.   Tuuleklaasi välispind puhastatakse hoolikalt rasvast metüülpiirituse või samaväärse rasvaeemaldusvahendiga. Pärast kuivamist kaetakse pind vähemalt 3 %-lise ja kõige rohkem 10 %-lise ammoniaagilahusega. Pinnal lastakse uuesti kuivada ja seejärel pühitakse see üle kuiva puuvillase lapiga.

2.1.9.   Tuuleklaasi välispinnale kantakse ühtlase kihina III lisa 4. liites sätestatud spetsifikatsioonile vastav katsesegu ja sellel lastakse kuivada.

2.1.9.1.   Kui tuuleklaasi välispind on punktide 2.1.8 ja 2.1.9 kohaselt ette valmistatud, võib kohaldatavate katsete ajal kasutada tuuleklaasi pesurisüsteemi.

2.1.10.   Käesoleva lisa punktis 1.1.4 kirjeldatud tuuleklaasipuhasti tööala määratakse kindlaks järgmise korra kohaselt.

2.1.10.1.   Tuuleklaasi välispind töödeldakse punktides 2.1.8 ja 2.1.9 ette nähtud viisil.

2.1.10.2.   Käesoleva lisa punktides 1.1.2 ja 1.1.3 esitatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks aktiveeritakse tuuleklaasi puhastisüsteem, võttes seejuures arvesse punkti 2.1.9.1, ning klaasile jäävat puhasti tööala jälge võrreldakse III lisa 3. liite kohaselt kindlaks määratud vaateväljade A ja B jäljega.

2.1.10.3.   Käesoleva lisa punktides 1.1.2 ja 1.1.3 esitatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks võib tehniline talitus nõustuda alternatiivse katsemenetlusega (nt virtuaalne katsetamine).

2.1.11.   Punktis 1.1.11 esitatud nõuded peavad olema täidetud ümbritseva õhu temperatuuril – 18 °C ± 3 °C, kus sõidukit on hoitud vähemalt neli tundi. Sõiduk valmistatakse ette töötamiseks punktides 2.1.4–2.1.5 sätestatud tingimustel. Katse käigus peab puhastisüsteem töötama tavapäraselt, kuid maksimaalse pühkimissagedusega. Puhasti tööala jälgimine ei ole vajalik.

2.2.   Tuuleklaasi pesurisüsteemi katsetamise tingimused.

2.2.1.   Katse nr 1. Tuuleklaasi pesurisüsteem täidetakse veega, valmistatakse ette ja paigutatakse vähemalt neljaks tunniks ümbritseva õhu temperatuurile 20 °C ± 2 °C. Sellel temperatuuril vesi stabiliseeritakse.

2.2.1.1.   Kõik pihusti(te) väljalaskeavad suletakse korgiga ja tuuleklaasi pesuri juhtseadist käitatakse kuus korda ühe minuti jooksul, iga kord vähemalt kolmeks sekundiks.

2.2.1.1.1.   Kui tuuleklaasi pesurisüsteemi käitatakse juhi lihasenergiaga, peab käsipumbale rakendatav jõud olema vahemikus 11,0–13,5 daN. Jalgpumbale rakendatav jõud peab olema vahemikus 40,0–44,5 daN.

2.2.1.1.2.   Elektripumba korral ei või katsepinge olla väiksem nimipingest ega ületada nimipinget rohkem kui 2 V.

2.2.1.2.   Tuuleklaasi pesurisüsteemi toimivus katse lõpus peab olema kooskõlas käesoleva lisa punktis 1.2.3 sätestatud tingimustega.

2.2.2.   Katse nr 2. Tuuleklaasi pesurisüsteem täidetakse veega, valmistatakse ette ja paigutatakse vähemalt neljaks tunniks ümbritseva õhu temperatuurile – 18 °C ± 3 °C. Vee stabiliseerimine sellel temperatuuril ei ole vajalik.

2.2.2.1.   Tuuleklaasi pesuri juhtseadist käitatakse kuus korda ühe minuti jooksul, iga kord vähemalt kolmeks sekundiks, vastavalt punktidele 2.2.1.1.1 ja 2.2.1.1.2. Süsteem paigutatakse seejärel ümbritseva õhu temperatuurile 20 °C ± 2 °C, kuni jää on täielikult sulanud. Vee stabiliseerimine sellel temperatuuril ei ole vajalik. Seejärel kontrollitakse tuuleklaasi pesurisüsteemi toimivust süsteemi käitamisega punktide 2.2.1.1–2.2.1.2 kohaselt.

2.2.3.   Katse nr 3. Madalal temperatuuril töötamise katse.

2.2.3.1.   Tuuleklaasi pesurisüsteem täidetakse veega, valmistatakse ette ja paigutatakse vähemalt neljaks tunniks ümbritseva õhu temperatuurile – 18 °C ± 3 °C, et kogu vesi pesurisüsteemis jäätuks. Süsteem paigutatakse seejärel ümbritseva õhu temperatuurile 20 °C ± 2 °C, kuni jää on täielikult sulanud, kuid mitte mingil juhul kauemaks kui neljaks tunniks. Seda jäätumise-sulamise tsüklit korratakse kuus korda. Kui tuuleklaasi pesurisüsteem on paigutatud ümbritseva õhu temperatuurile 20 °C ± 2 °C ja jää on täielikult sulanud, kuigi vee stabiliseerimine sellel temperatuuril ei ole vajalik, kontrollitakse tuuleklaasi pesurisüsteemi toimivust, käitades süsteemi punktide 2.2.1.1–2.2.1.2 kohaselt.

2.2.3.2.   Tuuleklaasi pesurisüsteem täidetakse madalal temperatuuril kasutamiseks mõeldud klaasipesuvedelikuga, mis koosneb 50 %-lisest metanooli või teise võimalusena isopropüülalkoholi vesilahusest, kusjuures vee karedus ei tohi olla suurem kui 205 mg/l (Ca). Süsteem paigutatakse ümbritseva õhu temperatuurile – 18 °C ± 3 °C vähemalt neljaks tunniks. Vedeliku stabiliseerimine sellel temperatuuril ei ole vajalik. Seejärel kontrollitakse tuuleklaasi pesurisüsteemi toimivust süsteemi käitamisega punktide 2.2.1.1–2.2.1.2 kohaselt.

2.2.4.   Katse nr 4. Kõrgel temperatuuril töötamise katse.

2.2.4.1.   Kui tuuleklaasi pesurisüsteemi mis tahes osa asub mootoriruumis, täidetakse süsteem veega, valmistatakse ette ja paigutatakse vähemalt kaheksaks tunniks ümbritseva õhu temperatuurile 80 °C ± 3 °C. Vee stabiliseerimine sellel temperatuuril ei ole vajalik. Seejärel kontrollitakse tuuleklaasi pesurisüsteemi toimivust süsteemi käitamisega punktide 2.2.1.1–2.2.1.2 kohaselt.

2.2.4.2.   Kui tuuleklaasi pesurisüsteemi ükski osa ei asu mootoriruumis, täidetakse süsteem veega, valmistatakse ette ja paigutatakse vähemalt kaheksaks tunniks ümbritseva õhu temperatuurile 80 °C ± 3 °C. Vee stabiliseerimine sellel temperatuuril ei ole vajalik. Seejärel paigutatakse süsteem ümbritseva õhu temperatuurile 20 °C ± 2 °C. Kui vee temperatuur on stabiliseerunud, kontrollitakse tuuleklaasi pesurisüsteemi toimivust süsteemi käitamisega punktide 2.2.1.1–2.2.1.2 kohaselt. Pärast seda täidetakse tuuleklaasi pesurisüsteem veega, valmistatakse ette ja paigutatakse vähemalt kaheksaks tunniks ümbritseva õhu temperatuurile 60 °C ± 3 °C. Vee stabiliseerimine sellel temperatuuril ei ole vajalik. Seejärel kontrollitakse tuuleklaasi pesurisüsteemi toimivust süsteemi käitamisega punktide 2.2.1.1–2.2.1.2 kohaselt. Teise võimalusena võib valmistaja taotleda tuuleklaasi pesurisüsteemi katsetamist punktis 2.2.4.1 sätestatud tingimustel.

2.2.5.   Punktides 2.2.1–2.2.4.2 kirjeldatud tuuleklaasi pesurisüsteemi katsed viiakse läbi esitatud järjekorras sama pesurisüsteemiga. Süsteemi võib katsetada kas paigaldatuna sõidukile, millele taotletakse EÜ tüübikinnitust, või eraldi. Kui taotletakse eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitust, katsetatakse süsteemi eraldi.

2.2.6.   Katse nr 5. Tuuleklaasi pesurisüsteemi suutlikkuse katse.

2.2.6.1.   Tuuleklaasi pesurisüsteem täidetakse veega ja valmistatakse ette. Seisva sõiduki puhul ja olukorras, kus tuule mõju pole märkimisväärne, võib pesuri pihusti(te) suunda võimaluse korral reguleerida selliselt, et see (need) oleks(id) suunatud tuuleklaasi välispinna sihtala suunas.

2.2.6.2.   Tuuleklaasi välispind töödeldakse käesoleva lisa punktides 2.1.8 ja 2.1.9 ette nähtud viisil.

2.2.6.3.   Tuuleklaasi pesurisüsteemi käitatakse valmistaja juhiste kohaselt, võttes arvesse käesoleva lisa punktide 2.2.1.1.1 ja 2.2.1.1.2 tingimusi. Katse kogukestus ei tohi olla pikem kui maksimaalsel pühkimissagedusel töötava tuuleklaasi puhastisüsteemi kümme automaatset terviktsüklit.

2.2.6.4.   Käesoleva lisa punktis 1.2.4 esitatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks võetakse klaasilt asjaomase puhastatud ala jälg ja seda võrreldakse III lisa 3. liite kohaselt kindlaks määratud vaatevälja A jäljega. Kui vaatlejale on üheselt selge, et tingimused on täidetud, ei ole jälgede võtmine vajalik.

2.2.7.   Punktides 2.2.6–2.2.6.4 sätestatud katse viiakse alati läbi nende sõidukite puhul, millele taotletakse EÜ tüübikinnitust, isegi kui sõidukile on paigaldatud tüübikinnituse saanud eraldi seadmestik.

1. liide

R-punkti ehk istme võrdluspunkti kontrollimise kord

R-punkt ehk istme võrdluspunkt määratakse kindlaks vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 17 lisa 3 sätetele (1).

---

(1)  ELT L 373, 27.12.2006, lk 1.

2. liide

Peamiste koordinaatmärkide määramine kolmemõõtmelisel teljestikul

Joonistel esitatud ja sõidukis paiknevate peamiste koordinaatmärkide asukohtade mõõtsuhe määratakse kindlaks vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 125 lisa 4 sätetele (1).

---

(1)  ELT L 200, 31.7.2010, lk 38.

3. liide

Sõiduki tuuleklaasil vaateväljade kindlaksmääramise kord

Vaateväljad A ja B määratakse kindlaks vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 43 lisa 18 sätetele.

4. liide

Tuuleklaasi puhasti- ja pesurisüsteemide katsetamisel kasutatava katsesegu spetsifikatsioonid

1.   III lisa punktis 2.1.9 osutatud katsesegu koostis on järgmine:

| 1.1. | vesi karedusega alla 205 mg/l (Ca): 92,5 mahu%; |
| --- | --- |

1.1.

vesi karedusega alla 205 mg/l (Ca): 92,5 mahu%;

| 1.2. | keedusoola (naatriumkloriid) vesilahus: 5,0 mahu%; |
| --- | --- |

1.2.

keedusoola (naatriumkloriid) vesilahus: 5,0 mahu%;

| 1.3. | allpool punktides 1.3.1–1.3.2.6 esitatud spetsifikatsioonile vastav tolm: 2,5 mahu%. |
| --- | --- |

1.3.

allpool punktides 1.3.1–1.3.2.6 esitatud spetsifikatsioonile vastav tolm: 2,5 mahu%.

1.3.1.   Katsetolmu analüüs

| 1.3.1.1. | SiO2 – 68 ± 1 massi%; |
| --- | --- |

1.3.1.1.

SiO2 – 68 ± 1 massi%;

| 1.3.1.2. | Fe2O3 – 4 ± 1 massi%; |
| --- | --- |

1.3.1.2.

Fe2O3 – 4 ± 1 massi%;

| 1.3.1.3. | Al2O3 – 16 ± 1 massi%; |
| --- | --- |

1.3.1.3.

Al2O3 – 16 ± 1 massi%;

| 1.3.1.4. | CaO – 3 ± 1 massi%; |
| --- | --- |

1.3.1.4.

CaO – 3 ± 1 massi%;

| 1.3.1.5. | MgO – 1,0 ± 0,5 massi%; |
| --- | --- |

1.3.1.5.

MgO – 1,0 ± 0,5 massi%;

| 1.3.1.6. | leelised – 4 ± 1 massi%; |
| --- | --- |

1.3.1.6.

leelised – 4 ± 1 massi%;

| 1.3.1.7. | põletuskadu – 2,5 ± 0,5 massi%. |
| --- | --- |

1.3.1.7.

põletuskadu – 2,5 ± 0,5 massi%.

1.3.2.   Jämedateralise tolmu osakeste suuruse jaotus:

| 1.3.2.1. | osakesed suurusega 0–5 μm – 12 % ± 2 %; |
| --- | --- |

1.3.2.1.

osakesed suurusega 0–5 μm – 12 % ± 2 %;

| 1.3.2.2. | osakesed suurusega 5–10 μm – 12 % ± 3 %; |
| --- | --- |

1.3.2.2.

osakesed suurusega 5–10 μm – 12 % ± 3 %;

| 1.3.2.3. | osakesed suurusega 10–20 μm – 14 % ± 3 %; |
| --- | --- |

1.3.2.3.

osakesed suurusega 10–20 μm – 14 % ± 3 %;

| 1.3.2.4. | osakesed suurusega 20–40 μm – 23 % ± 3 %; |
| --- | --- |

1.3.2.4.

osakesed suurusega 20–40 μm – 23 % ± 3 %;

| 1.3.2.5. | osakesed suurusega 40–80 μm – 30 % ± 3 %; |
| --- | --- |

1.3.2.5.

osakesed suurusega 40–80 μm – 30 % ± 3 %;

| 1.3.2.6. | osakesed suurusega 80–200 μm – 9 % ± 3 %. |
| --- | --- |

1.3.2.6.

osakesed suurusega 80–200 μm – 9 % ± 3 %.

---

| 10.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1009/2010,

9. november 2010,

mis käsitleb teatavate mootorsõidukite rataste porikaitsmete tüübikinnituse nõudeid ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (1), eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrus (EÜ) nr 661/2009 on eraldiseisev määrus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiviga 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)) (2) ette nähtud tüübikinnitusmenetluse otstarbeks. |
| --- | --- |

(1)

Määrus (EÜ) nr 661/2009 on eraldiseisev määrus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiviga 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)) (2) ette nähtud tüübikinnitusmenetluse otstarbeks.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 661/2009 tunnistatakse kehtetuks nõukogu 12. juuni 1978. aasta direktiiv 78/549/EMÜ mootorsõidukite rataste porikaitsmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3). Nimetatud direktiivis sätestatud nõuded tuleks käesolevasse määrusesse üle võtta ja neid vajaduse korral muuta, et kohandada neid teaduse ja tehnika arenguga. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 661/2009 tunnistatakse kehtetuks nõukogu 12. juuni 1978. aasta direktiiv 78/549/EMÜ mootorsõidukite rataste porikaitsmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3). Nimetatud direktiivis sätestatud nõuded tuleks käesolevasse määrusesse üle võtta ja neid vajaduse korral muuta, et kohandada neid teaduse ja tehnika arenguga.

| (3) | Käesoleva määruse reguleerimisala peab olema kooskõlas direktiivi 78/549/EMÜ reguleerimisalaga ja piirdub seega M1-kategooria sõidukitega. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määruse reguleerimisala peab olema kooskõlas direktiivi 78/549/EMÜ reguleerimisalaga ja piirdub seega M1-kategooria sõidukitega.

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 661/2009 on kehtestatud mootorsõidukite rataste porikaitsmete tüübikinnituse nõudeid käsitlevad põhisätted. Seepärast on lisaks vaja sätestada ka selliste tüübikinnituste spetsiifilised menetlused, testid ja nõuded. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 661/2009 on kehtestatud mootorsõidukite rataste porikaitsmete tüübikinnituse nõudeid käsitlevad põhisätted. Seepärast on lisaks vaja sätestada ka selliste tüübikinnituste spetsiifilised menetlused, testid ja nõuded.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ II lisas määratletud M1 – kategooriate mootorsõidukite suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

(1)   „sõidukitüüp seoses rataste porikaitsmetega”– sõidukid, mis ei erine selliste oluliste aspektide poolest, nagu porikaitsmete näitajad või paigaldamiseks sobivate rehvide või velgede suurus, võttes arvesse kasutatavat rehvi väliskuju, velje mõõtmeid ja ratta nihkusid;

(2)   „rehvi väliskuju”– rehvi ristlõike maksimumlaius ja välisläbimõõt, kaasa arvatud hälbed, mis on lubatud ja määratletud vastavalt sõidukiosa tüübikinnitusele;

(3)   „lumega haardumise seade”– lumekett või muu lumel haardumist pakkuv samaväärne seade, mida saab paigaldada sõiduki rehvide/velgede kombinatsioonile ning mis ei ole iseenesest lumerehv, talverehv, universaalrehv või mõni muu rehv.

Artikkel 3

Sätted sõiduki EÜ tüübikinnituse kohta seoses rataste porikaitsmetega

1.   Sõiduki EÜ tüübikinnituse saamiseks seoses rataste porikaitsmetega esitab tootja või tema esindaja tüübikinnitusasutusele taotluse.

2.   Taotlus koostatakse vastavalt I lisa 1. osas esitatud teatise näidisele.

3.   Kui käesoleva määruse II lisas sätestatud asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonile.

Liikmesriik ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

4.   Lõike 3 kohaldamisel väljastab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnitustunnistuse, mis on koostatud vastavalt I lisa 2. osas esitatud näidisele.

Artikkel 4

Direktiivi 78/549/EMÜ alusel antud tüübikinnituste kehtivus ja laiendamine

Riiklikud ametiasutused lubavad enne määruse (EÜ) nr 661/2009 artikli 13 lõikes 2 osutatud kuupäeva tüübikinnituse saanud sõidukite müümist ja kasutuselevõtmist ning jätkavad kõnealuste sõidukite tüübikinnituste laiendamist direktiivi 78/549/EMÜ alusel.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 9. november 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 200, 31.7.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

2

(3)  EÜT L 168, 26.6.1978, lk 45.

3

---

I LISA

Haldusdokumendid, mis on vajalikud mootorsõidukite EÜ tüübikinnituseks seoses rataste porikaitsmetega

1.   OSA

Teatis

NÄIDIS

Teatis nr ... mootorsõiduki EÜ tüübikinnituse kohta seoses rataste porikaitsmetega.

Allpool esitatud teave esitatakse kolmes eksemplaris ja koos sisukorraga. Kõik sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised esitatakse A4-formaadis või A4-formaadis voldikul. Kui lisatakse fotod, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui käesolevas teatises nimetatud süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud sisaldavad elektroonilisi häälestusseadmeid, tuleb esitada andmed nende töötamise kohta.

0.   ÜLDINE

0.1.   Mark (tootja ärinimi): ...

0.2.   Tüüp: ...

0.2.1.   Ärinimi (-nimed) (kui on olemas): ...

0.3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (1): ...

0.3.1.   Kõnealuse märgistuse asukoht: ...

0.4.   Sõiduki kategooria (2): ...

0.5.   Tootja nimi ja aadress ...

0.8.   Koostetehas(t)e nimi/nimed ja aadress/aadressid: ...

0.9.   Tootja esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ...

1.   SÕIDUKI EHITUSE ÜLDANDMED

1.1.   Tüüpsõiduki fotod ja/või joonised: ...

1.3.   Telgede ja rataste arv: ...

1.3.1.   Topeltratastega telgede arv ja asukoht: ...

1.3.2.   Juhttelgede arv ja asukoht: ...

1.3.3.   Veoteljed (arv, asukoht, omavaheline ühendusviis): ...

2.   MASSID JA MÕÕTMED (3)
   (4)

2.3.   Telje rööbe/rööpmed ja laius(ed)

2.3.1.   Iga juhttelje rööbe (5) ...

2.3.2.   Kõigi muude telgede rööpmed (5) ...

2.3.3.   Kõige laiema tagatelje laius: ...

2.3.4.   Kõige eesmise telje laius (mõõdetuna rehvide kõige välimiste punktide vahel, v.a rehvide maapinnalähedane väljakummumine): ...

2.4.   Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed)

2.4.1.   Kereta šassii korral

2.4.1.2.   Laius (6): ...

2.4.1.3.   Kõrgus (sõidukorras sõidukil) (7) (reguleeritava kõrgusega vedrustuse korral märgitakse tavalisele sõiduasendile vastav kõrgus): ...

2.4.2.   Kerega šassii korral

2.4.2.2.   Laius (6): ...

2.4.2.3.   Kõrgus (sõidukorras sõidukil) (7) (reguleeritava kõrgusega vedrustuse korral märgitakse tavalisele sõiduasendile vastav kõrgus): ...

2.6.   Töökorras sõiduki mass

Sõiduki mass koos kerega ning muu kui M1-kategooria sõidukorras veduki korral koos haakeseadisega, kui see on tootja poolt paigaldatud; või šassii või kabiiniga šassii mass ilma kere ja/või haakeseadiseta, kui kere ja/või haakeseadis on tootja poolt paigaldamata (kaasa arvatud vedelikud, tööriistad, varuratas (kui see on paigaldatud) ja juht ning busside ja kaugsõidubusside korral meeskonnaliige, kui sõidukis on meeskonnaliikme iste) (8) (iga variandi suurim ja vähim väärtus): ...

6.   VEDRUSTUS

6.2.1.   Kõrgusseadistus: jah/ei/mittekohustuslik (9)

6.6.   Rehvid ja veljed

6.6.1.   Rehvi/velje kombinatsioon(id)

| a) | märkida rehvimõõtme tähistus |
| --- | --- |

a)

märkida rehvimõõtme tähistus

| b) | velgede kohta esitada velje mõõde/mõõtmed ja nihk/nihud |
| --- | --- |

b)

velgede kohta esitada velje mõõde/mõõtmed ja nihk/nihud

6.6.1.1.   Teljed

6.6.1.1.1.   1. telg: ...

6.6.1.1.2.   2. telg: ...

jne.

6.6.4.   Lumega haardumise seadme(te) kirjeldus ning rehvi/velje kombinatsioon esi- ja/või tagateljele, mida tootja antud sõidukitüübile soovitab: ...

9.16.   Rataste porikaitsmed

9.16.1.   Sõiduki lühikirjeldus rataste porikaitsmete suhtes: ...

9.16.2.   Üksikasjalikud joonised rataste porikaitsmete ja nende asukoha kohta sõidukil, kusjuures näidatakse käesoleva määruse II lisa joonisel 1 määratletud mõõtmed arvestades rehviga velje äärmisi elemente ...

Selgitavad märkused

2.   OSA

EÜ tüübikinnitustunnistus

NÄIDIS

Formaat: A4 (210 × 297 mm)

EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS.

Teatis, mis käsitleb:

| — | EÜ tüübikinnituse andmist (10) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse andmist (10)

| — | EÜ tüübikinnituse laiendamist (10) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse laiendamist (10)

| — | EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumist (10) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumist (10)

| — | EÜ tüübikinnituse (10) |
| --- | --- |

—

EÜ tüübikinnituse (10)

sõiduki tüübile seoses rataste porikaitsmetega

vastavalt määrusele (EL) nr 1009/2010 viimati muudetud määrusega (EL) nr .../... (10)

EÜ tüübikinnituse number: ...

Laiendamise põhjus: ...

I   JAGU

0.1.   Mark (tootja ärinimi): ...

0.2.   Tüüp: ...

0.2.1.   Ärinimi (-nimed) (kui on olemas): ...

0.3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (11): ...

0.3.1.   Kõnealuse märgistuse asukoht: ...

0.4.   Sõiduki kategooria (12): ...

0.5.   Tootja nimi ja aadress: ...

0.8.   Koostetehas(t)e nimi/nimed ja aadress/aadressid: ...

0.9.   Tootja esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ...

II   JAGU

1.   Lisateave: vt lisandit.

2.   Katsete eest vastutav tehniline talitus: ...

3.   Katseprotokolli kuupäev: ...

4.   Katseprotokolli number: ...

5.   Märkused (olemasolu korral): vt lisandit.

6.   Koht: ...

7.   Kuupäev: ...

8.   Allkiri: ...

| Lisatud dokumendid | : | infopake
  katsearuanne. |
| --- | --- | --- |

Lisatud dokumendid

:

infopake

katsearuanne.

---

(1)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad tärke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need tärgid sümboliga „?” (nt ABC??123??).

(2)  Kategooriad vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osas esitatud määratlustele.

(3)  Kui sõiduki üks variant on tavalise juhikabiiniga ja teine magamiskohaga kabiiniga, esitatakse mass ja mõõtmed mõlema variandi kohta.

(4)  Standard ISO 612:1978 – Maanteesõidukid. Mootorsõidukite ja haagisveokite (haagiste) mõõtmed. Terminid ja määratlused.

(5)

| (g4) | Mõiste nr 6.5. |
| --- | --- |

(g4)

Mõiste nr 6.5.

(6)

| (g7) | Mõiste nr 6.2. |
| --- | --- |

(g7)

Mõiste nr 6.2.

(7)

| (g8) | Mõiste nr 6.3. |
| --- | --- |

(g8)

Mõiste nr 6.3.

(8)  Juhi massiks ja meeskonnaliikme (kui on) massiks loetakse 75 kg (selle moodustavad sõitja mass 68 kg ja pagasi mass 7 kg vastavalt ISO standardile 2416 - 1992), kütusepaak on täidetud 90 % ulatuses ja muud vedelikke sisaldavad süsteemid (v.a kasutatud vee süsteemid) 100% ulatuses tootja poolt määratud mahust.

(9)  Mittevajalik maha tõmmata.

(10)  Mittevajalik maha tõmmata.

(11)  Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad tärke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need tärgid sümboliga „?” (nt ABC??123??).

(12)  Vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A jao määratlusele.

Lisand

EÜ tüübikinnitustunnistusele nr ...

| 1. | Lisateave:






  1.1. | Sõidukitüübi ehituse, mõõtmete, kuju ja koostismaterjalide lühikirjeldus: ... |
| --- | --- | --- |

1.

Lisateave:

1.1.

Sõidukitüübi ehituse, mõõtmete, kuju ja koostismaterjalide lühikirjeldus: ...

| 1.2. | Rataste porikaitsmete kirjeldus: ... |
| --- | --- |

1.2.

Rataste porikaitsmete kirjeldus: ...

| 1.3. | Rehvi/velje kombinatsioon(id) (k.a rehvi mõõtmed, velje mõõtmed ja nihk): ... |
| --- | --- |

1.3.

Rehvi/velje kombinatsioon(id) (k.a rehvi mõõtmed, velje mõõtmed ja nihk): ...

| 1.4. | Kasutada lubatud lumega haardumise seadme(te) tüübi kirjeldus: ... |
| --- | --- |

1.4.

Kasutada lubatud lumega haardumise seadme(te) tüübi kirjeldus: ...

| 1.5. | Rehvi/velje kombinatsioon(id) (k.a rehvi mõõtmed, velje mõõtmed ja nihk), mida kasutatakse koos lumega haardumise seadme(te)ga: ... |
| --- | --- |

1.5.

Rehvi/velje kombinatsioon(id) (k.a rehvi mõõtmed, velje mõõtmed ja nihk), mida kasutatakse koos lumega haardumise seadme(te)ga: ...

| 2. | Pidevalt vedav telg/teljed: 1. telg/2. telg (1) |
| --- | --- |

2.

Pidevalt vedav telg/teljed: 1. telg/2. telg (1)

| 3. | Reguleeritav vedrustuse kõrgus: jah/ei (1) |
| --- | --- |

3.

Reguleeritav vedrustuse kõrgus: jah/ei (1)

| 4. | Rataste porikaitsmed on eemaldatavad/mitte-eemaldatavad (1) üksusena/osadena (1) |
| --- | --- |

4.

Rataste porikaitsmed on eemaldatavad/mitte-eemaldatavad (1) üksusena/osadena (1)

| 5. | Märkused: ... |
| --- | --- |

5.

Märkused: ...

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

---

II LISA

Nõuded rataste porikaitsmetele

1.   ÜLDNÕUDED

| 1.1. | Mootorsõiduki iga ratas peab olema varustatud porikaitsmega. |
| --- | --- |

1.1.

Mootorsõiduki iga ratas peab olema varustatud porikaitsmega.

| 1.2. | Rataste porikaitsmed võivad koosneda kereosadest või eraldi porilapatsitest, mis peavad olema kavandatud nii, et kaitsta liiklejaid nii palju kui võimalik õhku paiskuvate kivide, pori, jää, lume ja vee eest ning vähendada pöörlevate ratastega kokkupuutumise ohtu. |
| --- | --- |

1.2.

Rataste porikaitsmed võivad koosneda kereosadest või eraldi porilapatsitest, mis peavad olema kavandatud nii, et kaitsta liiklejaid nii palju kui võimalik õhku paiskuvate kivide, pori, jää, lume ja vee eest ning vähendada pöörlevate ratastega kokkupuutumise ohtu.

2.   ERINÕUDED

| 2.1. | Sõiduki korral, mille rattad on otse pikisuunas ning mille mass on seadistatud vastavalt tootja deklareeritud massile töökorras sõiduki puhul pluss üks kaasreisija esimesel istmereal, peavad rataste porikaitsmed vastama järgmistele nõuetele: |
| --- | --- |

2.1.

Sõiduki korral, mille rattad on otse pikisuunas ning mille mass on seadistatud vastavalt tootja deklareeritud massile töökorras sõiduki puhul pluss üks kaasreisija esimesel istmereal, peavad rataste porikaitsmed vastama järgmistele nõuetele:

| 2.1.1. | Ratta keset läbivate radiaaltasandite, millest üks kaldub 30° nurga all ettepoole ja teine 50° nurga all tahapoole (vt joonis 1), vahel olevas piirkonnas peab rataste porikaitsmete kogulaius q olema piisav, et katta vähemalt kogu rehvi laius b, arvestades tootja poolt määratud rehvi/velje kombinatsiooni(de) piirmõõtmeid. Paarisrataste korral tuleb arvestada rehvi väliskuju ja mõlema ratta kogulaiust t. |
| --- | --- |

2.1.1.

Ratta keset läbivate radiaaltasandite, millest üks kaldub 30° nurga all ettepoole ja teine 50° nurga all tahapoole (vt joonis 1), vahel olevas piirkonnas peab rataste porikaitsmete kogulaius q olema piisav, et katta vähemalt kogu rehvi laius b, arvestades tootja poolt määratud rehvi/velje kombinatsiooni(de) piirmõõtmeid. Paarisrataste korral tuleb arvestada rehvi väliskuju ja mõlema ratta kogulaiust t.

| 2.1.1.1. | Punktis 2.1.1 märgitud laiuste määramisel ei arvestata rehvil olevaid etikette (markeeringut) ja dekoratsioone, kaitseribasid või -ribisid. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Punktis 2.1.1 märgitud laiuste määramisel ei arvestata rehvil olevaid etikette (markeeringut) ja dekoratsioone, kaitseribasid või -ribisid.

| 2.1.2. | Rataste porikaitsmete tagumine külg ei tohi ületada horisontaaltasapinda, mis paikneb rataste pöörlemistelgedest 150 mm kõrgemal ning






  2.1.2.1. | lisaks peab üksikute rataste puhul porikaitsme tagumise serva ja selle tasapinna lõikepunkt (punkt A, joonis 1) paiknema väljaspool ratta keskmist pikitasapinda, nagu on määratletud punktis 2.1.2. |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Rataste porikaitsmete tagumine külg ei tohi ületada horisontaaltasapinda, mis paikneb rataste pöörlemistelgedest 150 mm kõrgemal ning

2.1.2.1.

lisaks peab üksikute rataste puhul porikaitsme tagumise serva ja selle tasapinna lõikepunkt (punkt A, joonis 1) paiknema väljaspool ratta keskmist pikitasapinda, nagu on määratletud punktis 2.1.2.

| 2.1.2.2. | Paarisrataste puhul peab välimise porikaitsme tagumise serva ja selle tasapinna lõikepunkt (punkt A, joonis 1) paiknema väljaspool välimise ratta keskmist pikitasapinda, nagu on määratletud punktis 2.1.2. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

Paarisrataste puhul peab välimise porikaitsme tagumise serva ja selle tasapinna lõikepunkt (punkt A, joonis 1) paiknema väljaspool välimise ratta keskmist pikitasapinda, nagu on määratletud punktis 2.1.2.

| 2.1.3. | Iga porikaitsme kontuurjoon ja asukoht peavad olema sellised, et need oleksid rehvile võimalikult lähedal. Eelkõige punktis 2.1.1 viidatud ratta keset läbivate radiaaltasandite puhul, peavad olema täidetud järgmised nõuded:






  2.1.3.1. | Tühimiku sügavus p, mis asub rehvi telge läbival vertikaaltasapinnal, peab olema vähemalt 30 mm, mõõdetuna rehvi keset läbival vertikaalsel pikitasapinnal porikaitsme sees. Seda sügavust p võib punktis 2.1.1 määratud radiaaltasanditel progresseeruvalt vähendada kuni nullini. |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

Iga porikaitsme kontuurjoon ja asukoht peavad olema sellised, et need oleksid rehvile võimalikult lähedal. Eelkõige punktis 2.1.1 viidatud ratta keset läbivate radiaaltasandite puhul, peavad olema täidetud järgmised nõuded:

2.1.3.1.

Tühimiku sügavus p, mis asub rehvi telge läbival vertikaaltasapinnal, peab olema vähemalt 30 mm, mõõdetuna rehvi keset läbival vertikaalsel pikitasapinnal porikaitsme sees. Seda sügavust p võib punktis 2.1.1 määratud radiaaltasanditel progresseeruvalt vähendada kuni nullini.

| 2.1.3.2. | Rataste porikaitsmete alumiste servade ja rataste pöörlemiskeset läbivate telgede vaheline kaugus c ei tohi ületada 2 × r, kus r on rehvi staatiline raadius. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

Rataste porikaitsmete alumiste servade ja rataste pöörlemiskeset läbivate telgede vaheline kaugus c ei tohi ületada 2 × r, kus r on rehvi staatiline raadius.

| 2.1.4. | Juhul, kui sõiduk on varustatud reguleeritava kõrgusega vedrustusega, peavad ülalmainitud nõuded olema täidetud tootja poolt määratud tavalises töökorras sõidukil. |
| --- | --- |

2.1.4.

Juhul, kui sõiduk on varustatud reguleeritava kõrgusega vedrustusega, peavad ülalmainitud nõuded olema täidetud tootja poolt määratud tavalises töökorras sõidukil.

| 2.2. | Rataste porikaitsmed võivad koosneda mitmest osast, eeldusel et kokkumonteerituna ei ole nende vahel või üksikosade sees avasid. |
| --- | --- |

2.2.

Rataste porikaitsmed võivad koosneda mitmest osast, eeldusel et kokkumonteerituna ei ole nende vahel või üksikosade sees avasid.

| 2.3. | Rataste porikaitsmed peavad olema kindlalt kinnitatud. Siiski võivad need olla eemaldatavad kas tervikuna või osade kaupa. |
| --- | --- |

2.3.

Rataste porikaitsmed peavad olema kindlalt kinnitatud. Siiski võivad need olla eemaldatavad kas tervikuna või osade kaupa.

3.   LUMEGA HAARDUMISE SEADMETE KASUTAMINE

| 3.1. | Sõidukite korral, millel on ainult kaks veoratast, peab tootja tõendama, et sõiduk on konstrueeritud viisil, mis võimaldab vähemalt ühte tüüpi lumega haardumise seadmete kasutamist vähemalt ühte tüüpi rataste ja rehvide kombinatsioonil, mis on saanud tüübikinnituse kõnealuse sõidukitüübi veotelje jaoks. Sõidukitüübile sobiva lumega haardumise seadme ja rehvi/velje kombinatsiooni peab tootja määratlema teatise punktis 6.6.4. |
| --- | --- |

3.1.

Sõidukite korral, millel on ainult kaks veoratast, peab tootja tõendama, et sõiduk on konstrueeritud viisil, mis võimaldab vähemalt ühte tüüpi lumega haardumise seadmete kasutamist vähemalt ühte tüüpi rataste ja rehvide kombinatsioonil, mis on saanud tüübikinnituse kõnealuse sõidukitüübi veotelje jaoks. Sõidukitüübile sobiva lumega haardumise seadme ja rehvi/velje kombinatsiooni peab tootja määratlema teatise punktis 6.6.4.

| 3.2. | Sõiduki korral, mille kõik rattad on veorattad, sh sõidukid, millel telje vedu on käsitsi või automaatselt väljalülitatav, peab tootja tõendama, et sõiduk on konstrueeritud viisil, mis võimaldab vähemalt ühte tüüpi lumega haardumise seadmete kasutamist vähemalt ühte tüüpi rataste ja rehvide kombinatsioonil, mis on saanud tüübikinnituse kõnealuse sõidukitüübi mitte väljalülitatava veotelje jaoks. Sõidukitüübile sobiva lumega haardumise seadme ja rehvi/velje kombinatsiooni peab tootja määratlema teatise punktis 6.6.4. |
| --- | --- |

3.2.

Sõiduki korral, mille kõik rattad on veorattad, sh sõidukid, millel telje vedu on käsitsi või automaatselt väljalülitatav, peab tootja tõendama, et sõiduk on konstrueeritud viisil, mis võimaldab vähemalt ühte tüüpi lumega haardumise seadmete kasutamist vähemalt ühte tüüpi rataste ja rehvide kombinatsioonil, mis on saanud tüübikinnituse kõnealuse sõidukitüübi mitte väljalülitatava veotelje jaoks. Sõidukitüübile sobiva lumega haardumise seadme ja rehvi/velje kombinatsiooni peab tootja määratlema teatise punktis 6.6.4.

| 3.3. | Sõiduki tootja peab lumega haardumise seadme kasutamise kohta lisama juhendi sõiduki kasutusjuhendisse ning see teave peab olema sõiduki müümise riigi riigikeeles või vähemalt ühes riigikeeles. |
| --- | --- |

3.3.

Sõiduki tootja peab lumega haardumise seadme kasutamise kohta lisama juhendi sõiduki kasutusjuhendisse ning see teave peab olema sõiduki müümise riigi riigikeeles või vähemalt ühes riigikeeles.

Joonis 1

Porikaitsme skeem

Image

---

| 10.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/30 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1010/2010,

8. november 2010,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse meriahvena püük NAFO püügipiirkonnas 3M

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 14. jaanuari 2010. aasta määrusega (EL) nr 53/2010, millega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse ELi vetes ning ELi kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2010. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 14. jaanuari 2010. aasta määrusega (EL) nr 53/2010, millega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse ELi vetes ning ELi kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2010. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2010. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 21, 26.1.2010, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 8/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | RED/03M. |
| Liik | meriahvenad (Sebastes. spp) |
| Piirkond | NAFO 3M |
| Kuupäev | 13.4.2010 |

Nr

8/T&Q

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

RED/03M.

Liik

meriahvenad (Sebastes. spp)

Piirkond

NAFO 3M

Kuupäev

13.4.2010

---

| 10.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1011/2010,

9. november 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. novembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 46,8 |
| MA | 75,9 |
| MK | 35,0 |
| TR | 95,0 |
| ZZ | 63,2 |
| 0707 00 05 | EG | 161,4 |
| MK | 59,4 |
| TR | 146,1 |
| ZA | 121,6 |
| ZZ | 122,1 |
| 0709 90 70 | MA | 78,8 |
| TR | 143,6 |
| ZZ | 111,2 |
| 0805 20 10 | MA | 71,5 |
| ZA | 149,8 |
| ZZ | 110,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | AR | 100,3 |
| HR | 47,9 |
| TR | 62,2 |
| UY | 54,2 |
| ZA | 60,7 |
| ZZ | 65,1 |
| 0805 50 10 | AR | 54,2 |
| BR | 83,8 |
| CL | 81,9 |
| EC | 92,5 |
| TR | 69,3 |
| UY | 61,0 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 78,9 |
| 0806 10 10 | BR | 227,9 |
| PE | 182,7 |
| TR | 157,9 |
| US | 227,8 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 175,1 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| AU | 149,8 |
| CA | 73,1 |
| CL | 84,2 |
| CN | 82,6 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 116,8 |
| US | 118,9 |
| ZA | 83,9 |
| ZZ | 89,7 |
| 0808 20 50 | CN | 41,7 |
| US | 48,2 |
| ZZ | 45,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

46,8

MA

75,9

MK

35,0

TR

95,0

ZZ

63,2

0707 00 05

EG

161,4

MK

59,4

TR

146,1

ZA

121,6

ZZ

122,1

0709 90 70

MA

78,8

TR

143,6

ZZ

111,2

0805 20 10

MA

71,5

ZA

149,8

ZZ

110,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

AR

100,3

HR

47,9

TR

62,2

UY

54,2

ZA

60,7

ZZ

65,1

0805 50 10

AR

54,2

BR

83,8

CL

81,9

EC

92,5

TR

69,3

UY

61,0

ZA

109,5

ZZ

78,9

0806 10 10

BR

227,9

PE

182,7

TR

157,9

US

227,8

ZA

79,2

ZZ

175,1

0808 10 80

AR

75,7

AU

149,8

CA

73,1

CL

84,2

CN

82,6

MK

22,1

NZ

116,8

US

118,9

ZA

83,9

ZZ

89,7

0808 20 50

CN

41,7

US

48,2

ZZ

45,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 10.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1012/2010,

9. november 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11 turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1007/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11 turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1007/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11 turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. novembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

3

(4)  ELT L 291, 9.11.2010, lk 45.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 10. novembrist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 63,80 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 63,80 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 63,80 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 63,80 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 55,14 | 0,93 |
| 1701 99 10 (2) | 55,14 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 55,14 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,55 | 0,19 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

63,80

0,00

1701 11 90 (1)

63,80

0,00

1701 12 10 (1)

63,80

0,00

1701 12 90 (1)

63,80

0,00

1701 91 00 (2)

55,14

0,93

1701 99 10 (2)

55,14

0,00

1701 99 90 (2)

55,14

0,00

1702 90 95 (3)

0,55

0,19

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

DIREKTIIVID

| 10.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/36 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/36

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2010/74/EL,

9. november 2010,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et laiendada toimeaine süsinikdioksiidi kandmist direktiivi I lisasse tooteliigile 18

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Süsinikdioksiid kuulub nimetatud loetelusse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Süsinikdioksiid kuulub nimetatud loetelusse.

| (2) | Komisjoni 24. juuli 2008. aasta direktiiviga 2008/75/EÜ (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine süsinikdioksiid) (3) kanti süsinikdioksiid toimeainena direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 14 (näriliste tõrjevahendid). |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 24. juuli 2008. aasta direktiiviga 2008/75/EÜ (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine süsinikdioksiid) (3) kanti süsinikdioksiid toimeainena direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 14 (näriliste tõrjevahendid).

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on süsinikdioksiidi hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 18 (insektitsiidid, akaritsiidid ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavad tooted). |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on süsinikdioksiidi hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 18 (insektitsiidid, akaritsiidid ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavad tooted).

| (4) | Prantsusmaa määrati referentliikmesriigiks ja ta esitas 19. veebruaril 2008 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6. |
| --- | --- |

(4)

Prantsusmaa määrati referentliikmesriigiks ja ta esitas 19. veebruaril 2008 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6.

| (5) | Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 27. mail 2010 hindamisaruandesse. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 27. mail 2010 hindamisaruandesse.

| (6) | Uuringutest ilmnes, et insektitsiididena, akaritsiididena ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavate süsinikdioksiidi sisaldavate biotsiidide puhul võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seepärast on asjakohane, et süsinikdioksiidi kandmist nimetatud direktiivi I lisasse laiendatakse kõnealustele toodetele. |
| --- | --- |

(6)

Uuringutest ilmnes, et insektitsiididena, akaritsiididena ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavate süsinikdioksiidi sisaldavate biotsiidide puhul võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seepärast on asjakohane, et süsinikdioksiidi kandmist nimetatud direktiivi I lisasse laiendatakse kõnealustele toodetele.

| (7) | Euroopa tasandil ei ole hinnatud kõiki võimalikke kasutusviise. Seepärast peaksid liikmesriigid hindama selliseid riski- ja kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske keskkonna osadele ja populatsioonidele, mida ei ole riskide hindamisel liidu tasandil piisava põhjalikkusega uuritud, ning turustusloa andmisel tagama, et võetakse sobivad meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlaks tehtud riskide vähendamiseks lubatava tasemeni. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa tasandil ei ole hinnatud kõiki võimalikke kasutusviise. Seepärast peaksid liikmesriigid hindama selliseid riski- ja kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske keskkonna osadele ja populatsioonidele, mida ei ole riskide hindamisel liidu tasandil piisava põhjalikkusega uuritud, ning turustusloa andmisel tagama, et võetakse sobivad meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlaks tehtud riskide vähendamiseks lubatava tasemeni.

| (8) | Hindamisaruande tulemuste põhjal on asjakohane nõuda, et lubade väljaandmisel rakendataks süsinikdioksiidi sisaldavate ning insektitsiididena, akaritsiididena ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavate toodete suhtes riskileevendusmeetmed, millega tagatakse riskide vähendamine lubatava tasemeni vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artiklile 5 ja VI lisale. Eelkõige on asjakohane nõuda, et tooteid müüdaks üksnes väljaõppe saanud kutselistele kasutajatele ja neid lubataks kasutada üksnes sellistel kasutajatel, et käitlejate kaitsmiseks võetaks riskide vähendamise meetmeid (tehtaks vajaduse korral kättesaadavaks individuaalsed kaitsevahendid), ning et võetaks asjakohaseid meetmeid juuresolijate kaitsmiseks (töötlemisala sulgemine fumigeerimise ajaks). |
| --- | --- |

(8)

Hindamisaruande tulemuste põhjal on asjakohane nõuda, et lubade väljaandmisel rakendataks süsinikdioksiidi sisaldavate ning insektitsiididena, akaritsiididena ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavate toodete suhtes riskileevendusmeetmed, millega tagatakse riskide vähendamine lubatava tasemeni vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artiklile 5 ja VI lisale. Eelkõige on asjakohane nõuda, et tooteid müüdaks üksnes väljaõppe saanud kutselistele kasutajatele ja neid lubataks kasutada üksnes sellistel kasutajatel, et käitlejate kaitsmiseks võetaks riskide vähendamise meetmeid (tehtaks vajaduse korral kättesaadavaks individuaalsed kaitsevahendid), ning et võetaks asjakohaseid meetmeid juuresolijate kaitsmiseks (töötlemisala sulgemine fumigeerimise ajaks).

| (9) | Käesoleva direktiivi sätteid on oluline kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada toimeainena süsinikdioksiidi sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva direktiivi sätteid on oluline kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada toimeainena süsinikdioksiidi sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

| (10) | Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku koostanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(10)

Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku koostanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

| (11) | Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3. |
| --- | --- |

(11)

Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3.

| (12) | Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

| (13) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. oktoobriks 2011.

Liikmesriigid kohaldavad neid õigusnorme alates 1. novembrist 2012.

Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. november 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

1

(2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

2

(3)  ELT L 197, 25.7.2008, lk 54.

3

---

LISA

Direktiivi 98/8/EÜ I lisas lisatakse kande nr 7 juurde järgmine teave:

| Nr | Tavanimetus | IUPACi nimetus
  Identifitseerimisnumbrid | Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis | Lisamise kuupäev | Artikli 16 lõike 3 täitmise tähtaeg (välja arvatud rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 täitmise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisasse kandmise otsuses sätestatud tähtaeg) | Lisasse kuulumise lõppkuupäev | Toote liik | Erisätted (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | „990 ml/l | 1. november 2012 | 31. oktoober 2014 | 31. oktoober 2022 | 18 | Tootele turustusloa andmise taotluse hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale hindavad liikmesriigid teatava toote puhul, kui see on asjakohane, kasutusviise või kokkupuutestsenaariume ning selliseid ohtusid keskkonna osadele ja populatsioonidele, mida ei ole Euroopa tasandil riskide hindamisel piisavalt põhjalikult uuritud.
  Tootele loa andmisel hindavad liikmesriigid neid riske ja tagavad seejärel, et võetakse asjakohased meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlaks tehtud riskide vähendamiseks.
  Liikmesriigid tagavad, et turustuslube antakse järgmistel tingimustel:






  (1) | Tooteid müüakse üksnes väljaõppe saanud kutselistele kasutajatele ja tooteid võivad kasutada üksnes sellised kasutajad. |

Nr

Tavanimetus

IUPACi nimetus

Identifitseerimisnumbrid

Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

Lisamise kuupäev

Artikli 16 lõike 3 täitmise tähtaeg (välja arvatud rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 täitmise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisasse kandmise otsuses sätestatud tähtaeg)

Lisasse kuulumise lõppkuupäev

Toote liik

Erisätted (1)

„990 ml/l

1. november 2012

31. oktoober 2014

31. oktoober 2022

18

Tootele turustusloa andmise taotluse hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale hindavad liikmesriigid teatava toote puhul, kui see on asjakohane, kasutusviise või kokkupuutestsenaariume ning selliseid ohtusid keskkonna osadele ja populatsioonidele, mida ei ole Euroopa tasandil riskide hindamisel piisavalt põhjalikult uuritud.

Tootele loa andmisel hindavad liikmesriigid neid riske ja tagavad seejärel, et võetakse asjakohased meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlaks tehtud riskide vähendamiseks.

Liikmesriigid tagavad, et turustuslube antakse järgmistel tingimustel:

(1)

Tooteid müüakse üksnes väljaõppe saanud kutselistele kasutajatele ja tooteid võivad kasutada üksnes sellised kasutajad.

| (2) | Käitlejate kaitsmiseks võetakse asjakohased riskide vähendamise meetmed, vajaduse korral tagatakse individuaalsete kaitsevahendite kättesaadavus. |
| --- | --- |

(2)

Käitlejate kaitsmiseks võetakse asjakohased riskide vähendamise meetmed, vajaduse korral tagatakse individuaalsete kaitsevahendite kättesaadavus.

| (3) | Juuresolijate kaitsmiseks võetakse asjakohased meetmed, nagu töötlemisala sulgemine fumigeerimise ajaks.” |
| --- | --- |

(3)

Juuresolijate kaitsmiseks võetakse asjakohased meetmed, nagu töötlemisala sulgemine fumigeerimise ajaks.”

---

(1)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebilehel: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

1

---

OTSUSED

| 10.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/39

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/677/ÜVJP,

8. november 2010,

millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 98/409/ÜVJP Sierra Leone kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 29. juunil 1998 vastu ühise seisukoha 98/409/ÜVJP Sierra Leone kohta, (1) et rakendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1171(1998) kehtestatud meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 29. juunil 1998 vastu ühise seisukoha 98/409/ÜVJP Sierra Leone kohta, (1) et rakendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1171(1998) kehtestatud meetmeid.

| (2) | Nõukogu võttis 28. jaanuaril 2008 vastu ühise seisukoha 2008/81/ÜVJP, (2) millega muudetakse ühist seisukohta 98/409/ÜVJP, et rakendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1793(2007) kehtestatud meetmeid, millega nähakse ette erand ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1171(1998) punktiga 5 kehtestatud meetmetest. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 28. jaanuaril 2008 vastu ühise seisukoha 2008/81/ÜVJP, (2) millega muudetakse ühist seisukohta 98/409/ÜVJP, et rakendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1793(2007) kehtestatud meetmeid, millega nähakse ette erand ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1171(1998) punktiga 5 kehtestatud meetmetest.

| (3) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 29. septembril 2010 vastu resolutsiooni 1940(2010), millega tunnistatakse kehtetuks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1171(1998). |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 29. septembril 2010 vastu resolutsiooni 1940(2010), millega tunnistatakse kehtetuks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1171(1998).

| (4) | Ühine seisukoht 98/409/ÜVJP tuleks seega kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(4)

Ühine seisukoht 98/409/ÜVJP tuleks seega kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühine seisukoht 98/409/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 8. november 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

M. WATHELET

---

(1)  EÜT L 187, 1.7.1998, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 29.1.2008, lk 54.

2

---

| 10.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/40 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/40

---

KOMISJONI OTSUS,

5. november 2010,

liidu rahalise toetuse kohta teatavates valmistoitudes Listeria monocytogenes’e levimust käsitleva kooskõlastatud seireprogrammi tegemiseks liikmesriikides

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7516 all)

(2010/678/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artiklit 66,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/99/EÜ zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta, (2) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 882/2004 on muu hulgas sätestatud liidu rahalise abi andmise kord vajalikele meetmetele, mis tagaksid määruse (EÜ) nr 882/2004 rakendamise. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 882/2004 on muu hulgas sätestatud liidu rahalise abi andmise kord vajalikele meetmetele, mis tagaksid määruse (EÜ) nr 882/2004 rakendamise.

| (2) | Direktiivis 2003/99/EÜ on sätestatud, et riskide hindamiseks ning zoonooside ja zoonootilise toimega mõjuritega seotud lähteväärtuste loomiseks, eriti erivajaduste tuvastamisel, võib sisse seada kooskõlastatud seireprogrammid. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis 2003/99/EÜ on sätestatud, et riskide hindamiseks ning zoonooside ja zoonootilise toimega mõjuritega seotud lähteväärtuste loomiseks, eriti erivajaduste tuvastamisel, võib sisse seada kooskõlastatud seireprogrammid.

| (3) | Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) ja Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus avaldasid 2006. (3) ja 2007. (4) aastal aruanded zoonooside suundumuste ja allikate, zoonootilise toimega mõjurite ja nende resistentsuse kohta mikroobivastaste ravimite suhtes liidus (edaspidi „EFSA-ECDC aruanded”). Kõnealuste aruannete kohaselt registreeriti 2006. aastal 25 liikmesriigis inimestel kokku 1 588 listerioosi (Listeria monocytogenes) haigusjuhtu. Lisaks registreeriti 2007. aastal 26 liikmesriigis 1 558 sellist haigusjuhtu. Aruanded näitasid, et selliste haigusjuhtumite arv inimestel suurenes märkimisväärselt ajavahemikul 2001–2006. See haigus on sageli raskeloomuline ja suremus on suur. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) ja Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus avaldasid 2006. (3) ja 2007. (4) aastal aruanded zoonooside suundumuste ja allikate, zoonootilise toimega mõjurite ja nende resistentsuse kohta mikroobivastaste ravimite suhtes liidus (edaspidi „EFSA-ECDC aruanded”). Kõnealuste aruannete kohaselt registreeriti 2006. aastal 25 liikmesriigis inimestel kokku 1 588 listerioosi (Listeria monocytogenes) haigusjuhtu. Lisaks registreeriti 2007. aastal 26 liikmesriigis 1 558 sellist haigusjuhtu. Aruanded näitasid, et selliste haigusjuhtumite arv inimestel suurenes märkimisväärselt ajavahemikul 2001–2006. See haigus on sageli raskeloomuline ja suremus on suur.

| (4) | Kuna Listeria monocytogenes on võimeline paljunema paljudes toitudes madala temperatuuri 2–4 °C juures, on tema esinemine suhteliselt pika kõlblikkusajaga valmistoitudes eriti murettekitav. |
| --- | --- |

(4)

Kuna Listeria monocytogenes on võimeline paljunema paljudes toitudes madala temperatuuri 2–4 °C juures, on tema esinemine suhteliselt pika kõlblikkusajaga valmistoitudes eriti murettekitav.

| (5) | Vastavalt komisjoni 15. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 2073/2005 toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta (5) peavad toidukäitlejad heade hügieenitavade ning ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) kavade raames täitma Listeria monocytogenes’e käsitlevaid toiduohutuskriteeriume valmistoitude puhul. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt komisjoni 15. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 2073/2005 toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta (5) peavad toidukäitlejad heade hügieenitavade ning ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) kavade raames täitma Listeria monocytogenes’e käsitlevaid toiduohutuskriteeriume valmistoitude puhul.

| (6) | EFSA-ECDC aruannetest ilmneb, et kõige rohkem Listeria monocytogenes’e käsitlevatele kriteeriumidele mittevastavust registreeriti valmisjuustude ning valmiskalatoodete ja kuumtöödeldud lihatoodete puhul. |
| --- | --- |

(6)

EFSA-ECDC aruannetest ilmneb, et kõige rohkem Listeria monocytogenes’e käsitlevatele kriteeriumidele mittevastavust registreeriti valmisjuustude ning valmiskalatoodete ja kuumtöödeldud lihatoodete puhul.

| (7) | Inimesi ohustab Listeria monocytogenes peamiselt toidu kaudu. Seetõttu tuleks Listeria monocytogenes’ega saastumise esinemist ja taset valmiskalatoodetes, juustudes ja kuumtöödeldud lihatoodetes hinnata ühtlustatud ja võrreldaval viisil kooskõlastatud seireprogrammi abil jaemüügi tasandil kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

(7)

Inimesi ohustab Listeria monocytogenes peamiselt toidu kaudu. Seetõttu tuleks Listeria monocytogenes’ega saastumise esinemist ja taset valmiskalatoodetes, juustudes ja kuumtöödeldud lihatoodetes hinnata ühtlustatud ja võrreldaval viisil kooskõlastatud seireprogrammi abil jaemüügi tasandil kõigis liikmesriikides.

| (8) | Listeria monocytogenes’e kasvu valmistootes mõjutavad märkimisväärselt pH, vee aktiivsus ning toote säilitamistemperatuur. Listeria monocytogenes’e kasvu hindamiseks valmistoitudes erinevatel temperatuuritingimustel võib kasutada modelleerimist. |
| --- | --- |

(8)

Listeria monocytogenes’e kasvu valmistootes mõjutavad märkimisväärselt pH, vee aktiivsus ning toote säilitamistemperatuur. Listeria monocytogenes’e kasvu hindamiseks valmistoitudes erinevatel temperatuuritingimustel võib kasutada modelleerimist.

| (9) | Kui liidu õigusaktides puuduvad vastavad määratlused, tuleks kasutusvalmis juustude määratlemise ühtlustamiseks kasutada Codex Alimentarius’e komisjoni välja antud määratlusi juustu üldstandardi koodeksis (Codex General Standard for Cheese (CODEX STAN 283-1978, muudetud 2008. a)) ning valmimata juustu, kaasa arvatud toorjuustu puhul määratlusi grupistandardi koodeksis (CODEX STAN 221-2001, muudetud 2008. a). |
| --- | --- |

(9)

Kui liidu õigusaktides puuduvad vastavad määratlused, tuleks kasutusvalmis juustude määratlemise ühtlustamiseks kasutada Codex Alimentarius’e komisjoni välja antud määratlusi juustu üldstandardi koodeksis (Codex General Standard for Cheese (CODEX STAN 283-1978, muudetud 2008. a)) ning valmimata juustu, kaasa arvatud toorjuustu puhul määratlusi grupistandardi koodeksis (CODEX STAN 221-2001, muudetud 2008. a).

| (10) | Mais 2009 võttis EFSA zoonooside seireandmete kogumise töörühm vastu aruande, milles käsitleti teatavates jaemüügis olevates valmistoitudes esineva Listeria monocytogenes’e kooskõlastatud ELi seireprogrammi jaoks esitatud tehnilisi näitajaid (6). |
| --- | --- |

(10)

Mais 2009 võttis EFSA zoonooside seireandmete kogumise töörühm vastu aruande, milles käsitleti teatavates jaemüügis olevates valmistoitudes esineva Listeria monocytogenes’e kooskõlastatud ELi seireprogrammi jaoks esitatud tehnilisi näitajaid (6).

| (11) | Proovivõtuetapi edasiseks ühtlustamiseks võetakse proovid jaemüügi tasandil poodidest, selvehallidest ning muudest sellistest müügipunktidest, mis müüvad otse lõpptarbijale. |
| --- | --- |

(11)

Proovivõtuetapi edasiseks ühtlustamiseks võetakse proovid jaemüügi tasandil poodidest, selvehallidest ning muudest sellistest müügipunktidest, mis müüvad otse lõpptarbijale.

| (12) | Andmete konfidentsiaalsuse tagamiseks ei tohiks kooskõlastatud seireprogrammi raames kogutud andmeid ilma liikmesriikide eelneva nõusolekuta kasutada muul eesmärgil kui see programm. |
| --- | --- |

(12)

Andmete konfidentsiaalsuse tagamiseks ei tohiks kooskõlastatud seireprogrammi raames kogutud andmeid ilma liikmesriikide eelneva nõusolekuta kasutada muul eesmärgil kui see programm.

| (13) | Võttes arvesse valmistoitudes Listeria monocytogenes’e levimuse kohta võrreldavate andmete kogumise tähtsust, peaks liit andma rahalist toetust sellise kooskõlastatud seireprogrammi läbiviimiseks. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse valmistoitudes Listeria monocytogenes’e levimuse kohta võrreldavate andmete kogumise tähtsust, peaks liit andma rahalist toetust sellise kooskõlastatud seireprogrammi läbiviimiseks.

| (14) | Selleks, et proovivõtte ja analüüse saaks kooskõlastatud seireprogrammi raames teha ühtlustatud viisil, võttes arvesse võimalikke ajalisi erinevusi liikmesriikide vahel, on asjakohane kehtestada programmi algus ja kestus. |
| --- | --- |

(14)

Selleks, et proovivõtte ja analüüse saaks kooskõlastatud seireprogrammi raames teha ühtlustatud viisil, võttes arvesse võimalikke ajalisi erinevusi liikmesriikide vahel, on asjakohane kehtestada programmi algus ja kestus.

| (15) | Liidu rahalist toetust tuleks anda tingimusel, et kooskõlastatud seireprogramm viiakse läbi vastavalt käesolevale otsusele, ning tingimusel, et ametiasutused esitavad kogu vajaliku teabe käesolevas otsuses ette nähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(15)

Liidu rahalist toetust tuleks anda tingimusel, et kooskõlastatud seireprogramm viiakse läbi vastavalt käesolevale otsusele, ning tingimusel, et ametiasutused esitavad kogu vajaliku teabe käesolevas otsuses ette nähtud tähtaja jooksul.

| (16) | Haldustõhususe huvides tuleks kõik kulud, millele taotletakse liidu rahalist toetust, esitada eurodes. Vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (7) tuleks muus vääringus kui eurodes väljendatud kulude ümberarvestuskursina kasutada kõige uuemat kurssi, mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne selle kuu esimest päeva, mil asjaomane liikmesriik oma hüvitustaotluse esitas. |
| --- | --- |

(16)

Haldustõhususe huvides tuleks kõik kulud, millele taotletakse liidu rahalist toetust, esitada eurodes. Vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (7) tuleks muus vääringus kui eurodes väljendatud kulude ümberarvestuskursina kasutada kõige uuemat kurssi, mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne selle kuu esimest päeva, mil asjaomane liikmesriik oma hüvitustaotluse esitas.

| (17) | Käesolev otsus on rahastamisotsus nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (8) artikli 75, finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 90 ja Euroopa ühenduste üldeelarve täitmise sise-eeskirjade artikli 15 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev otsus on rahastamisotsus nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (8) artikli 75, finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 90 ja Euroopa ühenduste üldeelarve täitmise sise-eeskirjade artikli 15 tähenduses.

| (18) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva otsusega luuakse artiklis 2 nimetatud jaemüügi tasandi valmistoitudes Listeria monocytogenes’e levimust käsitlev kooskõlastatud seireprogramm ning sätestatakse eeskirjad liidu rahalise toetuse kohta seireprogrammi rakendamiseks liikmesriikides.

Artikkel 2

Kooskõlastatud seireprogrammi ulatus ja kestus

1.   Liikmesriigid viivad läbi kooskõlastatud seireprogrammi, et hinnata Listeria monocytogenes’e levikut jaemüügi tasandil juhusliku valiku teel võetud proovides järgmistes valmistoitude kategooriates:

| a) | pakendatud (külmutamata) kuum- või külmsuitsukala või graavikala; |
| --- | --- |

a)

pakendatud (külmutamata) kuum- või külmsuitsukala või graavikala;

| b) | pehmed või poolpehmed juustud, välja arvatud toorjuustud; |
| --- | --- |

b)

pehmed või poolpehmed juustud, välja arvatud toorjuustud;

| c) | pakendatud kuumtöödeldud lihatooted. |
| --- | --- |

c)

pakendatud kuumtöödeldud lihatooted.

2.   Lõikes 1 sätestatud proove hakatakse kooskõlastatud seireprogrammi raames tegema 2010. aastal ja neid tehakse vähemalt 12 kuu jooksul.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.   „valmistoit”– valmistoit, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 2073/2005 artikli 2 punktis g;

2.   „kõlblikkusaeg”– kõlblikkusaeg, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 2073/2005 artikli 2 punktis f;

3.   „partii”– partii, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 2073/2005 artikli 2 punktis e;

4.   „jaemüük”– jaemüük, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (9) artikli 3 lõikes 7; käesolevas otsuses tähendab jaemüük siiski ainult poode, selvehalle ning muid selliseid müügipunkte, mis müüvad otse lõpptarbijale; see ei hõlma jaotusterminale või -keskusi, toitlustusettevõtjaid, asutuste toitlustusettevõtteid, tehasesööklaid, restorane ja muid samalaadseid toiduteenust pakkuvaid kaubandus- ning hulgimüügipunkte;

5.   „töötlemine”– töötlemine, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) (10) artikli 2 lõike 1 punktis m;

6.   „lihatooted”– lihatooted, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (11) I lisa punktis 7.1;

7.   „tootjariik”– määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jao punkti B alapunktis 6 sätestatud identifitseerimismärgil nimetatud riik;

8.   „pakendatud toit”– toit, mille kogu pind on kaetud läbilaskva või mitteläbilaskva pakkematerjaliga, et vältida toidu otsest kokkupuudet keskkonnaga;

9.   „modifitseeritud atmosfääri pakendatud toit”– toit, mis on pakendatud ja hermeetiliselt suletud pärast õhu eemaldamist pakendist ning selle asendamist rangelt kontrollitud süsinikdioksiidi, hapniku ja/või lämmastiku gaasiseguga;

10.   „vaakumpakendatud toit”– toit, mis on pakendatud ja hermeetiliselt suletud pärast õhu eemaldamist pakendist;

11.   „suitsukala”– suitsutamise teel töödeldud kala;

12.   „graavikala”– kala, mida on töödeldud soola ja suhkruga, kuid mis ei ole läbinud kuumtöötlust;

13.   „valminud juustud”– juustud, mis ei ole kohe pärast tootmist valmis tarbimiseks, vaid mida peab säilitama sellise aja jooksul ja sellisel temperatuuril ning sellistel tingimustel, mille tulemusel toimuvad vajalikud biokeemilised ja füüsilised muutused, mis iseloomustavad kõnealust juustu;

14.   „pehmed juustud”– juustud, mille rasvavaba osa niiskusesisaldus on üle 67 %;

15.   „poolpehmed juustud”– juustud, mille struktuur on ainult veidi kõvem kui pehmetel juustudel. Nende juustude rasvavaba osa niiskusesisaldus on 62–67 %. Poolpehmed juustud on katsudes tugevad, kuid elastsed;

16.   „hallitusjuustud”– juustud, mille valmimine on toimunud peamiselt iseloomuliku hallituse kasvuga kogu juustu sisemuses ja/või välispinnal;

17.   „limajuustud”– juustud, mille koorikut valmimise käigus või selle järel töödeldakse või loomulikult asustatakse soovitud mikroorganismide kultuuridega, nt Penicillium candidum või Brevibacterium linens. Selle tulemusena tekkiv kiht või lima on juustukooriku osa;

18.   „soolvees valminud juustud”– juustud, mis on valminud ning mida säilitatakse soolvees kuni müügi või pakendamiseni;

19.   „toorjuustud”– kohupiimataolised juustud, mis ei läbi valmimisprotsessi, nt kodujuust, mozzarella, ricotta ja kohupiim. Toorjuustud ei ole hõlmatud kooskõlastatud seireprogrammi.

Artikkel 4

Proovide võtmine, analüüsid ja andmete registreerimine liikmesriikides

1.   Proove võtab pädev asutus või tehakse seda pädeva asutuse järelevalve all.

2.   Listeria monocytogenes’e riiklikud referentlaboratooriumid viivad läbi Listeria monocytogenes’e, pH ja vee aktiivsuse analüüsid.

3.   Pädev asutus võib määrata muud Listeria monocytogenes’e jaoks akrediteeritud ning Listeria monocytogenes’e ametlikus järelevalves osalevad laboratooriumid kui riiklikud referentlaboratooriumid teostama Listeria monocytogenes’e, pH ja vee aktiivsuse analüüse.

4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud proovivõtmine ja analüüsid ning kogu asjakohase teabe registreerimine tuleb teha vastavalt I lisas sätestatud tehnilistele nõuetele.

5.   Igas liikmesriigis iga valmistoidu kategooria kohta võetav proovide arv on sätestatud II lisas.

Artikkel 5

Andmete kogumine, hindamine, esitamine ja kasutamine liidu tasandil

1.   Liikmesriigid koguvad ja hindavad käesoleva otsuse artikli 4 lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud proovivõttude ning Listeria monocytogenes’e, pH ja vee aktiivsuse analüüside tulemusi.

Enne 31. maid 2012 tuleb komisjonile esitada kooskõlastatud seireprogrammi lõpparuanne koos kõnealuste tulemuste ja nende hinnangutega ning kõigi asjakohaste andmetega.

2.   Komisjon loob 30. novembriks 2010 andmesõnastiku ning andmekogumise vormid, mida pädevad asutused peavad kasutama lõikes 1 nimetatud aruande koostamisel.

3.   Komisjon edastab lõikes 1 sätestatud lõpparuanded Euroopa Toiduohutusametile (EFSA), kes kuue kuu jooksul uurib neid, töötab välja ennustust võimaldavad mudelid Listeria monocytogenes’e toiduohutusnõuete kriteeriumidele vastavuse kohta ja mikroobide kasvu kohta erinevatel säilitustingimustel ning teeb kokkuvõtte.

4.   Liikmesriikide edastatud andmete kasutamiseks muudel, kooskõlastatud seireprogrammiga mitteseotud eesmärkidel, palutakse liikmesriikidelt eelnevat nõusolekut.

5.   Andmed ja tulemused avalikustatakse viisil, mis tagab üksikute tulemuste konfidentsiaalsuse.

Artikkel 6

Liidu rahalise toetuse andmise tingimused

1.   Liikmesriikidele antakse liidu rahalist toetust kogusummas 1 555 300 eurot eelarverealt 17 04 07 01 artikli 5 lõikes 1 sätestatud kogumise, hindamise ja aruandluse ning nendega seonduvate artikli 4 lõikes 2 sätestatud analüüside kulude katmiseks III lisas sätestatud kaasrahastamise ülemmäära ulatuses.

2.   Lõikes 1 sätestatud liidu rahalist toetust makstakse liikmesriikidele tingimusel, et kooskõlastatud seireprogramm viiakse läbi kooskõlas liidu õigusaktide asjakohaste sätetega, sealhulgas konkurentsieeskirjade ja riigihankelepingute sõlmimist käsitlevate eeskirjadega, ning juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

kooskõlastatud seireprogrammi lõpparuanne tuleb esitada komisjonile enne 31. maid 2012; kõnealune aruanne peab sisaldama:

| i) | kogu I lisa D osas sätestatud teavet; |
| --- | --- |

i)

kogu I lisa D osas sätestatud teavet;

| ii) | tõendusmaterjali liikmesriikide poolt analüüside tegemiseks kantud kulude kohta; kõnealune tõendusmaterjal peab sisaldama vähemalt IV lisas ettenähtud teavet. |
| --- | --- |

ii)

tõendusmaterjali liikmesriikide poolt analüüside tegemiseks kantud kulude kohta; kõnealune tõendusmaterjal peab sisaldama vähemalt IV lisas ettenähtud teavet.

3.   Kui lõikes 2 nimetatud lõpparuanne esitatakse hilinemisega, siis vähendatakse liidu rahalist toetust 25 % 1. juulil 2012, 50 % 1. augustil 2012 ning 100 % 1. septembril 2012.

Artikkel 7

Rahalise toetuse ülemmäärad

Liidu rahalise toetuse ülemmäärad liikmesriikidele artikli 5 lõikes 1 sätestatud kogumise, hindamise ja aruandluse hüvitamiseks ei tohi olla suuremad kui:

| a) | kuni 60 eurot iga Listeria monocytogenes’e tuvastamiseks kogutud, hinnatud ja aruandes esitatud proovi kohta; |
| --- | --- |

a)

kuni 60 eurot iga Listeria monocytogenes’e tuvastamiseks kogutud, hinnatud ja aruandes esitatud proovi kohta;

| b) | kuni 60 eurot iga Listeria monocytogenes’e loendamiseks kogutud, hinnatud ja aruandes esitatud proovi kohta; |
| --- | --- |

b)

kuni 60 eurot iga Listeria monocytogenes’e loendamiseks kogutud, hinnatud ja aruandes esitatud proovi kohta;

| c) | kuni 15 eurot iga seoses pH-taseme analüüsiga kogutud, hinnatud ja aruandes esitatud proovi kohta; |
| --- | --- |

c)

kuni 15 eurot iga seoses pH-taseme analüüsiga kogutud, hinnatud ja aruandes esitatud proovi kohta;

| d) | kuni 20 eurot iga vee aktiivsuse (aw) analüüsiks kogutud, hinnatud ja aruandes esitatud proovi kohta. |
| --- | --- |

d)

kuni 20 eurot iga vee aktiivsuse (aw) analüüsiks kogutud, hinnatud ja aruandes esitatud proovi kohta.

Artikkel 8

Kulude ümberarvestuskurss

Kui liikmesriigi kulud on väljendatud muus vääringus kui eurodes, peab asjaomane liikmesriik kasutama kulude ümberarvestuskursina kõige uuemat kurssi, mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne selle kuu esimest päeva, mil kõnealune liikmesriik oma taotluse esitas.

Artikkel 9

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 5. november 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 31.

2

(3)  EFSA Journal (2007), 130.

3

EFSA Journal

(4)  EFSA Journal (2009), 223.

4

EFSA Journal

(5)  ELT L 338, 22.12.2005, lk 1.

5

(6)  EFSA Journal (2009) 300, 1–66.

6

EFSA Journal

(7)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

7

(8)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

8

(9)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

9

(10)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

10

(11)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

11

---

I LISA

(nimetatud artikli 4 lõikes 4)

A   OSA

PROOVIVÕTMISE PLAAN

1.   Tooted, millest võetakse proovid

Jaemüügi tasandil võetakse proove järgmistest valmistoitude kategooriatest.

1.1.   Pakendatud (külmutamata) kuum- või külmsuitsukala või graavikala

Sellesse kategooriasse kuuluvad tooted peavad olema pakendatud vaakumisse või modifitseeritud atmosfääri keskkonda.

Kala võib olla viilutatud või viilutamata. Pakend võib sisaldada tervet kala, poolt või osa kalast. Kala võib olla nahaga või ilma.

1.2.   Pehmed või poolpehmed juustud, välja arvatud toorjuustud

Sellesse kategooriasse hõlmatakse ükskõik missuguse loomaliigi toorpiimast, termiseeritud või pastöriseeritud piimast valmistatud juustud. Need juustud võivad olla valminud, lima all valminud, hallitusjuustud või soolvees valminud.

Need võivad olla pakendatud, sealhulgas võivad olla mähitud musliini või võivad olla jaemüügis lahtipakendatult, kuid pakendatakse tarbijale müügikohas.

1.3.   Pakendatud kuumtöödeldud lihatooted

| 1.3.1. | Sellesse kategooriasse kuuluvad tooted peavad olema läbinud kuumtöötlemise ning peavad pärast seda olema käideldud ja pakendatud vaakumisse või modifitseeritud atmosfääri keskkonda. |
| --- | --- |

1.3.1.

Sellesse kategooriasse kuuluvad tooted peavad olema läbinud kuumtöötlemise ning peavad pärast seda olema käideldud ja pakendatud vaakumisse või modifitseeritud atmosfääri keskkonda.

| 1.3.2. | Sellesse kategooriasse kuuluvad tooted hõlmavad nii ilma katteta lihatooteid kui ka läbilaskva nahaga lihatooteid, mis on kuumtöötlemise ja pakendamise vahel viilutatud või muul viisil käideldud. Tooted võivad pärast kuumtöötlemist olla suitsutatud.
  Sellesse kategooriasse kuuluvad eelkõige järgmised tooted:






  a) | külmad, keedetud lihatooted: lihatooted, mis on tavaliselt valmistatud anatoomiliste või vormitud struktuuride tervete või suurte osadena (nt keedetud viilutatud sink ja keedetud kanafilee); |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

Sellesse kategooriasse kuuluvad tooted hõlmavad nii ilma katteta lihatooteid kui ka läbilaskva nahaga lihatooteid, mis on kuumtöötlemise ja pakendamise vahel viilutatud või muul viisil käideldud. Tooted võivad pärast kuumtöötlemist olla suitsutatud.

Sellesse kategooriasse kuuluvad eelkõige järgmised tooted:

a)

külmad, keedetud lihatooted: lihatooted, mis on tavaliselt valmistatud anatoomiliste või vormitud struktuuride tervete või suurte osadena (nt keedetud viilutatud sink ja keedetud kanafilee);

| b) | vorstid; |
| --- | --- |

b)

vorstid;

| c) | pasteedid. |
| --- | --- |

c)

pasteedid.

| 1.3.3. | Siia kategooriasse ei kuulu:






  a) | lihatooted, mis on peale kuumtöötlemist kuivatatud, nagu kuivatatud veiseliha tooted; |
| --- | --- | --- |

1.3.3.

Siia kategooriasse ei kuulu:

a)

lihatooted, mis on peale kuumtöötlemist kuivatatud, nagu kuivatatud veiseliha tooted;

| b) | läbilaskmatus pakendis kuumtöödeldud lihatooted, mida pärast kuumtöötlust ei käidelda; |
| --- | --- |

b)

läbilaskmatus pakendis kuumtöödeldud lihatooted, mida pärast kuumtöötlust ei käidelda;

| c) | laagerdatud lihatooted, sealhulgas laagerdatud vorstid. |
| --- | --- |

c)

laagerdatud lihatooted, sealhulgas laagerdatud vorstid.

2.   Proovivõtu mudel

Kooskõlastatud seireprogrammis kasutatakse proportsionaalset kihilise proovivõtu kava, mille puhul igale liikmesriigile eraldatakse proovid proportsionaalselt selle liikmesriigi rahvaarvuga.

2.1.   Proovivõtukava

| 2.1.1. | Igal liikmesriigil peab olema mitmeastmelisel klastrikavandil põhinev proovivõtukava:






  a) | esimene tasand hõlmab proovide võtmiseks valitud suuremaid linnu; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

Igal liikmesriigil peab olema mitmeastmelisel klastrikavandil põhinev proovivõtukava:

a)

esimene tasand hõlmab proovide võtmiseks valitud suuremaid linnu;

| b) | teine tasand hõlmab proovide võtmiseks valitud jaemüügipunkte; |
| --- | --- |

b)

teine tasand hõlmab proovide võtmiseks valitud jaemüügipunkte;

| c) | kolmas tasand hõlmab proovide võtmiseks valitud erinevaid toite kolmes valmistoidu kategoorias. |
| --- | --- |

c)

kolmas tasand hõlmab proovide võtmiseks valitud erinevaid toite kolmes valmistoidu kategoorias.

| 2.1.2. | Proovivõtukava koostab pädev asutus ja see peab sisaldama järgmist:






  a) | kooskõlastatud seireprogrammi hõlmatud linnad; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Proovivõtukava koostab pädev asutus ja see peab sisaldama järgmist:

a)

kooskõlastatud seireprogrammi hõlmatud linnad;

| b) | hõlmatud jaemüügipunktide liigid ning igast kolmest valmistoidu kategooriast võetavate proovide protsent; |
| --- | --- |

b)

hõlmatud jaemüügipunktide liigid ning igast kolmest valmistoidu kategooriast võetavate proovide protsent;

| c) | proovivõttude ajastus kogu aasta jooksul. |
| --- | --- |

c)

proovivõttude ajastus kogu aasta jooksul.

| 2.1.3. | Kui on olemas asjakohased turundusandmed, siis peab proovivõtukava hõlmama ka järgmist:






  a) | igas kolmes valmistoidu kategoorias valitud toote liigid, millest proovid võetakse; |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

Kui on olemas asjakohased turundusandmed, siis peab proovivõtukava hõlmama ka järgmist:

a)

igas kolmes valmistoidu kategoorias valitud toote liigid, millest proovid võetakse;

| b) | punktis a nimetatud igast tooteliigist võetavate proovide arv. |
| --- | --- |

b)

punktis a nimetatud igast tooteliigist võetavate proovide arv.

| 2.1.4. | Liikmesriigid koostavad proovivõtukava, mis vastab allesitatud eeskirjadele ning põhineb parimal kättesaadaval turuteabel. Sellist turuteavet või abi selle saamiseks võib sageli saada riiklikust kaubandusettevõtete ühendusest. Turuteabe puudumisel tuleb proovivõtukava jaoks kõige kõrgemal tasandil kasutada parimat hinnangut turuosa kohta. Igasuguse usaldusväärse turuteabe puudumisel võib vaja olla, et pädevad asutused teevad mingi kategooria toote valimise proovivõtmiseks kohustuseks proovivõtjale kohapeal. |
| --- | --- |

2.1.4.

Liikmesriigid koostavad proovivõtukava, mis vastab allesitatud eeskirjadele ning põhineb parimal kättesaadaval turuteabel. Sellist turuteavet või abi selle saamiseks võib sageli saada riiklikust kaubandusettevõtete ühendusest. Turuteabe puudumisel tuleb proovivõtukava jaoks kõige kõrgemal tasandil kasutada parimat hinnangut turuosa kohta. Igasuguse usaldusväärse turuteabe puudumisel võib vaja olla, et pädevad asutused teevad mingi kategooria toote valimise proovivõtmiseks kohustuseks proovivõtjale kohapeal.

2.2.   Seireprogrammi kaasatavate jaemüügipunktide kategooriate valik

Pädevad asutused valivad jaemüügipunktid, kus proovid võetakse. Proovivõtmisse hõlmatavad tavapärased jaemüügipunktide tüübid on: selvehallid, väikesed kauplused, spetsiaalsed delikatesside kauplused ja tänavaturud (nt taluturud).

Kui kõige suurem jaemüügipunktide kategooria (nt selvehallid) varustab turgu vähemalt 80 %-ga ühest valmistoitude kategooriast, siis on proovid vaja võtta ainult nendest müügipunktidest. Kui see nii ei ole, siis tuleb lisada suuruselt järgmine jaemüügipunktide kategooria, kuni vähemalt 80 % turust on kaetud.

Kui proovivõtt viiakse läbi vastavalt proovivõtukavale, peab iga tüüpi jaemüügipunktist võetav proovide arv iga valmistoidu kategooria kohta olema seireprogrammi kaasatud jaemüügipunktide hulgas proportsionaalne selle jaemüügipunkti tüübi turuosaga.

2.3.   Seireprogrammi kaasatavate linnade valik

Proovid võetakse suurtes linnades. Igas liikmesriigis tuleb proovid võtta vähemalt kahes suures linnas.

Linnad, milles proovid võetakse, peavad koos moodustama vähemalt 30 % selle liikmesriigi rahvaarvust. Kui aga proovivõtmise kavasse hõlmatakse kaheksa suurimat linna, siis võib nende rahvaarv kokku olla alla 30 % selle liikmesriigi rahvaarvust.

2.4.   Proovivõtuaja valimine

Listeria monocytogenes’ega saastumise tase valmistoitudes võib aasta jooksul olla erinev. Et tagada kooskõlastatud seireprogrammi täpsed tulemused, on programmi kestus jagatud kaheteistkümneks ühe kuu pikkuseks perioodiks ning igal perioodil tuleb võtta ühepalju proove.

2.5.   Valmistoitude valimine kolme peamise seireprogrammi kaasatud kategooria hulgas

Seireprogrammi kaasatud kolme valmistoidukategooria hulgast valitakse valmistoidud turuteabe alusel ning neid tuleb proovivõtukavas üksikasjalikult kirjeldada.

Pädevad asutused võivad anda proovivõtjatele juhtnöörid valida proovivõtuks juustusid riikliku proovivõtmise kava raames nende hinnangulise panuse alusel turuosasse. Pädevad asutused peaksid ka andma mõnesuguseid juhiseid erinevates kategooriates olevate peamiste toiduliikide umbkaudse turuosa kohta, et kõige paremini läheneda turu jaoks iseloomulikule näidisele, nt toorpiimast / pastöriseeritud piimast juustud.

B   OSA

PROOVIDE KOGUMINE JA TRANSPORT

1.   Proovi liik ja üksikasjad

Proovid tuleb võtta kliendi väljapanekust juhusliku valiku alusel ning iga proov peab kaaluma vähemalt 100 g. Ühel käigul jaemüügipunkti võib igast kolmest valmistoidu kategooriast võtta rohkem kui ühe proovi. Siiski ei võiks ühel käigul võtta igast kategooriast proove rohkem kui viiest partiist.

Proovide jaoks tuleb võtta ainult tootja poolt pakendatud ja kahjustamata pakendid. Juustude ja lihatoodete puhul võib proovideks võtta ka jaemüügiletis pakendatud tooteid.

Proovide jaoks kogutud toodetel peab olema märgistus, et oleks võimalik registreerida toodetesse puutuv teave. Märgistusel olev teave peab sisaldama järgmisi andmeid:

| a) | üksikasjad tootjariigi kohta; |
| --- | --- |

a)

üksikasjad tootjariigi kohta;

| b) | partii number; |
| --- | --- |

b)

partii number;

| c) | kõlblikkuskuupäev; |
| --- | --- |

c)

kõlblikkuskuupäev;

| d) | juhised säilitamistemperatuuri tingimuste kohta, kui on teada; |
| --- | --- |

d)

juhised säilitamistemperatuuri tingimuste kohta, kui on teada;

| e) | muu teave, mis on tavaliselt valmistoidu pakendile märgitud. |
| --- | --- |

e)

muu teave, mis on tavaliselt valmistoidu pakendile märgitud.

Kui kogu punktides a–d nimetatud teave ei ole märgitud toote märgistusele, siis peab proovivõtja küsima jaemüügipunkti omanikult või juhatajalt puuduvat teavet toote ja märgistuse üksikasjade kohta ja/või peab selle teabe järele vaatama hulgimüügipakendilt.

Kui valmistoidu märgistus ei ole selge või on muul moel kahjustunud, siis seda toodet proovide jaoks ei võeta. Igast proovide jaoks valitud suitsu- või graavikala partiist tuleb võtta kaks proovi. Tähelepanelikult tuleb uurida märgistusel olevat teavet, nagu partii numbrid ja realiseerimiskuupäev, et tagada, et need kaks proovi oleksid samast partiist. Üht nendest kahest proovist tuleb analüüsida samal päeval, kui see laboratooriumisse jõuab, ning teist tuleb analüüsida selle kõlblikkusaja lõpus.

Pehmete ja poolpehmete juustude ning kuumtöödeldud lihatoodete puhul tuleb võtta partiist ainult üks proov, mida analüüsitakse selle kõlblikkusaja lõpus.

Proovid pannakse eraldi kogumiskotti ning saadetakse viivitamatult laboratooriumisse analüüside tegemiseks.

Kõigil etappidel tuleb tarvitusele võtta ettevaatusabinõud selle tagamiseks, et proovivõtu, transpordi ja ladustamise ajal kasutatav varustus ei saastuks Listeria monocytogenes’ega.

2.   Proovide andmed

Kogu proovidesse puutuv kättesaadav teave tuleb registreerida proovivõtuvormil, mille näidise koostab pädev asutus. Proovivõtuvorm peab vastava prooviga kogu aeg kaasas olema. Jaemüügiletis pakendatud juustuproovide korral tuleb vajaduse korral küsida teavet ja märgistuse üksikasju antud toote kohta ja/või peab selle teabe järele vaatama hulgimüügipakendilt.

Proovide kogumise ajal tuleb mõõta pakendatud proovide pinnatemperatuuri ja kanda see proovivõtuvormile.

Iga proov ja selle juurde kuuluv proovivõtuvorm tuleb tähistada kordumatu numbriga, mida kasutatakse proovide võtmisest kuni analüüside tegemiseni. Pädev asutus kasutab sellel eesmärgil kordumatute numbrite süsteemi.

3.   Proovide vedu

Proovid transporditakse jahutuskonteinerites temperatuuril 2–8 °C ja kaitstuna välise saastumise eest.

Kõik valmistoidud peavad jõudma laboratooriumisse 24 tunni jooksul pärast proovivõttu.

Erakordsetel tingimustel võib transpordi aeg ületada 24 tundi. Siiski ei tohi transpordi aeg ületada 48 tundi ning transport ei tohi mingil juhul põhjustada olukorda, et proovi jaoks võetud toote analüüsid tehtaks pärast realiseerimiskuupäeva.

C   OSA

PROOVIDE ETTEVALMISTAMINE JA ANALÜÜSIMEETODID

1.   Proovide vastuvõtmine

1.1.   Üldeeskirjad

Proovide vastuvõtmisel kontrollivad laboratooriumid proovivõtja poolt proovivõtuvormile kantud andmed ja täidavad selle vormi vastavad osad. Kõik vastuvõetud proovid vaadatakse enne ladustamist üle, et teha kindlaks, kas transpordipakend on vigastamata. Proovid, mille temperatuur saabudes on üle 8 °C, jäetakse kõrvale, välja arvatud juhul, kui nende temperatuur jaemüügis oli üle 8 °C.

Ilma et see piiraks punkti 1.2 kohaldamist, hoitakse kõiki proove jahedas kuni nende kõlblikkusaja lõpuni.

Juhul kui proove tuleb säilitada nende kõlblikkusaja lõpuni, tuleb neid hoida jahutatuna:

| a) | pakendi märgistusel näidatud säilitustemperatuuril. Kui märgistusel on näidatud temperatuurivahemik, siis tuleb proovi säilitada selle vahemiku ülemise piiri juures; |
| --- | --- |

a)

pakendi märgistusel näidatud säilitustemperatuuril. Kui märgistusel on näidatud temperatuurivahemik, siis tuleb proovi säilitada selle vahemiku ülemise piiri juures;

| b) | kui pakendi märgistusel ei ole näidatud kindlat säilitustemperatuuri, tuleb proovi säilitada:






  i) | suurimal jahutustemperatuuril (lubatava hälbega ± 2 °C), mis on määratud selle liikmesriigi kehtivates õigusaktides või juhendites, kus proov on võetud; |
| --- | --- | --- |

b)

kui pakendi märgistusel ei ole näidatud kindlat säilitustemperatuuri, tuleb proovi säilitada:

i)

suurimal jahutustemperatuuril (lubatava hälbega ± 2 °C), mis on määratud selle liikmesriigi kehtivates õigusaktides või juhendites, kus proov on võetud;

| ii) | selliste õigusaktide või juhendite puudumisel temperatuuril 8 °C (± 2 °C). |
| --- | --- |

ii)

selliste õigusaktide või juhendite puudumisel temperatuuril 8 °C (± 2 °C).

Kui proovi kõlblikkusaeg lõpeb nädalalõpul või riiklikul pühal, tuleb analüüs teha viimasel tööpäeval enne kõlblikkusaja lõppu.

1.2.   Suitsu- ja graavikala käsitlevad erieeskirjad

Üht kahest proovist analüüsitakse 24 tunni jooksul pärast proovide laboratooriumisse jõudmist. Kui seda proovi ei saa kohe saabudes analüüsida, tuleb seda enne analüüsimist hoida laboratooriumis jahedas 3 °C (± 2 °C) juures.

Teist proovi hoitakse jahedas kuni kõlblikkusaja lõpuni.

2.   Proovide ettevalmistamine ja algsuspensiooni valmistamine

Kõigil tööetappidel tuleb vältida proovide ristsaastumist ja ümbritseva keskkonna saastavat toimet. Kui analüüsi on alustatud, visatakse proovid ära. Kui analüüs peatatakse, näiteks analüüsi käigus toimunud lubamatute kõrvalekallete tõttu, tuleb võtta uued proovid.

Esmaseks lahjenduseks võetakse kas terve toode või 100–150 g suurune esindav katsekogus. Proovitükkide võtmisel hõlmatakse ka toidu pealispinda proportsionaalselt sellises koguses, kui palju seda oleks tarbitud (nt 20 % koorikut/pealispinda ja 80 % sisu). Kui pakendatud toode on viilutatud, siis võetakse vastav proov rohkem kui ühest lõigust. Katsekogus lõigatakse väikesteks tükkideks ning pannakse stomahheri kotti, kasutades steriilset töövahendit ja aseptilist tehnikat. Sellest segust võetakse 10 g suurune katsekogus loendamise jaoks ja 25 g suurune kogus tuvastamise jaoks.

10 g suurusele katsekogusele lisatakse 9 korda suuremas mahus (90 ml) lahjenduslahust ning seejärel segu homogeniseeritakse kasutades stomahherit või pulsaatori tüüpi homogenisaatorit (Pulsifier®) 1–2 minuti vältel.

Üldkasutatava lahjenduslahusena võib kasutada puhverdatud peptoonvett, mida on kirjeldatud standardis EN ISO 11290-2 „Toidu ja loomasööda mikrobioloogia. Horisontaalmeetod Listeria monocytogenes’e tuvastamiseks ja loendamiseks – Osa 2: Kolooniate loendamise tehnika”.

Juustu lahjendamiseks võib puhverdatud peptoonvee asemel kasutada naatriumtsitraadilahust, mida on kirjeldatud standardis EN ISO 6887-5 „Toidu ja loomasööda mikrobioloogia – Katseproovide, algsuspensiooni ja kümnendlahjenduste valmistamine mikrobioloogiliseks uuringuks – Osa 5: Piima ja piimatoodete ettevalmistamise erieeskirjad”.

Listeria monocytogenes’e tuvastamise ja loendamise analüüsid tuleb teha kooskõlas järgmisega:

| a) | suitsu- ja graavikala analüüsid teha kaks korda:






  i) | kohe pärast proovide võtmist jaemüügi tasandil ning |
| --- | --- | --- |

a)

suitsu- ja graavikala analüüsid teha kaks korda:

i)

kohe pärast proovide võtmist jaemüügi tasandil ning

| ii) | kõlblikkusaja lõpus; |
| --- | --- |

ii)

kõlblikkusaja lõpus;

| b) | pehmete ja poolpehmete juustude proove ning kuumtöödeldud lihatoodete proove tuleb analüüsida ainult kõlblikkusaja lõpus. |
| --- | --- |

b)

pehmete ja poolpehmete juustude proove ning kuumtöödeldud lihatoodete proove tuleb analüüsida ainult kõlblikkusaja lõpus.

2.1.   Listeria monocytogenes’e tuvastamine

Listeria monocytogenes tuvastatakse vastavalt standardi EN ISO 11290-1:1996 parandatud versioonile: „Toiduainete ja loomasööda mikrobioloogia – Horisontaalmeetod Listeria monocytogenes’e tuvastamiseks ja loendamiseks – Osa 1: Tuvastamismeetod”.

2.2.   Listeria monocytogenes’e loendamine

Listeria monocytogenes’et loendatakse vastavalt standardile EN ISO 11290-2:1998 „Toiduainete ja loomasööda mikrobioloogia – Horisontaalmeetod Listeria monocytogenes’e tuvastamiseks ja loendamiseks – Osa 2: Loendamismeetod” ning selle muudatusele EN ISO 11290-2:1998/Amd 1:2004 „Loendamiskeskkonda käsitlev muudatus”.

Saastunud proovi korral eeldatakse, et suurem osa tooteid on Listeria monocytogenes’ega saastatud nõrgalt. Et hinnata nõrka saastatust proovides (10–100 KMÜ/g), tehakse 1 ml alglahjendusega kaks määramist, nagu on määratud standardis EN ISO 11290-2:1998/Amd 1:2004:

| a) | hõõrudes selle kolme 90 mm diameetriga tassi pinnale või |
| --- | --- |

a)

hõõrudes selle kolme 90 mm diameetriga tassi pinnale või

| b) | hõõrudes selle ühe 140 mm diameetriga tassi pinnale. |
| --- | --- |

b)

hõõrudes selle ühe 140 mm diameetriga tassi pinnale.

Kuna on võimalik kõrgem Listeria monocytogenes’ega saastatuse tase, tuleb 0,1 ml alglahjendit hõõruda ühele tassile, et võimaldada loendamist kuni 1,5 × 104 KMÜ/g. See hõõrumine tuleb läbi viia ühes katses, nagu on sätestatud standardis ISO 7218:2007 „Toiduainete ja loomasööda mikrobioloogia – Mikrobioloogiliste uuringute üldnõuded ja juhised”.

3.   Suitsu- ja graavikala pH ja vee aktiivsuse (aw) analüüsid

3.1.   pH määramine

Proovi pH määratakse vastavalt standardile EN ISO 2917:1999 „Liha ja lihatooted – pH mõõtmine – Standardmeetod”.

Kõnealune analüüs tuleb teha selle prooviga, mida analüüsitakse kohe laboratooriumisse saabumisel. Proovi pH mõõtmiseks soovitatakse ISO meetodis loetletud mittepurustavat meetodit.

Tulemus tuleb ümardada lähima 0,05 pH ühikuni.

3.2.   Vee aktiivsuse (aw) määramine

Proovi vee aktiivsus (aw) määratakse vastavalt standardile EN ISO 21807:2004 „Toiduainete ja loomasööda mikrobioloogia – Vee aktiivsuse määramine”.

Kõnealune analüüs tuleb teha selle prooviga, mida analüüsitakse kohe laboratooriumisse saabumisel. Meetodiga peab saama määrata aktiivsust vahemikus 0,999–0,9000 ja korratavuse piir vastab standardhälbele 0,002.

Määratud väärtus peaks sisaldama vähemalt kaht tüvenumbrit.

4.   Isolaatide säilitamine

Üks tõendatud Listeria monocytogenes’e tüvi ühe positiivse proovi kohta tuleb säilitada võimalike edasiste tüpiseerimisuuringute jaoks. Kui Listeria monocytogenes’e tüvesid saadakse nii tuvastamis- kui ka loendamismeetodiga, tuleb säilitada ainult loendamismeetodiga saadud tüved.

Isolaate tuleb säilitada riiklikes referentlaboratooriumites, kasutades sobivaid kultuuride säilitamise meetodeid, mis tagavad tüvede elujõulisuse tüpiseerimise jaoks vähemalt kahe aasta jooksul.

D   OSA

ARUANDLUS

1.   Üldsätted

Teave, mille liikmesriigid peavad esitama, sel määral, kui see on kättesaadav või juurdepääsetav, koosneb kahest laiemast kategooriast:

| a) | kooskõlastatud seireprogrammi ülevaade ja tulemused; ülevaade tuleb esitada teksti kujul; |
| --- | --- |

a)

kooskõlastatud seireprogrammi ülevaade ja tulemused; ülevaade tuleb esitada teksti kujul;

| b) | eraldi esitatud üksikasjalikud andmed iga proovivõtukava osana analüüsitud proovi kohta; kõnealune teave tuleb esitada töötlemata andmetena, kasutades andmesõnastikku ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud andmekogumise vorme. |
| --- | --- |

b)

eraldi esitatud üksikasjalikud andmed iga proovivõtukava osana analüüsitud proovi kohta; kõnealune teave tuleb esitada töötlemata andmetena, kasutades andmesõnastikku ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud andmekogumise vorme.

2.   Teave, mis peab sisalduma kooskõlastatud seireprogrammi ülevaates ja tulemustes

| a) | Liikmesriigi nimetus; |
| --- | --- |

a)

Liikmesriigi nimetus;

| b) | proovide võtmise ja analüüside tegemise algus- ja lõppkuupäev; |
| --- | --- |

b)

proovide võtmise ja analüüside tegemise algus- ja lõppkuupäev;

| c) | jaemüügipunktidest kogutud ning analüüsitud valmistoitude proovide hulk:






  i) | pehmed ja poolpehmed juustud; |
| --- | --- | --- |

c)

jaemüügipunktidest kogutud ning analüüsitud valmistoitude proovide hulk:

i)

pehmed ja poolpehmed juustud;

| ii) | pakendatud suitsu- ja graavikala; |
| --- | --- |

ii)

pakendatud suitsu- ja graavikala;

| iii) | pakendatud kuumtöödeldud lihatooted; |
| --- | --- |

iii)

pakendatud kuumtöödeldud lihatooted;

| d) | üldised tulemused:
  kooskõlastatud seireprogrammi hõlmatud pehmete ja poolpehmete juustude, suitsu- ja graavikala ning kuumtöödeldud lihatoodete selliste proovide esinemine ja hulk, milles Listeria monocytogenes’e sisaldus on suurem kui 100 KMÜ/g; |
| --- | --- |

d)

üldised tulemused:

kooskõlastatud seireprogrammi hõlmatud pehmete ja poolpehmete juustude, suitsu- ja graavikala ning kuumtöödeldud lihatoodete selliste proovide esinemine ja hulk, milles Listeria monocytogenes’e sisaldus on suurem kui 100 KMÜ/g;

| e) | pehmete ja poolpehmete juustude, suitsu- ja graavikala ning kuumtöödeldud lihatoodete turu kirjeldus liikmesriigis:






  i) | absoluutse turu üldsuurus (kui on teada); |
| --- | --- | --- |

e)

pehmete ja poolpehmete juustude, suitsu- ja graavikala ning kuumtöödeldud lihatoodete turu kirjeldus liikmesriigis:

i)

absoluutse turu üldsuurus (kui on teada);

| ii) | eri tüüpi jaemüügipunktide turuosa, nagu selvehallid, väikesed kauplused, spetsiaalsed delikatesside kauplused, tänavaturud (kui on teada); |
| --- | --- |

ii)

eri tüüpi jaemüügipunktide turuosa, nagu selvehallid, väikesed kauplused, spetsiaalsed delikatesside kauplused, tänavaturud (kui on teada);

| iii) | imporditud (liidusisene kaubandus ja import kolmandatest riikidest) ja kodumaise toodangu turuosa (kui on teada); |
| --- | --- |

iii)

imporditud (liidusisene kaubandus ja import kolmandatest riikidest) ja kodumaise toodangu turuosa (kui on teada);

| iv) | eri tüüpi toodete turuosa (kui on teada); |
| --- | --- |

iv)

eri tüüpi toodete turuosa (kui on teada);

| f) | jaemüügipunktid, millest proove võeti:
  hõlmatud jaemüügipunktide kategooriad: nt selvehallid, väikesed kauplused jne; |
| --- | --- |

f)

jaemüügipunktid, millest proove võeti:

hõlmatud jaemüügipunktide kategooriad: nt selvehallid, väikesed kauplused jne;

| g) | proovide geograafiline jaotus – hõlmatud linnad (hõlmatud elanikkonna protsent); |
| --- | --- |

g)

proovide geograafiline jaotus – hõlmatud linnad (hõlmatud elanikkonna protsent);

| h) | jaemüügipunktidest proovide võtmise juhumeetodi kirjeldus:
  juhuvalik kuu lõikes; |
| --- | --- |

h)

jaemüügipunktidest proovide võtmise juhumeetodi kirjeldus:

juhuvalik kuu lõikes;

| i) | märkused proovivõtuprogrammi üldise esindavuse kohta; |
| --- | --- |

i)

märkused proovivõtuprogrammi üldise esindavuse kohta;

| j) | proovi ettevalmistamine pH mõõtmiseks; |
| --- | --- |

j)

proovi ettevalmistamine pH mõõtmiseks;

| k) | vee aktiivsuse (aw) mõõtmiseks kasutatud analüütiline meetod. |
| --- | --- |

k)

vee aktiivsuse (aw) mõõtmiseks kasutatud analüütiline meetod.

3.   Teave, mida eraldiseisvad üksikasjalikud andmed iga proovi kohta peavad sisaldama

| a) | Proovi liik:






  i) | pakendatud pehmed ja poolpehmed juustud; |
| --- | --- | --- |

a)

Proovi liik:

i)

pakendatud pehmed ja poolpehmed juustud;

| ii) | pakendatud suitsu- ja graavikala; |
| --- | --- |

ii)

pakendatud suitsu- ja graavikala;

| iii) | pakendatud kuumtöödeldud lihatooted; |
| --- | --- |

iii)

pakendatud kuumtöödeldud lihatooted;

| b) | proovi alaliik:






  i) | toorpiimast/termiseeritud/pastöriseeritud piimast valmistatud juustud; |
| --- | --- | --- |

b)

proovi alaliik:

i)

toorpiimast/termiseeritud/pastöriseeritud piimast valmistatud juustud;

| ii) | lehma-/kitse-/lamba-/pühvli-/segapiimast valmistatud juustud; |
| --- | --- |

ii)

lehma-/kitse-/lamba-/pühvli-/segapiimast valmistatud juustud;

| iii) | limajuustud, hallitusjuustud, soolvees või muul viisil valminud juustud; |
| --- | --- |

iii)

limajuustud, hallitusjuustud, soolvees või muul viisil valminud juustud;

| iv) | viilutatud ja viilutamata tooted; |
| --- | --- |

iv)

viilutatud ja viilutamata tooted;

| v) | külm-/kuumsuitsukala või graavikala; |
| --- | --- |

v)

külm-/kuumsuitsukala või graavikala;

| vi) | kalaliik; |
| --- | --- |

vi)

kalaliik;

| c) | suitsu- või graavikala puhul kasutatud säilitusained (nagu näidatud märgistusel); |
| --- | --- |

c)

suitsu- või graavikala puhul kasutatud säilitusained (nagu näidatud märgistusel);

| d) | analüüsi hõlmatud juustukoorik (jah/ei, kui jah, siis ka suhe, kui on teada); |
| --- | --- |

d)

analüüsi hõlmatud juustukoorik (jah/ei, kui jah, siis ka suhe, kui on teada);

| e) | proovi võtmise kuupäev; |
| --- | --- |

e)

proovi võtmise kuupäev;

| f) | prooviks võetud toote realiseerimiskuupäev; |
| --- | --- |

f)

prooviks võetud toote realiseerimiskuupäev;

| g) | tootmise/pakendamise kuupäev (kui on teada); |
| --- | --- |

g)

tootmise/pakendamise kuupäev (kui on teada);

| h) | proovi pinnatemperatuur jaemüügipunktis; |
| --- | --- |

h)

proovi pinnatemperatuur jaemüügipunktis;

| i) | säilitustemperatuur laboratooriumis kuni kõlblikkusaja lõpuni; |
| --- | --- |

i)

säilitustemperatuur laboratooriumis kuni kõlblikkusaja lõpuni;

| j) | analüüs kohe pärast proovi võtmist (ainult suitsu- ja graavikala puhul) / analüüs kõlblikkusaja lõpus; |
| --- | --- |

j)

analüüs kohe pärast proovi võtmist (ainult suitsu- ja graavikala puhul) / analüüs kõlblikkusaja lõpus;

| k) | analüüsi alguskuupäev laboratooriumis; |
| --- | --- |

k)

analüüsi alguskuupäev laboratooriumis;

| l) | Listeria monocytogenes’e tuvastamine:
  kvalitatiivne tulemus (puudumine/esinemine 25 grammis); |
| --- | --- |

l)

Listeria monocytogenes’e tuvastamine:

kvalitatiivne tulemus (puudumine/esinemine 25 grammis);

| m) | Listeria monocytogenes’e koguse määramine:
  kvantitatiivsed tulemused (KMÜ/g); |
| --- | --- |

m)

Listeria monocytogenes’e koguse määramine:

kvantitatiivsed tulemused (KMÜ/g);

| n) | pH (ainult suitsu- ja graavikala); |
| --- | --- |

n)

pH (ainult suitsu- ja graavikala);

| o) | vee aktiivsus (aw) (ainult suitsu- ja graavikala); |
| --- | --- |

o)

vee aktiivsus (aw) (ainult suitsu- ja graavikala);

| p) | linna kood; |
| --- | --- |

p)

linna kood;

| q) | jaemüügipunkti kood; |
| --- | --- |

q)

jaemüügipunkti kood;

| r) | jaemüügipunkti liik:






  i) | selvehall; |
| --- | --- | --- |

r)

jaemüügipunkti liik:

i)

selvehall;

| ii) | väike kauplus / iseseisev jaemüüja; |
| --- | --- |

ii)

väike kauplus / iseseisev jaemüüja;

| iii) | spetsiaalsed delikatesside kauplused; |
| --- | --- |

iii)

spetsiaalsed delikatesside kauplused;

| iv) | tänavaturg/taluturg; |
| --- | --- |

iv)

tänavaturg/taluturg;

| s) | tootjariik:
  kindlaks määratud viitega pakendi identifitseerimismärgisele või kauba dokumentidele; |
| --- | --- |

s)

tootjariik:

kindlaks määratud viitega pakendi identifitseerimismärgisele või kauba dokumentidele;

| t) | eelpakendatud:






  i) | pakendatud modifitseeritud atmosfääri; |
| --- | --- | --- |

t)

eelpakendatud:

i)

pakendatud modifitseeritud atmosfääri;

| ii) | vaakumpakendatud; |
| --- | --- |

ii)

vaakumpakendatud;

| iii) | pakendatud jaemüügi tasandil (ainult juustude ja lihatoodete puhul); |
| --- | --- |

iii)

pakendatud jaemüügi tasandil (ainult juustude ja lihatoodete puhul);

| u) | proovi organoleptiline kvaliteet. |
| --- | --- |

u)

proovi organoleptiline kvaliteet.

---

II LISA

Valmistoidu kategooria kohta võetavate proovide arv

(nimetatud artikli 4 lõikes 5)

| Liikmesriik | Rahvaarv seisuga 1.1.2008
  (EUROSTATi andmed) | Ühtlustatud stratifitseeritud proovide arv |
| --- | --- | --- |
| N
  (miljonit) | % | Toidu kategooria ning analüüsi etapi kohta (1) | Proovide koguarv |
| Belgia – BE | 10,7 | 2,1 | 60 | 240 |
| Bulgaaria – BG | 7,6 | 1,5 | 60 | 240 |
| Tšehhi Vabariik – CZ | 10,4 | 2,1 | 60 | 240 |
| Taani – DK | 5,576 | 1,1 | 60 | 240 |
| Saksamaa – DE | 82,2 | 16,5 | 400 | 1 600 |
| Eesti – EE | 1,3 | 0,3 | 30 | 120 |
| Iirimaa – IE | 4,4 | 0,9 | 30 | 120 |
| Kreeka – EL | 11,2 | 2,3 | 60 | 240 |
| Hispaania – ES | 45,3 | 9,1 | 200 | 800 |
| Prantsusmaa – FR | 63,8 | 12,8 | 400 | 1 600 |
| Itaalia – IT | 59,6 | 12,0 | 400 | 1 600 |
| Küpros – CY | 0,8 | 0,2 | 30 | 120 |
| Läti – LV | 2,3 | 0,5 | 30 | 120 |
| Leedu – LT | 3,4 | 0,7 | 30 | 120 |
| Luksemburg – LU | 0,5 | 0,1 | 30 | 120 |
| Ungari – HU | 10,0 | 2,0 | 60 | 240 |
| Malta – MT | 0,4 | 0,1 | 30 | 120 |
| Madalmaad – NL | 16,4 | 3,3 | 60 | 240 |
| Austria – AT | 8,3 | 1,7 | 60 | 240 |
| Poola – PL | 38,1 | 7,7 | 200 | 800 |
| Portugal – PT | 10,6 | 2,1 | 60 | 240 |
| Rumeenia – RO | 21,5 | 4,3 | 60 | 240 |
| Sloveenia – SI | 2,0 | 0,4 | 30 | 120 |
| Slovakkia – SK | 5,4 | 1,1 | 60 | 240 |
| Soome – FI | 5,3 | 1,1 | 60 | 240 |
| Rootsi – SE | 9,2 | 1,8 | 60 | 240 |
| Ühendkuningriik – UK | 61,2 | 12,3 | 400 | 1 600 |
| Kokku EL | 497,5 | 100,0 | 3 020 | 12 080 |

Liikmesriik

Rahvaarv seisuga 1.1.2008

(EUROSTATi andmed)

Ühtlustatud stratifitseeritud proovide arv

N

(miljonit)

%

Toidu kategooria ning analüüsi etapi kohta (1)

Proovide koguarv

Belgia – BE

10,7

2,1

60

240

Bulgaaria – BG

7,6

1,5

60

240

Tšehhi Vabariik – CZ

10,4

2,1

60

240

Taani – DK

5,576

1,1

60

240

Saksamaa – DE

82,2

16,5

400

1 600

Eesti – EE

1,3

0,3

30

120

Iirimaa – IE

4,4

0,9

30

120

Kreeka – EL

11,2

2,3

60

240

Hispaania – ES

45,3

9,1

200

800

Prantsusmaa – FR

63,8

12,8

400

1 600

Itaalia – IT

59,6

12,0

400

1 600

Küpros – CY

0,8

0,2

30

120

Läti – LV

2,3

0,5

30

120

Leedu – LT

3,4

0,7

30

120

Luksemburg – LU

0,5

0,1

30

120

Ungari – HU

10,0

2,0

60

240

Malta – MT

0,4

0,1

30

120

Madalmaad – NL

16,4

3,3

60

240

Austria – AT

8,3

1,7

60

240

Poola – PL

38,1

7,7

200

800

Portugal – PT

10,6

2,1

60

240

Rumeenia – RO

21,5

4,3

60

240

Sloveenia – SI

2,0

0,4

30

120

Slovakkia – SK

5,4

1,1

60

240

Soome – FI

5,3

1,1

60

240

Rootsi – SE

9,2

1,8

60

240

Ühendkuningriik – UK

61,2

12,3

400

1 600

Kokku EL

497,5

100,0

3 020

12 080

---

(1)  Suitsu- ja graavikala: igast partiist võetakse kaks proovi. Üht neist proovidest analüüsitakse laboratooriumisse saabumise päeval ning teist analüüsitakse kõlblikkusaja lõpus (vt I lisa C osa punkt 1.2).

---

III LISA

Liikmesriikidele antava liidu rahalise toetuse ülemmäärad

| (eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | Kaasrahastamiseks antav maksimumsumma |
| Listeria monocytogenes’e tuvastamine | Listeria monocytogenes’e loendamine | pH | Vee aktiivsus | Kokku |
| Belgia – BE | 14 400 | 14 400 | 900 | 1 200 | 30 900 |
| Bulgaaria – BG | 14 400 | 14 400 | 900 | 1 200 | 30 900 |
| Tšehhi Vabariik – CZ | 14 400 | 14 400 | 900 | 1 200 | 30 900 |
| Taani – DK | 14 400 | 14 400 | 900 | 1 200 | 30 900 |
| Saksamaa – DE | 96 000 | 96 000 | 6 000 | 8 000 | 206 000 |
| Eesti – EE | 7 200 | 7 200 | 450 | 600 | 15 450 |
| Iirimaa – IE | 7 200 | 7 200 | 450 | 600 | 15 450 |
| Kreeka – EL | 14 400 | 14 400 | 900 | 1 200 | 30 900 |
| Hispaania – ES | 48 000 | 48 000 | 3 000 | 4 000 | 103 000 |
| Prantsusmaa – FR | 96 000 | 96 000 | 6 000 | 8 000 | 206 000 |
| Itaalia – IT | 96 000 | 96 000 | 6 000 | 8 000 | 206 000 |
| Küpros – CY | 7 200 | 7 200 | 450 | 600 | 15 450 |
| Läti – LV | 7 200 | 7 200 | 450 | 600 | 15 450 |
| Leedu – LT | 7 200 | 7 200 | 450 | 600 | 15 450 |
| Luksemburg – LU | 7 200 | 7 200 | 450 | 600 | 15 450 |
| Ungari – HU | 14 400 | 14 400 | 900 | 1 200 | 30 900 |
| Malta – MT | 7 200 | 7 200 | 450 | 600 | 15 450 |
| Madalmaad – NL | 14 400 | 14 400 | 900 | 1 200 | 30 900 |
| Austria – AT | 14 400 | 14 400 | 900 | 1 200 | 30 900 |
| Poola – PL | 48 000 | 48 000 | 3 000 | 4 000 | 103 000 |
| Portugal – PT | 14 400 | 14 400 | 900 | 1 200 | 30 900 |
| Rumeenia – RO | 14 400 | 14 400 | 900 | 1 200 | 30 900 |
| Sloveenia – SI | 7 200 | 7 200 | 450 | 600 | 15 450 |
| Slovakkia – SK | 14 400 | 14 400 | 900 | 1 200 | 30 900 |
| Soome – FI | 14 400 | 14 400 | 900 | 1 200 | 30 900 |
| Rootsi – SE | 14 400 | 14 400 | 900 | 1 200 | 30 900 |
| Ühendkuningriik – UK | 96 000 | 96 000 | 6 000 | 8 000 | 206 000 |
| Kokku EL | 724 800 | 724 800 | 45 300 | 60 400 | 1 555 300 |

(eurodes)

Liikmesriik

Kaasrahastamiseks antav maksimumsumma

Listeria monocytogenes’e tuvastamine

Listeria monocytogenes’e loendamine

pH

Vee aktiivsus

Kokku

Belgia – BE

14 400

14 400

900

1 200

30 900

Bulgaaria – BG

14 400

14 400

900

1 200

30 900

Tšehhi Vabariik – CZ

14 400

14 400

900

1 200

30 900

Taani – DK

14 400

14 400

900

1 200

30 900

Saksamaa – DE

96 000

96 000

6 000

8 000

206 000

Eesti – EE

7 200

7 200

450

600

15 450

Iirimaa – IE

7 200

7 200

450

600

15 450

Kreeka – EL

14 400

14 400

900

1 200

30 900

Hispaania – ES

48 000

48 000

3 000

4 000

103 000

Prantsusmaa – FR

96 000

96 000

6 000

8 000

206 000

Itaalia – IT

96 000

96 000

6 000

8 000

206 000

Küpros – CY

7 200

7 200

450

600

15 450

Läti – LV

7 200

7 200

450

600

15 450

Leedu – LT

7 200

7 200

450

600

15 450

Luksemburg – LU

7 200

7 200

450

600

15 450

Ungari – HU

14 400

14 400

900

1 200

30 900

Malta – MT

7 200

7 200

450

600

15 450

Madalmaad – NL

14 400

14 400

900

1 200

30 900

Austria – AT

14 400

14 400

900

1 200

30 900

Poola – PL

48 000

48 000

3 000

4 000

103 000

Portugal – PT

14 400

14 400

900

1 200

30 900

Rumeenia – RO

14 400

14 400

900

1 200

30 900

Sloveenia – SI

7 200

7 200

450

600

15 450

Slovakkia – SK

14 400

14 400

900

1 200

30 900

Soome – FI

14 400

14 400

900

1 200

30 900

Rootsi – SE

14 400

14 400

900

1 200

30 900

Ühendkuningriik – UK

96 000

96 000

6 000

8 000

206 000

Kokku EL

724 800

724 800

45 300

60 400

1 555 300

---

IV LISA

Sertifitseeritud finantsaruanne Listeria monocytogenes’e kooskõlastatud seireprogrammi rakendamise kohta valitud valmistoitude kategooriate puhul

Aruandeperiood: ... kuni ...

Aruanne kooskõlastatud seireprogrammi käigus tekkinud kulude kohta, mille puhul antakse liidu rahalist toetust

Liidu rahalise toetuse andmist sätestava komisjoni otsuse viitenumber: ...

| Kuludega seotud toiming | Analüüside arv | Aruandeperioodi jooksul tehtud kogukulu (riigi omavääringus) | Liidu rahalise toetuse jaoks abikõlblikud kogukulud |
| --- | --- | --- | --- |
| Listeria monocytogenes’e tuvastamine | | | |
| Listeria monocytogenes’e loendamine | | | |
| pH-taseme määramine | | | |
| Vee aktiivsus (aw) | | | |

Kuludega seotud toiming

Analüüside arv

Aruandeperioodi jooksul tehtud kogukulu (riigi omavääringus)

Liidu rahalise toetuse jaoks abikõlblikud kogukulud

Listeria monocytogenes’e tuvastamine

Listeria monocytogenes’e loendamine

pH-taseme määramine

Vee aktiivsus (aw)

Abisaaja kinnitus

Ma tõendan, et:

| — | eespool nimetatud kulud on tegelikud ja tekkisid seoses komisjoni otsuses 2010/678/EL kindlaks määratud ülesannetega ning olid nende ülesannete täitmiseks hädavajalikud; |
| --- | --- |

—

eespool nimetatud kulud on tegelikud ja tekkisid seoses komisjoni otsuses 2010/678/EL kindlaks määratud ülesannetega ning olid nende ülesannete täitmiseks hädavajalikud;

| — | kõik kulusid tõendavad dokumendid on auditeerimiseks kättesaadavad; |
| --- | --- |

—

kõik kulusid tõendavad dokumendid on auditeerimiseks kättesaadavad;

| — | käesolevale kooskõlastatus seireprogrammile ei ole taotletud muud liidu toetust; |
| --- | --- |

—

käesolevale kooskõlastatus seireprogrammile ei ole taotletud muud liidu toetust;

| — | vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) artikli 109 lõikele 2 ei ole kõnealune toetus liikmesriigile kasumit tootnud. |
| --- | --- |

—

vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) artikli 109 lõikele 2 ei ole kõnealune toetus liikmesriigile kasumit tootnud.

Kuupäev: ...

Rahaliselt vastutav isik: ...

Allkiri: ...

---

| 10.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/55 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/55

---

KOMISJONI OTSUS,

8. november 2010,

millega muudetakse otsust 95/467/EÜ ehitustooteid käsitleva nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ artikli 20 lõike 2 rakendamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7542 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/679/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/106/EMÜ ehitustooteid puudutavate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 4 punkti a,

pärast konsulteerimist alalise ehituskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | 24. oktoobril 1995. aastal võttis komisjon vastu otsuse 95/467/EÜ ehitustooteid käsitleva nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ artikli 20 lõike 2 rakendamise kohta (2). |
| --- | --- |

(1)

24. oktoobril 1995. aastal võttis komisjon vastu otsuse 95/467/EÜ ehitustooteid käsitleva nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ artikli 20 lõike 2 rakendamise kohta (2).

| (2) | Tootepere „KORSTNAD, SUITSUTORUD JA ERITOOTED” jaoks kehtestatud nõuetele vastavuse tõendamise süsteemide kohandamiseks tehnika arenguga tuleks selle otsuse 3. lisa täpsustada. |
| --- | --- |

(2)

Tootepere „KORSTNAD, SUITSUTORUD JA ERITOOTED” jaoks kehtestatud nõuetele vastavuse tõendamise süsteemide kohandamiseks tehnika arenguga tuleks selle otsuse 3. lisa täpsustada.

| (3) | Seega tuleks seda otsust vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks seda otsust vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 95/467/EÜ 3. lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. november 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  EÜT L 40, 11.2.1989, lk 12.

1

(2)  EÜT L 268, 10.11.1995, lk 29.

2

---

LISA

Otsuse 95/467/EÜ 3. lisas esitatud ja tooteperet „KORSTNAD, SUITSUTORUD JA ERITOOTED” käsitlevasse tabelisse lisatakse järgmine kanne:

| Toode/tooted | Kavandatud kasutus(ed) | Tase(med) või klass(id)
  (tuletundlikkus) | Nõuetele vastavuse tõendamise süsteem(id) |
| --- | --- | --- | --- |
| „Monteeritavad korstnad (korrusekõrgused elemendid), lõõrivooderdised (elemendid või plokid), mitmekordse seinaga korstnad (elemendid või plokid), ühekordse seinaga plokk-korstnad, eraldi ja kinnitatavate korstnate komplektid, korstnapitsid | Kasutamisel tuleb järgida tuletundlikkusnõudeid | (A1, A2, B, C) (1) | 1 |
| (A1, A2, B, C) (2), D, E | 3 |
| (A1–E) (3), F | 4 |
| Süsteem 1: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkt i ilma näidiste auditeeritud katsetamiseta.
  Süsteem 3: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkti ii teine võimalus.
  Süsteem 4: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkt ii, kolmas võimalus. |

Toode/tooted

Kavandatud kasutus(ed)

Tase(med) või klass(id)

(tuletundlikkus)

Nõuetele vastavuse tõendamise süsteem(id)

„Monteeritavad korstnad (korrusekõrgused elemendid), lõõrivooderdised (elemendid või plokid), mitmekordse seinaga korstnad (elemendid või plokid), ühekordse seinaga plokk-korstnad, eraldi ja kinnitatavate korstnate komplektid, korstnapitsid

Kasutamisel tuleb järgida tuletundlikkusnõudeid

(A1, A2, B, C) (1)

1

(A1, A2, B, C) (2), D, E

3

(A1–E) (3), F

4

Süsteem 1: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkt i ilma näidiste auditeeritud katsetamiseta.

Süsteem 3: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkti ii teine võimalus.

Süsteem 4: vaata direktiivi 89/106/EMÜ III lisa punkti 2 alapunkt ii, kolmas võimalus.

---

(1)  Tooted/materjalid, mille puhul selgelt määratletav etapp tootmisprotsessis võimaldab parandada tuletundlikkuse klassi (nt tuleaeglustite lisamine või orgaanilise materjali vähendamine).

1

(2)  Materjalid, mida ei hõlma joonealune märkus *.

2

(3)  Tooted/materjalid, mida ei tule tuletundlikkuse seisukohast katsetada (nt A1 klassi tooted/materjalid (vastavalt komisjoni otsusele 96/603/EÜ, EÜT L 267, 19.10.1996, lk 23.)).”

3

---

| 10.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/57 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/57

---

KOMISJONI OTSUS,

9. november 2010,

millega vabastatakse Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Hispaania, Prantsusmaa, Küpros, Läti, Leedu, Malta, Madalmaad, Poola, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik kohustusest kohaldada teatavate liikide suhtes nõukogu direktiive 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 68/193/EMÜ, 1999/105/EÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ vastavalt söödakultuuride seemne, teraviljaseemne, viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali, metsapaljundusmaterjali, peediseemne, köögiviljaseemne ning õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7578 all)

(Ainult bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, prantsus-, rootsi-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani- ja tšehhikeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/680/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta, (1) eriti selle artiklit 23a,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta, (2) eriti selle artiklit 23a,

võttes arvesse nõukogu 9. aprilli 1968. aasta direktiivi 68/193/EMÜ viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta, (3) eriti selle artiklit 18a,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/105/EÜ metsapaljundusmaterjali turustamise kohta, (4) eriti selle artiklit 20,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/54/EÜ peediseemne turustamise kohta, (5) eriti selle artiklit 30A,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta, (6) eriti selle artiklit 49,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/57/EÜ õli- ja kiutaimede seemnete turustamise kohta, (7) eriti selle artiklit 28,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiividega 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 68/193/EMÜ, 1999/105/EÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ nähakse ette teatavad sätted vastavalt söödakultuuride seemne, teraviljaseemne, viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali, metsapaljundusmaterjali, peediseemne, köögiviljaseemne ning õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta. Kõnealuste direktiividega on ka ette nähtud, et teatavatel tingimustel võib liikmesriigid osaliselt või täielikult vabastada kohustusest kohaldada neid direktiive teatavate liikide või paljundusmaterjali suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiividega 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 68/193/EMÜ, 1999/105/EÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ nähakse ette teatavad sätted vastavalt söödakultuuride seemne, teraviljaseemne, viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali, metsapaljundusmaterjali, peediseemne, köögiviljaseemne ning õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta. Kõnealuste direktiividega on ka ette nähtud, et teatavatel tingimustel võib liikmesriigid osaliselt või täielikult vabastada kohustusest kohaldada neid direktiive teatavate liikide või paljundusmaterjali suhtes.

| (2) | Käesoleva otsuse lisa I, II, V, VI ja VII osas nimetatud liikide seemneid teatavates liikmesriikides tavaliselt ei toodeta või ei turustata. Lisaks on kõnealuse lisa III osas käsitletud viinamarjade kasvatamine ja paljundusmaterjali turustamine teatavates liikmesriikides vähese majandusliku tähtsusega. Ka kõnealuse lisa IV osas nimetatud puuliigid ei ole teatavates liikmesriikides metsanduse seisukohast olulised. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva otsuse lisa I, II, V, VI ja VII osas nimetatud liikide seemneid teatavates liikmesriikides tavaliselt ei toodeta või ei turustata. Lisaks on kõnealuse lisa III osas käsitletud viinamarjade kasvatamine ja paljundusmaterjali turustamine teatavates liikmesriikides vähese majandusliku tähtsusega. Ka kõnealuse lisa IV osas nimetatud puuliigid ei ole teatavates liikmesriikides metsanduse seisukohast olulised.

| (3) | Lähtudes Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Küprose, Läti, Leedu, Luksemburgi, Malta, Madalmaade, Poola, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriigi 1969. aastast alates esitatud taotlustest, on komisjon vastu võtnud järgmised otsused 69/270/EMÜ, (8) 69/271/EMÜ, (9) 69/272/EMÜ, (10) 70/47/EMÜ, (11) 70/48/EMÜ, (12) 70/49/EMÜ, (13) 70/93/EMÜ, (14) 70/94/EMÜ, (15) 70/481/EMÜ, (16) 72/270/EMÜ, (17) 72/271/EMÜ, (18) 73/122/EMÜ, (19) 73/123/EMÜ, (20) 73/188/EMÜ, (21) 74/5/EMÜ, (22) 74/358/EMÜ, (23) 74/360/EMÜ, (24) 74/361/EMÜ, (25) 74/362/EMÜ, (26) 74/491/EMÜ, (27) 74/532/EMÜ, (28) 75/287/EMÜ, (29) 75/752/EMÜ, (30) 79/355/EMÜ, (31) 86/153/EMÜ, (32) 89/101/EMÜ, (33) 90/209/EMÜ, (34) 2005/325/EÜ, (35) 2005/871/EÜ, (36) 2005/886/EÜ, (37) 2005/931/EÜ, (38) 2008/462/EÜ, (39) 2009/786/EÜ, (40) 2010/198/EL (41) ja 2010/377/EL, (42) millega kõnealused liikmesriigid vabastatakse täies ulatuses või osaliselt direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 68/193/EMÜ, 1999/105/EÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ sätete kohaldamisest asjaomaste liikide ja paljundusmaterjalide suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Lähtudes Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Küprose, Läti, Leedu, Luksemburgi, Malta, Madalmaade, Poola, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriigi 1969. aastast alates esitatud taotlustest, on komisjon vastu võtnud järgmised otsused 69/270/EMÜ, (8) 69/271/EMÜ, (9) 69/272/EMÜ, (10) 70/47/EMÜ, (11) 70/48/EMÜ, (12) 70/49/EMÜ, (13) 70/93/EMÜ, (14) 70/94/EMÜ, (15) 70/481/EMÜ, (16) 72/270/EMÜ, (17) 72/271/EMÜ, (18) 73/122/EMÜ, (19) 73/123/EMÜ, (20) 73/188/EMÜ, (21) 74/5/EMÜ, (22) 74/358/EMÜ, (23) 74/360/EMÜ, (24) 74/361/EMÜ, (25) 74/362/EMÜ, (26) 74/491/EMÜ, (27) 74/532/EMÜ, (28) 75/287/EMÜ, (29) 75/752/EMÜ, (30) 79/355/EMÜ, (31) 86/153/EMÜ, (32) 89/101/EMÜ, (33) 90/209/EMÜ, (34) 2005/325/EÜ, (35) 2005/871/EÜ, (36) 2005/886/EÜ, (37) 2005/931/EÜ, (38) 2008/462/EÜ, (39) 2009/786/EÜ, (40) 2010/198/EL (41) ja 2010/377/EL, (42) millega kõnealused liikmesriigid vabastatakse täies ulatuses või osaliselt direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 68/193/EMÜ, 1999/105/EÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ sätete kohaldamisest asjaomaste liikide ja paljundusmaterjalide suhtes.

| (4) | 2010. aasta esimesel poolaastal asjaomaste liikmesriikide seas korraldatud komisjoni uurimuses palus komisjon neil liikmesriikidel kontrollida, millises ulatuses on nende arvates asjakohane jätkata põhjenduses 3 nimetatud otsuste kohaldamist ning, kas kohaldatavaid tingimusi ka jätkuvalt täidetakse. Lähtudes kontrollimise tulemustest esitasid teatavad liikmesriigid komisjonile ajakohastatud taotlused ning Belgia, Kreeka ja Luksemburg taotlesid neid käsitlevate otsuste täielikku tühistamist. Seepärast on vaja tehtud erandid ajakohastada ning vajaduse korral tühistada. Lisaks on läbipaistvuse ja lihtsustamise huvides asjakohane tunnistada kõik põhjenduses 3 nimetatud otsused kehtetuks ja asendada need ühe õigusaktiga. |
| --- | --- |

(4)

2010. aasta esimesel poolaastal asjaomaste liikmesriikide seas korraldatud komisjoni uurimuses palus komisjon neil liikmesriikidel kontrollida, millises ulatuses on nende arvates asjakohane jätkata põhjenduses 3 nimetatud otsuste kohaldamist ning, kas kohaldatavaid tingimusi ka jätkuvalt täidetakse. Lähtudes kontrollimise tulemustest esitasid teatavad liikmesriigid komisjonile ajakohastatud taotlused ning Belgia, Kreeka ja Luksemburg taotlesid neid käsitlevate otsuste täielikku tühistamist. Seepärast on vaja tehtud erandid ajakohastada ning vajaduse korral tühistada. Lisaks on läbipaistvuse ja lihtsustamise huvides asjakohane tunnistada kõik põhjenduses 3 nimetatud otsused kehtetuks ja asendada need ühe õigusaktiga.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva otsuse lisa I osas nimetatud liikmesriigid on vabastatud kohustusest kohaldada direktiivi 66/401/EMÜ, välja arvatud selle artikli 14 lõiget 1, tabeli esimeses veerus loetletud liikide suhtes, mille puhul on asjaomaste liikmesriikide veerus märge „X”.

2.   Käesoleva otsuse lisa II osas nimetatud liikmesriigid on vabastatud kohustusest kohaldada direktiivi 66/402/EMÜ, välja arvatud selle artikli 14 lõiget 1, tabeli esimeses veerus loetletud liikide suhtes, mille puhul on asjaomaste liikmesriikide veerus märge „X”.

Läti puhul ei tähenda vabastus Zea mays suhtes kehtivast kohustusest erandit nimetatud direktiivi artikli 19 lõikest 1.

3.   Käesoleva otsuse lisa III osas nimetatud liikmesriigid on vabastatud kohustusest kohaldada direktiivi 68/193/EMÜ, välja arvatud selle artikleid 12 ja 12a, tabeli esimeses veerus nimetatud botaanilise perekonna suhtes.

4.   Käesoleva otsuse lisa IV osas nimetatud liikmesriigid on vabastatud kohustusest kohaldada direktiivi 1999/105/EÜ, välja arvatud selle artikli 17 lõiget 1, tabeli esimeses veerus loetletud liikide suhtes, mille puhul on asjaomaste liikmesriikide veerus märge „X”.

5.   Käesoleva otsuse lisa V osas nimetatud liikmesriigid on vabastatud kohustusest kohaldada direktiivi 2002/54/EÜ, välja arvatud selle artiklit 20, tabeli esimeses veerus loetletud liikide suhtes, mille puhul on asjaomaste liikmesriikide veerus märge „X”.

6.   Käesoleva otsuse lisa VI osas nimetatud liikmesriigid on vabastatud kohustusest kohaldada direktiivi 2002/55/EÜ, välja arvatud selle artikli 16 lõiget 1 ja artikli 34 lõiget 1, tabeli esimeses veerus loetletud liikide suhtes, mille puhul on asjaomaste liikmesriikide veerus märge „X”.

7.   Käesoleva otsuse lisa VII osas nimetatud liikmesriigid on vabastatud kohustusest kohaldada direktiivi 2002/57/EÜ, välja arvatud selle artiklit 17, tabeli esimeses veerus loetletud liikide suhtes, mille puhul on asjaomaste liikmesriikide veerus märge „X”.

Malta puhul ei tähenda vabastus päevalillede suhtes kehtivast kohustusest erandit nimetatud direktiivi artikli 9 lõikest 1.

Artikkel 2

Otsused 69/270/EMÜ, 69/271/EMÜ, 69/272/EMÜ, 70/47/EMÜ, 70/48/EMÜ, 70/49/EMÜ, 70/93/EMÜ, 70/94/EMÜ, 70/481/EMÜ, 72/270/EMÜ, 72/271/EMÜ, 73/122/EMÜ, 73/123/EMÜ, 73/188/EMÜ, 74/5/EMÜ, 74/358/EMÜ, 74/360/EMÜ, 74/361/EMÜ, 74/362/EMÜ, 74/491/EMÜ, 74/532/EMÜ, 75/287/EMÜ, 75/752/EMÜ, 79/355/EMÜ, 86/153/EMÜ, 89/101/EMÜ, 90/209/EMÜ, 2005/325/EÜ, 2005/871/EÜ, 2005/886/EÜ, 2005/931/EÜ, 2008/462/EÜ, 2009/786/EÜ, 2010/198/EL ja 2010/377/EL tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele liikmesriikidele: Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik.

Brüssel, 9. november 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66.

1

(2)  EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66.

2

(3)  EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15.

3

(4)  EÜT L 11, 15.1.2000, lk 17.

4

(5)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 12.

5

(6)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33.

6

(7)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74.

7

(8)  EÜT L 220, 1.9.1969, lk 8.

8

(9)  EÜT L 220, 1.9.1969, lk 9.

9

(10)  EÜT L 220, 1.9.1969, lk 10.

10

(11)  EÜT L 13, 19.1.1970, lk 26.

11

(12)  EÜT L 13, 19.1.1970, lk 27.

12

(13)  EÜT L 13, 19.1.1970, lk 28.

13

(14)  EÜT L 25, 2.2.1970, lk 16.

14

(15)  EÜT L 25, 2.2.1970, lk 17.

15

(16)  EÜT L 237, 28.10.1970, lk 29.

16

(17)  EÜT L 166, 24.7.1972, lk 26.

17

(18)  EÜT L 166, 24.7.1972, lk 27.

18

(19)  EÜT L 145, 2.6.1973, lk 41.

19

(20)  EÜT L 145, 2.6.1973, lk 43.

20

(21)  EÜT L 194, 16.7.1973, lk 16.

21

(22)  EÜT L 12, 15.1.1974, lk 13.

22

(23)  EÜT L 196, 19.7.1974, lk 15.

23

(24)  EÜT L 196, 19.7.1974, lk 18.

24

(25)  EÜT L 196, 19.7.1974, lk 19.

25

(26)  EÜT L 196, 19.7.1974, lk 20.

26

(27)  EÜT L 267, 3.10.1974, lk 18.

27

(28)  EÜT L 299, 7.11.1974, lk 14.

28

(29)  EÜT L 122, 14.5.1975, lk 15.

29

(30)  EÜT L 319, 10.12.1975, lk 12.

30

(31)  EÜT L 84, 4.4.1979, lk 23.

31

(32)  EÜT L 115, 3.5.1986, lk 26.

32

(33)  EÜT L 38, 10.2.1989, lk 37.

33

(34)  EÜT L 108, 28.4.1990, lk 104.

34

(35)  ELT L 109, 29.4.2005, lk 1.

35

(36)  ELT L 320, 8.12.2005, lk 50.

36

(37)  ELT L 326, 13.12.2005, lk 39.

37

(38)  ELT L 340, 23.12.2005, lk 67.

38

(39)  ELT L 160, 19.6.2008, lk 33.

39

(40)  ELT L 281, 28.10.2009, lk 5.

40

(41)  ELT L 87, 7.4.2010, lk 34.

41

(42)  ELT L 173, 8.7.2010, lk 73.

42

---

LISA

Selgitus

Lühendid:

| BG | : | Bulgaaria Vabariik |
| --- | --- | --- |
| CZ | : | Tšehhi Vabariik |
| DK | : | Taani Kuningriik |
| DE | : | Saksamaa Liitvabariik |
| EE | : | Eesti Vabariik |
| IE | : | Iirimaa |
| ES | : | Hispaania Kuningriik |
| FR | : | Prantsuse Vabariik |
| CY | : | Küprose Vabariik |
| LV | : | Läti Vabariik |
| LT | : | Leedu Vabariik |
| MT | : | Malta Vabariik |
| NL | : | Madalmaade Kuningriik |
| PL | : | Poola Vabariik |
| SI | : | Sloveenia Vabariik |
| SK | : | Slovaki Vabariik |
| FI | : | Soome Vabariik |
| SE | : | Rootsi Kuningriik |
| UK | : | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik |

BG

:

Bulgaaria Vabariik

CZ

:

Tšehhi Vabariik

DK

:

Taani Kuningriik

DE

:

Saksamaa Liitvabariik

EE

:

Eesti Vabariik

IE

:

Iirimaa

ES

:

Hispaania Kuningriik

FR

:

Prantsuse Vabariik

CY

:

Küprose Vabariik

LV

:

Läti Vabariik

LT

:

Leedu Vabariik

MT

:

Malta Vabariik

NL

:

Madalmaade Kuningriik

PL

:

Poola Vabariik

SI

:

Sloveenia Vabariik

SK

:

Slovaki Vabariik

FI

:

Soome Vabariik

SE

:

Rootsi Kuningriik

UK

:

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

Märkega „X” on tähistatud kõik liikmesriigid, kes artikli 1 kohaselt on vabastatud direktiivi kohaldamisest.

I osa –   direktiiv 66/401/EMÜ

| | BG | CZ | DK | DE | IE | ES | LV | LT | MT | PL | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Agrostis canina | | | | | | | X | | | | | |
| Alopecurus pratensis | | | | | X | | | | X | | | X |
| Arrhenatherum elatius | | | | | X | | | | X | | | |
| Bromus catharticus | | | | X | | X | X | X | X | | | |
| Bromus sitchensis | | | | X | | X | X | X | X | X | | |
| Cynodon dactylon | | X | | X | | | X | X | | X | | X |
| Dactylis glomerata | | | | | | | | | X | | | |
| Festuca arundinacea | | | | | | | | | X | | | |
| x Festulolium | | | | | | | | | X | | | |
| Lolium x boucheanum | | | | | | | | | X | | | |
| Phalaris aquatica | | | X | X | | | X | X | X | X | | X |
| Phleum nodosum | | | | | | | | | X | | | |
| Phleum pratense | | | | | | | | | X | | | |
| Poa annua | | | | X | | | | | X | X | | |
| Poa nemoralis | | | | | | | X | | X | | | |
| Poa palustris | | | | | | | | | X | | | X |
| Poa trivialis | | | | | | | | | X | | | |
| Trisetum flavescens | | | | | X | | X | | X | X | | X |
| Galega orientalis | X | | | | | | | | | | X | X |
| Hedysarum coronarium | | X | | X | X | | X | X | | X | | X |
| Lotus corniculatus | | | | | X | | | | X | | | |
| Lupinus albus | | | | | X | | | | X | | | |
| Lupinus angustifolius | | | | | X | | | | X | | | |
| Lupinus luteus | | | | | X | | | | X | | | |
| Medicago lupulina | | | | | X | | X | | X | | | |
| Medicago x varia | | | | | | | | | X | | | |
| Onobrychis viciifolia | | | | | X | | | | X | | | |
| Trifolium alexandrinum | | | | | X | | X | | | X | | X |
| Trifolium hybridum | | | | | | | | | X | | | |
| Trifolium incarnatum | | | | | X | | X | | X | | | X |
| Trifolium repens | | | | | | | | | X | | | |
| Trifolium resupinatum | | | | | X | | X | | X | | | X |
| Trigonella foenum-graecum | | | | X | X | | X | X | X | X | | X |
| Vicia pannonica | | | | | X | | X | | X | X | | |
| Vicia villosa | | | | | X | | | | X | | | |
| Brassica napus | | | | | | | | | X | | | |
| Brassica oleracea | | | | | | | | | | | | |
| Phacelia tanacetifolia | | | | | | X | | | X | | | X |
| Raphanus sativus | | | | | | | | | X | | | |

BG

CZ

DK

DE

IE

ES

LV

LT

MT

PL

SK

UK

Agrostis canina

X

Alopecurus pratensis

X

X

X

Arrhenatherum elatius

X

X

Bromus catharticus

X

X

X

X

X

Bromus sitchensis

X

X

X

X

X

X

Cynodon dactylon

X

X

X

X

X

X

Dactylis glomerata

X

Festuca arundinacea

X

x Festulolium

X

Lolium x boucheanum

X

Phalaris aquatica

X

X

X

X

X

X

X

Phleum nodosum

X

Phleum pratense

X

Poa annua

X

X

X

Poa nemoralis

X

X

Poa palustris

X

X

Poa trivialis

X

Trisetum flavescens

X

X

X

X

X

Galega orientalis

X

X

X

Hedysarum coronarium

X

X

X

X

X

X

X

Lotus corniculatus

X

X

Lupinus albus

X

X

Lupinus angustifolius

X

X

Lupinus luteus

X

X

Medicago lupulina

X

X

X

Medicago x varia

X

Onobrychis viciifolia

X

X

Trifolium alexandrinum

X

X

X

X

Trifolium hybridum

X

Trifolium incarnatum

X

X

X

X

Trifolium repens

X

Trifolium resupinatum

X

X

X

X

Trigonella foenum-graecum

X

X

X

X

X

X

X

Vicia pannonica

X

X

X

X

Vicia villosa

X

X

Brassica napus

X

Brassica oleracea

Phacelia tanacetifolia

X

X

X

Raphanus sativus

X

II osa –   direktiiv 66/402/EMÜ

| | CZ | DK | DE | EE | IE | FR | LV | LT | MT | NL | PL | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avena strigosa | | | | X | | | X | | | | | X |
| Oryza sativa | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X | X |
| Phalaris canariensis | | | X | X | X | X | X | | | | | X |
| Sorghum bicolor | | X | | X | X | | X | | | | X | X |
| Sorghum sudanense | | X | | X | X | | X | X | | | X | X |
| Sorghum bicolor x


  Sorghum sudanense | | X | | X | X | | X | | | | X | X |
| Triticum spelta | | | | | X | | X | | | | | |
| Zea mays | | | | | | | X | | | | | |

CZ

DK

DE

EE

IE

FR

LV

LT

MT

NL

PL

UK

Avena strigosa

X

X

X

Oryza sativa

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Phalaris canariensis

X

X

X

X

X

X

Sorghum bicolor

X

X

X

X

X

X

Sorghum sudanense

X

X

X

X

X

X

X

Sorghum bicolor x

Sorghum sudanense

X

X

X

X

X

X

Triticum spelta

X

X

Zea mays

X

III osa –   direktiiv 68/193/EMÜ

| | DK | EE | IE | LV | LT | NL | PL | FI | SE | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vitis | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |

DK

EE

IE

LV

LT

NL

PL

FI

SE

UK

Vitis

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

IV osa –   direktiiv 1999/105/EÜ

| | DK | EE | LT | MT | SI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Abies alba | | X | X | X | |
| Abies cephalonica | X | X | X | X | |
| Abies grandis | | X | X | X | |
| Abies pinsapo | X | X | X | X | X |
| Acer platanoides | | | | X | |
| Acer pseudoplatanus | | X | X | X | |
| Alnus glutinosa | | | | X | |
| Alnus incana | | | | X | |
| Betula pendula | | | | X | |
| Betula pubescens | | | | X | |
| Carpinus betulus | | X | | X | |
| Castanea sativa | X | X | X | | |
| Cedrus atlantica | X | X | X | X | X |
| Cedrus libani | X | X | X | X | X |
| Fagus sylvatica | | X | | X | |
| Fraxinus angustifolia | X | X | X | | |
| Fraxinus excelsior | | | | X | |
| Larix decidua | | | | X | |
| Larix x eurolepis | | | | X | |
| Larix kaempferi | | | | X | |
| Larix sibirica | X | | X | X | X |
| Picea abies | | | | X | |
| Picea sitchensis | | X | X | X | X |
| Pinus brutia | X | X | X | | X |
| Pinus canariensis | X | X | X | | X |
| Pinus cembra | X | X | X | X | |
| Pinus contorta | | | X | X | X |
| Pinus halepensis | X | X | X | | |
| Pinus leucodermis | X | X | X | X | X |
| Pinus nigra | | X | X | | |
| Pinus pinaster | X | X | X | | |
| Pinus pinea | X | X | X | | |
| Pinus radiata | X | X | X | | X |
| Prunus avium | | X | | | |
| Pseudotsuga menziesii | | | X | | |
| Quercus cerris | X | X | X | | |
| Quercus ilex | X | X | X | | |
| Quercus petraea | | X | | X | |
| Quercus pubescens | X | X | X | X | |
| Quercus rubra | | | | X | |
| Quercus suber | X | X | X | | |
| Robinia pseudoacacia | | X | | | |
| Tilia cordata | | | | X | |
| Tilia platyphyllos | | X | | X | |

DK

EE

LT

MT

SI

Abies alba

X

X

X

Abies cephalonica

X

X

X

X

Abies grandis

X

X

X

Abies pinsapo

X

X

X

X

X

Acer platanoides

X

Acer pseudoplatanus

X

X

X

Alnus glutinosa

X

Alnus incana

X

Betula pendula

X

Betula pubescens

X

Carpinus betulus

X

X

Castanea sativa

X

X

X

Cedrus atlantica

X

X

X

X

X

Cedrus libani

X

X

X

X

X

Fagus sylvatica

X

X

Fraxinus angustifolia

X

X

X

Fraxinus excelsior

X

Larix decidua

X

Larix x eurolepis

X

Larix kaempferi

X

Larix sibirica

X

X

X

X

Picea abies

X

Picea sitchensis

X

X

X

X

Pinus brutia

X

X

X

X

Pinus canariensis

X

X

X

X

Pinus cembra

X

X

X

X

Pinus contorta

X

X

X

Pinus halepensis

X

X

X

Pinus leucodermis

X

X

X

X

X

Pinus nigra

X

X

Pinus pinaster

X

X

X

Pinus pinea

X

X

X

Pinus radiata

X

X

X

X

Prunus avium

X

Pseudotsuga menziesii

X

Quercus cerris

X

X

X

Quercus ilex

X

X

X

Quercus petraea

X

X

Quercus pubescens

X

X

X

X

Quercus rubra

X

Quercus suber

X

X

X

Robinia pseudoacacia

X

Tilia cordata

X

Tilia platyphyllos

X

X

V osa –   direktiiv 2002/54/EÜ

| | CY | MT |
| --- | --- | --- |
| Beta vulgaris | X | X |

CY

MT

Beta vulgaris

X

X

VI osa –   direktiiv 2002/55/EÜ

| | IE | UK |
| --- | --- | --- |
| Allium cepa – aggregatum group | | X |
| Allium fistulosum | | X |
| Allium sativum | | X |
| Allium schoenoprasum | | X |
| Anthriscus cerefolium | X | X |
| Asparagus officinalis | X | |
| Beta vulgaris | X | |
| Capsicum annuum | | X |
| Cichorium intybus | | X |
| Citrullus lanatus | X | X |
| Cucurbita maxima | X | |
| Cynara cardunculus | X | X |
| Foeniculum vulgare | | X |
| Rheum rhabarbarum | | X |
| Scorzonera hispanica | X | X |
| Solanum melongena | | X |
| Valerianella locusta | X | X |

IE

UK

Allium cepa – aggregatum group

X

Allium fistulosum

X

Allium sativum

X

Allium schoenoprasum

X

Anthriscus cerefolium

X

X

Asparagus officinalis

X

Beta vulgaris

X

Capsicum annuum

X

Cichorium intybus

X

Citrullus lanatus

X

X

Cucurbita maxima

X

Cynara cardunculus

X

X

Foeniculum vulgare

X

Rheum rhabarbarum

X

Scorzonera hispanica

X

X

Solanum melongena

X

Valerianella locusta

X

X

VII osa –   direktiiv 2002/57/EÜ

| | CZ | DK | DE | EE | IE | FR | CY | LV | LT | MT | NL | PL | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arachis hypogaea | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | X | X |
| Brassica rapa | | | | | | | | | | X | | | |
| Brassica juncea | | | | | X | | | X | | X | | | |
| Brassica napus | | | | | | | | | | X | | | |
| Brassica nigra | | | | X | X | | | X | | X | | X | |
| Cannabis sativa | | | | | X | | X | | | X | | | |
| Carthamus tinctorius | | X | X | X | X | | | X | | X | | X | X |
| Carum carvii | | | X | | X | X | | | | X | | | X |
| Gossypium spp. | X | X | X | X | X | | | X | X | X | X | X | X |
| Helianthus annuus | | X | | X | X | | | X | | X | | | |
| Linum usitatissimum | | | | | | | | | | X | | | |
| Papaver somniferum | | | | | X | | X | | | X | | | X |
| Sinapis alba | | | | | X | | | | | X | | | |
| Glycine max | | X | | | X | | | X | | X | X | | |

CZ

DK

DE

EE

IE

FR

CY

LV

LT

MT

NL

PL

UK

Arachis hypogaea

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Brassica rapa

X

Brassica juncea

X

X

X

Brassica napus

X

Brassica nigra

X

X

X

X

X

Cannabis sativa

X

X

X

Carthamus tinctorius

X

X

X

X

X

X

X

X

Carum carvii

X

X

X

X

X

Gossypium spp.

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Helianthus annuus

X

X

X

X

X

Linum usitatissimum

X

Papaver somniferum

X

X

X

X

Sinapis alba

X

X

Glycine max

X

X

X

X

X

---

| 10.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 292/65 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 292/65

---

KOMISJONI OTSUS,

9. november 2010,

milles käsitletakse küsimustikku liikmesriikide aruannete jaoks seoses nõukogu direktiivi 1999/13/EÜ (teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta) rakendamisega ajavahemikul 2011–2013

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7591 all)

(2010/681/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/13/EÜ teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 23. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/692/EMÜ teatavate keskkonnaalaste direktiivide rakendamise aruannete ühtlustamise ja ratsionaliseerimise kohta (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi 1999/13/EÜ artikli 11 lõikele 1 on liikmesriigid kohustatud koostama komisjoni küsimustiku või vormi alusel aruande kõnealuse direktiivi rakendamise kohta kooskõlas direktiivi 91/692/EMÜ artiklis 6 sätestatud menetlusega. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi 1999/13/EÜ artikli 11 lõikele 1 on liikmesriigid kohustatud koostama komisjoni küsimustiku või vormi alusel aruande kõnealuse direktiivi rakendamise kohta kooskõlas direktiivi 91/692/EMÜ artiklis 6 sätestatud menetlusega.

| (2) | Liikmesriigid on koostanud aruanded kõnealuse direktiivi rakendamise kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2004 vastavalt komisjoni 27. juuni 2002. aasta otsusele 2002/529/EÜ, milles käsitletakse direktiivi 1999/13/EÜ (teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta) liikmesriikides rakendamise aruannete küsimustikku (3). |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid on koostanud aruanded kõnealuse direktiivi rakendamise kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2004 vastavalt komisjoni 27. juuni 2002. aasta otsusele 2002/529/EÜ, milles käsitletakse direktiivi 1999/13/EÜ (teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta) liikmesriikides rakendamise aruannete küsimustikku (3).

| (3) | Liikmesriigid on koostanud aruanded kõnealuse direktiivi rakendamise kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2007 vastavalt komisjoni 20. juuli 2006. aasta otsusele 2006/534/EÜ, mis käsitleb küsimustikku liikmesriikide aruannete jaoks seoses direktiivi 1999/13/EÜ rakendamisega ajavahemikul 2005–2007 (4). |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriigid on koostanud aruanded kõnealuse direktiivi rakendamise kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2007 vastavalt komisjoni 20. juuli 2006. aasta otsusele 2006/534/EÜ, mis käsitleb küsimustikku liikmesriikide aruannete jaoks seoses direktiivi 1999/13/EÜ rakendamisega ajavahemikul 2005–2007 (4).

| (4) | Liikmesriigid on kohustatud hiljemalt 30. septembriks 2011 koostama aruanded kõnealuse direktiivi rakendamise kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2010 vastavalt komisjoni 26. juuli 2007. aasta otsusele 2007/531/EÜ, mis käsitleb küsimustikku liikmesriikide aruannete jaoks seoses direktiivi 1999/13/EÜ (teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta) rakendamisega ajavahemikul 2008–2010 (5). |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriigid on kohustatud hiljemalt 30. septembriks 2011 koostama aruanded kõnealuse direktiivi rakendamise kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2010 vastavalt komisjoni 26. juuli 2007. aasta otsusele 2007/531/EÜ, mis käsitleb küsimustikku liikmesriikide aruannete jaoks seoses direktiivi 1999/13/EÜ (teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta) rakendamisega ajavahemikul 2008–2010 (5).

| (5) | Neljas aruanne peaks hõlmama ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013. |
| --- | --- |

(5)

Neljas aruanne peaks hõlmama ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/692/EMÜ artikli 6 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/692/EMÜ artikli 6 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid kasutavad käesoleva otsuse lisas esitatud küsimustikku, et koostada komisjonile vastavalt direktiivi 1999/13/EÜ artikli 11 lõikele 1 esitatav aruanne, mis hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. november 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  EÜT L 85, 29.3.1999, lk 1.

1

(2)  EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48.

2

(3)  EÜT L 172, 2.7.2002, lk 57.

3

(4)  ELT L 213, 3.8.2006, lk 4.

4

(5)  ELT L 195, 27.7.2007, lk 47.

5

---

LISA

Küsimustik direktiivi 1999/13/EÜ (mis käsitleb teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramist) rakendamise kohta ajavahemikul 2011–2013

1.   Üldkirjeldus

Esitage aruandeperioodi jooksul liikmesriigi õigusaktidesse seoses direktiiviga 1999/13/EÜ tehtud asjaomased muudatused.

2.   Direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad käitised (seadeldised).

| 2.1. | Märkige iga II.A.1. lisa 20 tegevuse kohta ja II.A.2. lisa tegevuse kohta, kui palju direktiiviga 1999/13/EÜ reguleeritavaid käitisi kuulus 31. detsembriks 2013 allpool esitatud kategooriatesse:






  — | käitiste koguarv; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Märkige iga II.A.1. lisa 20 tegevuse kohta ja II.A.2. lisa tegevuse kohta, kui palju direktiiviga 1999/13/EÜ reguleeritavaid käitisi kuulus 31. detsembriks 2013 allpool esitatud kategooriatesse:

—

käitiste koguarv;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/1/EÜ (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiiv) hõlmatud käitiste koguarv; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/1/EÜ (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiiv) hõlmatud käitiste koguarv;

| — | direktiivi 1999/13/EÜ kohaselt registreeritud või kasutusloa saanud käitiste koguarv; |
| --- | --- |

—

direktiivi 1999/13/EÜ kohaselt registreeritud või kasutusloa saanud käitiste koguarv;

| — | selliste kasutusloa saanud või registreeritud käitiste koguarv, mille puhul kasutatakse vähendamiskava; |
| --- | --- |

—

selliste kasutusloa saanud või registreeritud käitiste koguarv, mille puhul kasutatakse vähendamiskava;

| — | direktiivi 1999/13/EÜ artikli 5 lõike 3 punkti a kohase erandiga hõlmatud käitiste koguarv. Palun esitage selliste käitiste nimekiri ning märkige neist igaühe kohta erandi tegemise põhjendus; |
| --- | --- |

—

direktiivi 1999/13/EÜ artikli 5 lõike 3 punkti a kohase erandiga hõlmatud käitiste koguarv. Palun esitage selliste käitiste nimekiri ning märkige neist igaühe kohta erandi tegemise põhjendus;

| — | direktiivi 1999/13/EÜ artikli 5 lõike 3 punkti b kohase erandiga hõlmatud käitiste koguarv. Palun esitage selliste käitiste nimekiri ning märkige neist igaühe kohta erandi tegemise põhjendus. |
| --- | --- |

—

direktiivi 1999/13/EÜ artikli 5 lõike 3 punkti b kohase erandiga hõlmatud käitiste koguarv. Palun esitage selliste käitiste nimekiri ning märkige neist igaühe kohta erandi tegemise põhjendus.

| 2.2. | Märkige iga II.A.1. lisa 20 tegevuse kohta ja II.A.2. lisa tegevuse kohta, kui palju direktiiviga 1999/13/EÜ reguleeritavaid käitisi kuulusid allpool esitatud kategooriatesse:






  — | aruandeperioodi jooksul direktiivi 1999/13/EÜ kohaselt registreeritud või kasutusloa saanud käitiste koguarv; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Märkige iga II.A.1. lisa 20 tegevuse kohta ja II.A.2. lisa tegevuse kohta, kui palju direktiiviga 1999/13/EÜ reguleeritavaid käitisi kuulusid allpool esitatud kategooriatesse:

—

aruandeperioodi jooksul direktiivi 1999/13/EÜ kohaselt registreeritud või kasutusloa saanud käitiste koguarv;

| — | aruandeperioodi jooksul direktiivi 1999/13/EÜ kohaselt registreeritud või kasutusloa saanud oluliselt muudetud käitiste koguarv. |
| --- | --- |

—

aruandeperioodi jooksul direktiivi 1999/13/EÜ kohaselt registreeritud või kasutusloa saanud oluliselt muudetud käitiste koguarv.

| 2.3. | Palun märkige, kuidas registreeritud või kasutusloa saanud käitiste nimekiri ja heiteseire tulemused on tehtud avalikkusele kättesaadavaks (vastavalt direktiivi 1999/13/EÜ artikli 12 lõigetele 1 ja 2). Juhul kui teave on avalikkusele kättesaadav interneti kaudu, märkige palun internetiaadress. Kui teave on kättesaadav teisiti, palun märkige kontaktandmed, kuhu teabe saamiseks tuleb pöörduda. |
| --- | --- |

2.3.

Palun märkige, kuidas registreeritud või kasutusloa saanud käitiste nimekiri ja heiteseire tulemused on tehtud avalikkusele kättesaadavaks (vastavalt direktiivi 1999/13/EÜ artikli 12 lõigetele 1 ja 2). Juhul kui teave on avalikkusele kättesaadav interneti kaudu, märkige palun internetiaadress. Kui teave on kättesaadav teisiti, palun märkige kontaktandmed, kuhu teabe saamiseks tuleb pöörduda.

3.   Asendamine

Märkige iga II.A.1. lisa 20 tegevuse kohta ja II.A.2. lisa tegevuse kohta, milliseid järgmisi aineid või segusid kasutatakse veel 31. detsembrini 2013 ja millistes (hinnangulistes) kogustes (tonni aastas): ained või segud, mida nende LOÜ-sisalduse tõttu klassifitseeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist) kohaselt kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivtoksiliseks aineks ning mis kannavad või peavad kandma ohulauseid H340, H350, H350i, H360D või H360F või riskilauseid R45, R46, R49, R60 või R61.

Palun märkige, kus selline teave on esitatud, ning ained koos nende IUPACi nimetuse ja CASi numbriga ning segud, mille kohta kasutatakse kaubanduslikku nime, ja nende segude koostises olevad ained.

Palun nimetage ka ained, mida kasutatakse eelpool märgitud ainete ja segude asendamiseks (ei ole kohustuslik).

4.   Järelevalve

Märkige iga II.A.1. lisa 20 tegevuse kohta ja II.A.2. lisa tegevuse kohta selliste käitiste arv 2012. aastal, mida direktiivi 1999/13/EÜ artikli 8 lõike 2 kohaselt kontrollitakse pidevalt nõuete täitmise suhtes.

5.   Nõuete täitmine

Märkige iga II.A.1. lisa 20 tegevuse kohta ja II.A.2. lisa tegevuse kohta järgmised 2012. aasta arvud:

| — | selliste ettevõtjate arv, kes on rikkunud direktiivi 1999/13/EÜ nõudeid:






  a) | sellega, et on jätnud esitamata direktiivi 1999/13/EÜ artikli 8 lõikes 1 osutatud teabe või on esitanud liiga vähe teavet selleks, et pädev asutus saaks nõuete täitmist kontrollida; |
| --- | --- | --- |

—

selliste ettevõtjate arv, kes on rikkunud direktiivi 1999/13/EÜ nõudeid:

a)

sellega, et on jätnud esitamata direktiivi 1999/13/EÜ artikli 8 lõikes 1 osutatud teabe või on esitanud liiga vähe teavet selleks, et pädev asutus saaks nõuete täitmist kontrollida;

| b) | sellega, et ei ole täitnud muid direktiivi 1999/13/EÜ nõudeid, eelkõige artikli 3 lõiget 2, artikli 4 lõiget 2, artiklit 5, artikli 8 lõikeid 2 ja 3; |
| --- | --- |

b)

sellega, et ei ole täitnud muid direktiivi 1999/13/EÜ nõudeid, eelkõige artikli 3 lõiget 2, artikli 4 lõiget 2, artiklit 5, artikli 8 lõikeid 2 ja 3;

| — | selliste ettevõtjate arv, kelle puhul on pädevad asutused vastavalt direktiivi 1999/13/EÜ artikli 10 punktile b loa andmise peatanud või selle tühistanud nõuete täitmata jätmise tõttu. |
| --- | --- |

—

selliste ettevõtjate arv, kelle puhul on pädevad asutused vastavalt direktiivi 1999/13/EÜ artikli 10 punktile b loa andmise peatanud või selle tühistanud nõuete täitmata jätmise tõttu.

6.   Heitkogused

Märkige iga II.A.1. lisa 20 tegevuse kohta ja II.A.2. lisa tegevuse kohta 2012. aasta LOÜde heitkogused tonnides. Palun märkige, kas esitatud arv põhineb mõõteandmetel, arvutustel või hinnangul.

7.   Võimaluse korral palun märkige:

| — | riiklikes, piirkondlikes ja kohalikes asutustes direktiivi 1999/13/EÜ rakendamise ja jõustamisega tegelevate töötajate koguarv (ei ole kohustuslik); |
| --- | --- |

—

riiklikes, piirkondlikes ja kohalikes asutustes direktiivi 1999/13/EÜ rakendamise ja jõustamisega tegelevate töötajate koguarv (ei ole kohustuslik);

| — | sellega seotud kulud nendele asutustele eurodes aasta kohta (ei ole kohustuslik). |
| --- | --- |

—

sellega seotud kulud nendele asutustele eurodes aasta kohta (ei ole kohustuslik).

8.   Muud märkused

---