# Úřední věstník L 250/2010

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2010.250.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 250 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5324. září2010 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2010.250.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 250

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5324. září2010

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 837/2010 ze dne 23. září 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1418/2007 o vývozu některých odpadů, určených k využití, do některých nečlenských zemí OECD (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 838/2010 ze dne 23. září 2010 o stanovení pokynů týkajících se vyrovnávacího mechanismu mezi provozovateli přenosových soustav a společného regulačního přístupu k poplatkům za přenos (
  1
  ) | 5 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 839/2010 ze dne 23. září 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 12 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 840/2010 ze dne 23. září 2010, kterým se stanoví vývozní náhrady pro hovězí a telecí maso | 14 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 841/2010 ze dne 23. září 2010, kterým se stanoví vývozní náhrady pro drůbeží maso | 18 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 842/2010 ze dne 23. září 2010, kterým se stanoví reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95 | 20 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 843/2010 ze dne 23. září 2010, kterým se stanoví minimální prodejní cena sušeného odstředěného mléka pro 7. dílčí nabídkové řízení uskutečněné v rámci nabídkového řízení zahájeného nařízením (EU) č. 447/2010 | 22 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2010/569/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 23. června 2010 o daňových podporách poskytnutých Francií Fondu pro předcházení nepředvídaným rizikům v odvětví rybolovu a rybářským podnikům (státní podpora C 24/08, ex NN 38/07)
  (oznámeno pod číslem K(2010) 3938)

   (
  1
  ) | 23 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) č. 837/2010 ze dne 23. září 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 1418/2007 o vývozu některých odpadů, určených k využití, do některých nečlenských zemí OECD (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Komise (EU) č. 838/2010 ze dne 23. září 2010 o stanovení pokynů týkajících se vyrovnávacího mechanismu mezi provozovateli přenosových soustav a společného regulačního přístupu k poplatkům za přenos (
  1
  )

1

5

Nařízení Komise (EU) č. 839/2010 ze dne 23. září 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

12

Nařízení Komise (EU) č. 840/2010 ze dne 23. září 2010, kterým se stanoví vývozní náhrady pro hovězí a telecí maso

14

Nařízení Komise (EU) č. 841/2010 ze dne 23. září 2010, kterým se stanoví vývozní náhrady pro drůbeží maso

18

Nařízení Komise (EU) č. 842/2010 ze dne 23. září 2010, kterým se stanoví reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95

20

Nařízení Komise (EU) č. 843/2010 ze dne 23. září 2010, kterým se stanoví minimální prodejní cena sušeného odstředěného mléka pro 7. dílčí nabídkové řízení uskutečněné v rámci nabídkového řízení zahájeného nařízením (EU) č. 447/2010

22

ROZHODNUTÍ

2010/569/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 23. června 2010 o daňových podporách poskytnutých Francií Fondu pro předcházení nepředvídaným rizikům v odvětví rybolovu a rybářským podnikům (státní podpora C 24/08, ex NN 38/07)
  (oznámeno pod číslem K(2010) 3938)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2010) 3938)

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 24.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 250/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 837/2010

ze dne 23. září 2010,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1418/2007 o vývozu některých odpadů, určených k využití, do některých nečlenských zemí OECD

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 ze dne 14. června 2006 o přepravě odpadů (1), a zejména na čl. 37 odst. 2 třetí pododstavec uvedeného nařízení,

po konzultaci s dotčenými zeměmi,

vzhledem k těmto důvodům:

Komise obdržela odpověď od Libérie na svou písemnou žádost o písemné potvrzení, že některé odpady uvedené v příloze III nebo IIIA nařízení (ES) č. 1013/2006, jejichž vývoz není podle článku 36 uvedeného nařízení zakázán, je možno vyvážet z Evropské unie k využití v této zemi, a o uvedení případného kontrolního postupu, který bude uvedená země uplatňovat. Komise také obdržela další informace týkající se Andorry, Číny, Chorvatska a Indie. Aby byly výše uvedené skutečnosti zohledněny, měla by být příloha nařízení Komise (ES) č. 1418/2007 (2) změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha nařízení (ES) č. 1418/2007 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost čtrnáctým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne vstupu v platnost.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. září 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 190, 12.7.2006, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 316, 4.12.2007, s. 6.

2

---

PŘÍLOHA

| 1. | Položka týkající se Andorry se nahrazuje tímto:
  „Andorra









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | veškeré odpady uvedené v příloze III nařízení (ES) č. 1013/2006“ | | |

1.

Položka týkající se Andorry se nahrazuje tímto:

„Andorra

a)

b)

c)

d)

veškeré odpady uvedené v příloze III nařízení (ES) č. 1013/2006“

| 2. | Položka týkající se Číny se nahrazuje tímto:
  „Čína









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| z B1010:






  — | drahé kovy (s výjimkou zlata, platiny) |

2.

Položka týkající se Číny se nahrazuje tímto:

„Čína

a)

b)

c)

d)

z B1010:

—

drahé kovy (s výjimkou zlata, platiny)

| — | odpad molybdenu |
| --- | --- |

—

odpad molybdenu

| — | odpad kobaltu |
| --- | --- |

—

odpad kobaltu

| — | odpad manganu |
| --- | --- |

—

odpad manganu

| — | odpad india |
| --- | --- |

—

odpad india

| — | odpad thoria |
| --- | --- |

—

odpad thoria

| — | odpad kovů vzácných zemin |
| --- | --- |

—

odpad kovů vzácných zemin

| — | odpad chromu |
| --- | --- |

—

odpad chromu

z B1010:

| — | drahé kovy (zlato, platina) |
| --- | --- |

—

drahé kovy (zlato, platina)

| — | odpad železa a oceli |
| --- | --- |

—

odpad železa a oceli

| — | odpad mědi |
| --- | --- |

—

odpad mědi

| — | odpad niklu |
| --- | --- |

—

odpad niklu

| — | odpad hliníku |
| --- | --- |

—

odpad hliníku

| — | odpad zinku |
| --- | --- |

—

odpad zinku

| — | odpad cínu |
| --- | --- |

—

odpad cínu

| — | odpad wolframu |
| --- | --- |

—

odpad wolframu

| — | odpad tantalu |
| --- | --- |

—

odpad tantalu

| — | odpad hořčíku |
| --- | --- |

—

odpad hořčíku

| — | odpad vizmutu |
| --- | --- |

—

odpad vizmutu

| — | odpad titanu |
| --- | --- |

—

odpad titanu

| — | odpad zirkonia |
| --- | --- |

—

odpad zirkonia

| — | odpad germania |
| --- | --- |

—

odpad germania

| — | odpad vanadu |
| --- | --- |

—

odpad vanadu

| — | odpad hafnia, niobu, rhenia a galia |
| --- | --- |

—

odpad hafnia, niobu, rhenia a galia

B1020–B1040

B1050

B1060

B1070

B1080–B1100

B1115

z B1120: veškeré další odpady

z B1120: pouze přechodné kovy obsahující > 10 % V2O5, s výjimkou odpadních katalyzátorů (upotřebené katalyzátory, upotřebené kapaliny používané jako katalyzátory nebo jiné katalyzátory) uvedených na seznamu A

B1130–B1200

B1210

B1220

B1230

B1240

B1250

z B2010: veškeré další odpady

z B2010: slídový odpad

B2020

z B2030: veškeré další odpady

z B2030: pouze odpad karbidu wolframu

B2040

B2060–B2130

z B3010: odpady tvrzených pryskyřic nebo výrobky z jejich kondenzace, včetně následujících:

| — | močovinoformaldehydové pryskyřice |
| --- | --- |

—

močovinoformaldehydové pryskyřice

| — | melaminoformaldehydové pryskyřice |
| --- | --- |

—

melaminoformaldehydové pryskyřice

| — | epoxidové pryskyřice |
| --- | --- |

—

epoxidové pryskyřice

| — | alkydové pryskyřice |
| --- | --- |

—

alkydové pryskyřice

z B3010 – veškeré další odpady, pokud jsou termoplastické

B3020

z B3030 – veškeré další odpady

z B3030:

| — | odpad vlny nebo jemné nebo hrubé zvířecí srsti, včetně přízového odpadu, avšak s výjimkou rozvlákněného materiálu |
| --- | --- |

—

odpad vlny nebo jemné nebo hrubé zvířecí srsti, včetně přízového odpadu, avšak s výjimkou rozvlákněného materiálu

| — | bavlněný odpad (včetně přízového odpadu a rozvlákněného materiálu) |
| --- | --- |

—

bavlněný odpad (včetně přízového odpadu a rozvlákněného materiálu)

| — | odpad chemických vláken (včetně výčesků, přízového odpadu a rozvlákněného materiálu) |
| --- | --- |

—

odpad chemických vláken (včetně výčesků, přízového odpadu a rozvlákněného materiálu)

B3035

z B3040 – veškeré další odpady

z B3040: pouze nevulkanizovaný kaučuk

B3050

B3060–B3070

z B3080 – veškeré další odpady

z B3080: pouze nevulkanizovaný kaučuk

B3090–B4030

z GB040 – veškeré další odpady

z GB040 – pouze struska ze směšovače z tavení mědi obsahující > 10 % mědi

GC010

z GC020 – veškeré další odpady

z GC020 – pouze odpady kabelů a drátů, odpady z elektromotorů

GC030

GC050-GG040

GH013

GN010-GN030“

| 3. | Položka týkající se Chorvatska se nahrazuje tímto:
  „Chorvatsko









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | veškeré odpady uvedené v příloze III nařízení (ES) č. 1013/2006“ |

3.

Položka týkající se Chorvatska se nahrazuje tímto:

„Chorvatsko

a)

b)

c)

d)

veškeré odpady uvedené v příloze III nařízení (ES) č. 1013/2006“

| 4. | Položka týkající se Indie se nahrazuje tímto:
  „Indie









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | veškeré odpady uvedené v příloze III nařízení (ES) č. 1013/2006“ |

4.

Položka týkající se Indie se nahrazuje tímto:

„Indie

a)

b)

c)

d)

veškeré odpady uvedené v příloze III nařízení (ES) č. 1013/2006“

| 5. | Za položku týkající se Libanonu se vkládá nová položka, která zní:
  „Libérie









  a) | b) | c) | d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | B3020“ |

5.

Za položku týkající se Libanonu se vkládá nová položka, která zní:

„Libérie

a)

b)

c)

d)

B3020“

---

| 24.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 250/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 250/5

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 838/2010

ze dne 23. září 2010

o stanovení pokynů týkajících se vyrovnávacího mechanismu mezi provozovateli přenosových soustav a společného regulačního přístupu k poplatkům za přenos

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou a o zrušení nařízení (ES) č. 1228/2003 (1), a zejména na čl. 18 odst. 5 první větu uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (EU) č. 774/2010 ze dne 2. září 2010 o stanovení pokynů týkajících se vyrovnávacích plateb mezi provozovateli přenosových soustav a společného regulačního přístupu k poplatkům za přenos (2) vytváří mechanismus vyrovnávacích plateb za náklady provozovatelů přenosových soustav na přenos přeshraničních toků elektřiny a stanoví společný regulační přístup k poplatkům za přenos. Platnost uvedeného nařízení však skončí dnem 2. března 2011. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (EU) č. 774/2010 ze dne 2. září 2010 o stanovení pokynů týkajících se vyrovnávacích plateb mezi provozovateli přenosových soustav a společného regulačního přístupu k poplatkům za přenos (2) vytváří mechanismus vyrovnávacích plateb za náklady provozovatelů přenosových soustav na přenos přeshraničních toků elektřiny a stanoví společný regulační přístup k poplatkům za přenos. Platnost uvedeného nařízení však skončí dnem 2. března 2011.

| (2) | Aby byla zajištěna plynulost provádění vyrovnávacího mechanismu mezi provozovateli přenosových soustav, měly by být přijaty nové pokyny uvedené v čl. 18 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 714/2009, které odrážejí institucionální rámec, jejž uvedené nařízení stanoví. Konkrétně by za sledování toho, jak je vyrovnávací mechanismus mezi provozovateli přenosových soustav prováděn, měla odpovídat Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „agentura“), zřízená nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (3). |
| --- | --- |

(2)

Aby byla zajištěna plynulost provádění vyrovnávacího mechanismu mezi provozovateli přenosových soustav, měly by být přijaty nové pokyny uvedené v čl. 18 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 714/2009, které odrážejí institucionální rámec, jejž uvedené nařízení stanoví. Konkrétně by za sledování toho, jak je vyrovnávací mechanismus mezi provozovateli přenosových soustav prováděn, měla odpovídat Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „agentura“), zřízená nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (3).

| (3) | Závazné pokyny, kterými se stanoví vyrovnávací mechanismus mezi provozovateli přenosových soustav, by měly vytvořit pevnou základnu pro fungování vyrovnávacího mechanismu mezi provozovateli přenosových soustav a pro spravedlivé vyrovnání nákladů provozovatelů přenosových soustav na přenos přeshraničních toků elektřiny. |
| --- | --- |

(3)

Závazné pokyny, kterými se stanoví vyrovnávací mechanismus mezi provozovateli přenosových soustav, by měly vytvořit pevnou základnu pro fungování vyrovnávacího mechanismu mezi provozovateli přenosových soustav a pro spravedlivé vyrovnání nákladů provozovatelů přenosových soustav na přenos přeshraničních toků elektřiny.

| (4) | Provozovatelé přenosových soustav ze třetích zemí nebo území, kteří uzavřeli dohody s Unií, na jejichž základě přijali a uplatňují právní předpisy Unie v oblasti elektřiny, by měli mít právo účastnit se vyrovnávacího mechanismu mezi přenosovými soustavami za stejných podmínek jako provozovatelé přenosových soustav z členských států. |
| --- | --- |

(4)

Provozovatelé přenosových soustav ze třetích zemí nebo území, kteří uzavřeli dohody s Unií, na jejichž základě přijali a uplatňují právní předpisy Unie v oblasti elektřiny, by měli mít právo účastnit se vyrovnávacího mechanismu mezi přenosovými soustavami za stejných podmínek jako provozovatelé přenosových soustav z členských států.

| (5) | Je vhodné dovolit provozovatelům přenosových soustav ze třetích zemí, kteří neuzavřeli dohody s Unií, na jejichž základě by přijali a uplatňovali právní předpisy Unie v oblasti elektřiny, uzavřít mnohostranné dohody s provozovateli přenosových soustav v členských státech, které umožní, aby všechny strany dostaly vyrovnání za náklady na přenos přeshraničních toků elektřiny za spravedlivých a stejných podmínek. |
| --- | --- |

(5)

Je vhodné dovolit provozovatelům přenosových soustav ze třetích zemí, kteří neuzavřeli dohody s Unií, na jejichž základě by přijali a uplatňovali právní předpisy Unie v oblasti elektřiny, uzavřít mnohostranné dohody s provozovateli přenosových soustav v členských státech, které umožní, aby všechny strany dostaly vyrovnání za náklady na přenos přeshraničních toků elektřiny za spravedlivých a stejných podmínek.

| (6) | Provozovatelé přenosových soustav by měli dostat vyrovnání za energetické ztráty vyplývající z přenosu přeshraničních toků elektřiny. Toto vyrovnání by mělo vycházet z odhadu, jaké ztráty by jim vznikly, kdyby k přenosům elektřiny nedošlo. |
| --- | --- |

(6)

Provozovatelé přenosových soustav by měli dostat vyrovnání za energetické ztráty vyplývající z přenosu přeshraničních toků elektřiny. Toto vyrovnání by mělo vycházet z odhadu, jaké ztráty by jim vznikly, kdyby k přenosům elektřiny nedošlo.

| (7) | Měl by být vytvořen fond pro vyrovnávací platby za náklady provozovatelů přenosových soustav, kteří zpřístupňují infrastrukturu pro přenos přeshraničních toků elektřiny. Výše tohoto fondu by měla vycházet z posouzení dlouhodobých průměrných přírůstkových nákladů na zpřístupnění infrastruktury pro přenos přeshraničních toků elektřiny za celou Unii. |
| --- | --- |

(7)

Měl by být vytvořen fond pro vyrovnávací platby za náklady provozovatelů přenosových soustav, kteří zpřístupňují infrastrukturu pro přenos přeshraničních toků elektřiny. Výše tohoto fondu by měla vycházet z posouzení dlouhodobých průměrných přírůstkových nákladů na zpřístupnění infrastruktury pro přenos přeshraničních toků elektřiny za celou Unii.

| (8) | Posouzení infrastruktury pro přenos elektřiny za celou Unii související s usnadněním přeshraničních toků elektřiny by měla provést agentura jako subjekt odpovědný za koordinaci činnosti regulačních orgánů, které musí zastávat obdobnou funkci na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

(8)

Posouzení infrastruktury pro přenos elektřiny za celou Unii související s usnadněním přeshraničních toků elektřiny by měla provést agentura jako subjekt odpovědný za koordinaci činnosti regulačních orgánů, které musí zastávat obdobnou funkci na vnitrostátní úrovni.

| (9) | Provozovatelé přenosových soustav ve třetích zemích by měli hradit stejné náklady za používání přenosové soustavy Unie jako provozovatelé přenosových soustav v členských státech. |
| --- | --- |

(9)

Provozovatelé přenosových soustav ve třetích zemích by měli hradit stejné náklady za používání přenosové soustavy Unie jako provozovatelé přenosových soustav v členských státech.

| (10) | Změny v poplatcích účtovaných výrobcům elektřiny za přístup k přenosové soustavě by neměly oslabit vnitřní trh. Z tohoto důvodu by se průměrné poplatky za přístup k síti v členských státech měly udržovat v rozmezí, které pomůže zajistit, že budou využity výhody harmonizace. |
| --- | --- |

(10)

Změny v poplatcích účtovaných výrobcům elektřiny za přístup k přenosové soustavě by neměly oslabit vnitřní trh. Z tohoto důvodu by se průměrné poplatky za přístup k síti v členských státech měly udržovat v rozmezí, které pomůže zajistit, že budou využity výhody harmonizace.

| (11) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 46 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (4), |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 46 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (4),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Provozovatelé přenosových soustav obdrží vyrovnávací platby za náklady vzniklé přenosem přeshraničních toků elektřiny po jejich sítích na základě pokynů stanovených v části A přílohy.

Článek 2

Poplatky účtované provozovateli sítí za přístup k přenosové soustavě jsou v souladu s pokyny stanovenými v části B přílohy.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 3. března 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. září 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 233, 3.9.2010, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 55.

4

---

PŘÍLOHA

ČÁST A

Pokyny pro vyrovnávací mechanismus mezi provozovateli přenosových soustav

1.   Všeobecná ustanovení

| 1.1 | Vyrovnávací mechanismus mezi provozovateli přenosových soustav („Inter-Transmission System Operator Compensation“, ITC) umožní provádění vyrovnávacích plateb za náklady na přenos přeshraničních toků elektřiny, včetně zajištění přeshraničního přístupu k propojené soustavě. |
| --- | --- |

1.1

Vyrovnávací mechanismus mezi provozovateli přenosových soustav („Inter-Transmission System Operator Compensation“, ITC) umožní provádění vyrovnávacích plateb za náklady na přenos přeshraničních toků elektřiny, včetně zajištění přeshraničního přístupu k propojené soustavě.

| 1.2 | Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav (dále jen „síť ENTSO pro elektřinu“), zřízená v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 714/2009, vytvoří fond ITC za účelem provádění vyrovnávacích plateb za náklady provozovatelů přenosových soustav na přenos přeshraničních toků elektřiny.
  Fond ITC poskytne vyrovnání za:






  1) | náklady na ztráty vzniklé na vnitrostátních přenosových soustavách přenosem přeshraničních toků elektřiny
  a |
| --- | --- | --- |

1.2

Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav (dále jen „síť ENTSO pro elektřinu“), zřízená v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 714/2009, vytvoří fond ITC za účelem provádění vyrovnávacích plateb za náklady provozovatelů přenosových soustav na přenos přeshraničních toků elektřiny.

Fond ITC poskytne vyrovnání za:

1)

náklady na ztráty vzniklé na vnitrostátních přenosových soustavách přenosem přeshraničních toků elektřiny

a

| 2) | náklady na zpřístupnění infrastruktury pro přenos přeshraničních toků elektřiny. |
| --- | --- |

2)

náklady na zpřístupnění infrastruktury pro přenos přeshraničních toků elektřiny.

| 1.3 | Příspěvky do fondu ITC se vypočítají v souladu s body 6 a 7.
  Platby z fondu ITC se vypočítají v souladu s body 4 a 5.
  Síť ENTSO pro elektřinu odpovídá za stanovení opatření pro vybírání a úhradu všech plateb týkajících se fondu ITC a také za určení termínů plateb. Veškeré příspěvky a platby se provádějí co nejdříve, nejpozději však do šesti měsíců od konce období, na které se vztahují. |
| --- | --- |

1.3

Příspěvky do fondu ITC se vypočítají v souladu s body 6 a 7.

Platby z fondu ITC se vypočítají v souladu s body 4 a 5.

Síť ENTSO pro elektřinu odpovídá za stanovení opatření pro vybírání a úhradu všech plateb týkajících se fondu ITC a také za určení termínů plateb. Veškeré příspěvky a platby se provádějí co nejdříve, nejpozději však do šesti měsíců od konce období, na které se vztahují.

| 1.4 | Agentura dohlíží na provádění mechanismu ITC a o provádění mechanismu ITC a správě fondu ITC podává každoročně zprávu Komisi.
  Síť ENTSO pro elektřinu na tomto úkolu spolupracuje s Komisí a s agenturou a poskytuje agentuře veškeré informace, jež jsou za tímto účelem nezbytné.
  Každý provozovatel přenosové soustavy poskytuje síti ENTSO pro elektřinu a agentuře veškeré informace nezbytné k provádění mechanismu ITC. |
| --- | --- |

1.4

Agentura dohlíží na provádění mechanismu ITC a o provádění mechanismu ITC a správě fondu ITC podává každoročně zprávu Komisi.

Síť ENTSO pro elektřinu na tomto úkolu spolupracuje s Komisí a s agenturou a poskytuje agentuře veškeré informace, jež jsou za tímto účelem nezbytné.

Každý provozovatel přenosové soustavy poskytuje síti ENTSO pro elektřinu a agentuře veškeré informace nezbytné k provádění mechanismu ITC.

| 1.5 | Do doby, než bude síť ENTSO pro elektřinu vytvořena, spolupracují na provádění úkolů svěřených síti ENTSO pro elektřinu v souvislosti s mechanismem ITC provozovatelé přenosových soustav. |
| --- | --- |

1.5

Do doby, než bude síť ENTSO pro elektřinu vytvořena, spolupracují na provádění úkolů svěřených síti ENTSO pro elektřinu v souvislosti s mechanismem ITC provozovatelé přenosových soustav.

| 1.6 | Přenos elektřiny se vypočítá – obvykle na hodinovém základě – z nižší absolutní hodnoty dovozů elektřiny a absolutní hodnoty vývozů elektřiny na propojeních mezi vnitrostátními přenosovými soustavami.
  Za účelem výpočtu přenosů elektřiny se hodnota dovozů a hodnota vývozů na každém propojení mezi vnitrostátními přenosovými soustavami sníží úměrně k podílu kapacity přidělené způsobem, který není slučitelný s bodem 2 pokynů pro řízení přetížení stanovených v příloze I nařízení (ES) č. 714/2009.
  Aniž jsou dotčena ustanovení druhého pododstavce tohoto bodu, zahrnou se do výpočtu přenosu elektřiny vývozy a dovozy elektřiny na propojeních s třetími zeměmi, na které se vztahují ustanovení bodu 7.1. |
| --- | --- |

1.6

Přenos elektřiny se vypočítá – obvykle na hodinovém základě – z nižší absolutní hodnoty dovozů elektřiny a absolutní hodnoty vývozů elektřiny na propojeních mezi vnitrostátními přenosovými soustavami.

Za účelem výpočtu přenosů elektřiny se hodnota dovozů a hodnota vývozů na každém propojení mezi vnitrostátními přenosovými soustavami sníží úměrně k podílu kapacity přidělené způsobem, který není slučitelný s bodem 2 pokynů pro řízení přetížení stanovených v příloze I nařízení (ES) č. 714/2009.

Aniž jsou dotčena ustanovení druhého pododstavce tohoto bodu, zahrnou se do výpočtu přenosu elektřiny vývozy a dovozy elektřiny na propojeních s třetími zeměmi, na které se vztahují ustanovení bodu 7.1.

| 1.7 | Pro účely této části přílohy se čistým tokem elektřiny rozumí absolutní hodnota rozdílu mezi celkovými vývozy elektřiny z dané vnitrostátní přenosové soustavy do zemí, ve kterých se provozovatelé přenosových soustav účastní mechanismu ITC, a celkovými dovozy elektřiny ze zemí, ve kterých se provozovatelé přenosových soustav účastní mechanismu ITC, do stejné přenosové soustavy.
  V případě stran mechanismu ITC se společnou hranicí s alespoň jednou třetí zemí, na kterou se vztahují ustanovení bodu 7.1, se provedou tyto úpravy výpočtu čistého toku:






  1) | jsou-li celkové vývozy elektřiny do zemí, ve kterých se provozovatelé přenosových soustav účastní mechanismu ITC, vyšší než celkové dovozy elektřiny ze zemí, ve kterých se provozovatelé přenosových soustav účastní mechanismu ITC, čisté toky se sníží o nižší z těchto hodnot:






  a) | čisté dovozní toky z těchto třetích zemí nebo |
| --- | --- | --- | --- |

1.7

Pro účely této části přílohy se čistým tokem elektřiny rozumí absolutní hodnota rozdílu mezi celkovými vývozy elektřiny z dané vnitrostátní přenosové soustavy do zemí, ve kterých se provozovatelé přenosových soustav účastní mechanismu ITC, a celkovými dovozy elektřiny ze zemí, ve kterých se provozovatelé přenosových soustav účastní mechanismu ITC, do stejné přenosové soustavy.

V případě stran mechanismu ITC se společnou hranicí s alespoň jednou třetí zemí, na kterou se vztahují ustanovení bodu 7.1, se provedou tyto úpravy výpočtu čistého toku:

1)

jsou-li celkové vývozy elektřiny do zemí, ve kterých se provozovatelé přenosových soustav účastní mechanismu ITC, vyšší než celkové dovozy elektřiny ze zemí, ve kterých se provozovatelé přenosových soustav účastní mechanismu ITC, čisté toky se sníží o nižší z těchto hodnot:

a)

čisté dovozní toky z těchto třetích zemí nebo

| b) | čisté vývozní toky do zemí, ve kterých se provozovatel přenosové soustavy účastní mechanismu ITC; |
| --- | --- |

b)

čisté vývozní toky do zemí, ve kterých se provozovatel přenosové soustavy účastní mechanismu ITC;

| 2) | jsou-li celkové dovozy elektřiny ze zemí, ve kterých se provozovatelé přenosových soustav účastní mechanismu ITC, vyšší než celkové vývozy elektřiny do zemí, ve kterých se provozovatelé přenosových soustav účastní mechanismu ITC, čisté toky se sníží o nižší z těchto hodnot:






  a) | čisté vývozní toky do těchto třetích zemí nebo |
| --- | --- | --- |

2)

jsou-li celkové dovozy elektřiny ze zemí, ve kterých se provozovatelé přenosových soustav účastní mechanismu ITC, vyšší než celkové vývozy elektřiny do zemí, ve kterých se provozovatelé přenosových soustav účastní mechanismu ITC, čisté toky se sníží o nižší z těchto hodnot:

a)

čisté vývozní toky do těchto třetích zemí nebo

| b) | čisté dovozní toky ze zemí, ve kterých se provozovatel přenosové soustavy účastní mechanismu ITC. |
| --- | --- |

b)

čisté dovozní toky ze zemí, ve kterých se provozovatel přenosové soustavy účastní mechanismu ITC.

| 1.8 | Pro účely této přílohy se zatížením rozumí celkové množství elektřiny, které je přenášeno z vnitrostátní přenosové soustavy do napojených distribučních soustav, ke konečným uživatelům napojeným na přenosovou soustavu a k výrobcům elektřiny za účelem spotřeby při výrobě elektřiny. |
| --- | --- |

1.8

Pro účely této přílohy se zatížením rozumí celkové množství elektřiny, které je přenášeno z vnitrostátní přenosové soustavy do napojených distribučních soustav, ke konečným uživatelům napojeným na přenosovou soustavu a k výrobcům elektřiny za účelem spotřeby při výrobě elektřiny.

2.   Účast v mechanismu ITC

| 2.1 | Každý regulační orgán zajistí, aby se provozovatelé přenosových soustav ve své oblasti působnosti účastnili mechanismu ITC a aby do poplatků účtovaných provozovateli přenosových soustav za přístup k sítím nebyly zahrnuty žádné dodatečné poplatky za přenos přeshraničních toků elektřiny. |
| --- | --- |

2.1

Každý regulační orgán zajistí, aby se provozovatelé přenosových soustav ve své oblasti působnosti účastnili mechanismu ITC a aby do poplatků účtovaných provozovateli přenosových soustav za přístup k sítím nebyly zahrnuty žádné dodatečné poplatky za přenos přeshraničních toků elektřiny.

| 2.2 | Provozovatelé přenosových soustav ze třetích zemí, kteří uzavřeli s Unií dohody, na jejichž základě přijali a používají právní předpisy Unie v oblasti elektřiny, mají právo účastnit se mechanismu ITC.
  Právo účastnit se mechanismu ITC mají zejména provozovatelé přenosových soustav, kteří působí na územích uvedených v článku 9 Smlouvy o Energetickém společenství (1).
  S každým provozovatelem přenosové soustavy ze třetí země účastnícím se mechanismu ITC bude zacházeno stejně jako s provozovatelem přenosové soustavy z členského státu. |
| --- | --- |

2.2

Provozovatelé přenosových soustav ze třetích zemí, kteří uzavřeli s Unií dohody, na jejichž základě přijali a používají právní předpisy Unie v oblasti elektřiny, mají právo účastnit se mechanismu ITC.

Právo účastnit se mechanismu ITC mají zejména provozovatelé přenosových soustav, kteří působí na územích uvedených v článku 9 Smlouvy o Energetickém společenství (1).

S každým provozovatelem přenosové soustavy ze třetí země účastnícím se mechanismu ITC bude zacházeno stejně jako s provozovatelem přenosové soustavy z členského státu.

3.   Mnohostranné dohody

| 3.1 | Síť ENTSO pro elektřinu umožní uzavření mnohostranných dohod týkajících se vyrovnávacích plateb za náklady na přenos přeshraničních toků elektřiny mezi provozovateli přenosových soustav účastnícími se mechanismu ITC a provozovateli přenosových soustav ze třetích zemí, kteří neuzavřeli dohody s Unií, na jejichž základě by přijali a uplatňovali právní předpisy Unie v oblasti elektřiny, a kteří dne 16. prosince 2009 podepsali dobrovolnou dohodu mezi provozovateli přenosových soustav o vyrovnávacích platbách mezi provozovateli přenosových soustav. |
| --- | --- |

3.1

Síť ENTSO pro elektřinu umožní uzavření mnohostranných dohod týkajících se vyrovnávacích plateb za náklady na přenos přeshraničních toků elektřiny mezi provozovateli přenosových soustav účastnícími se mechanismu ITC a provozovateli přenosových soustav ze třetích zemí, kteří neuzavřeli dohody s Unií, na jejichž základě by přijali a uplatňovali právní předpisy Unie v oblasti elektřiny, a kteří dne 16. prosince 2009 podepsali dobrovolnou dohodu mezi provozovateli přenosových soustav o vyrovnávacích platbách mezi provozovateli přenosových soustav.

| 3.2 | Tyto mnohostranné dohody se zaměří na zajištění toho, aby se s každým provozovatelem přenosové soustavy ze třetí země zacházelo stejně jako s provozovatelem přenosové soustavy v zemi účastnící se mechanismu ITC. |
| --- | --- |

3.2

Tyto mnohostranné dohody se zaměří na zajištění toho, aby se s každým provozovatelem přenosové soustavy ze třetí země zacházelo stejně jako s provozovatelem přenosové soustavy v zemi účastnící se mechanismu ITC.

| 3.3 | V těchto mnohostranných dohodách se v případě potřeby může doporučit, aby vyrovnávací platby za zpřístupnění infrastruktury pro přenos přeshraničních toků elektřiny stanovené podle bodu 5 byly příslušným způsobem upraveny podle celkových vyrovnávacích plateb. Každá taková úprava podléhá schválení Komise, která přihlédne ke stanovisku agentury. |
| --- | --- |

3.3

V těchto mnohostranných dohodách se v případě potřeby může doporučit, aby vyrovnávací platby za zpřístupnění infrastruktury pro přenos přeshraničních toků elektřiny stanovené podle bodu 5 byly příslušným způsobem upraveny podle celkových vyrovnávacích plateb. Každá taková úprava podléhá schválení Komise, která přihlédne ke stanovisku agentury.

| 3.4 | Zacházení s provozovatelem přenosové soustavy ze třetí země nesmí být ve srovnání se zacházením uplatňovaným vůči provozovateli přenosové soustavy účastnícímu se mechanismu ITC zvýhodněné. |
| --- | --- |

3.4

Zacházení s provozovatelem přenosové soustavy ze třetí země nesmí být ve srovnání se zacházením uplatňovaným vůči provozovateli přenosové soustavy účastnícímu se mechanismu ITC zvýhodněné.

| 3.5 | Síť ENTSO pro elektřinu předloží všechny tyto mnohostranné dohody Komisi k vyjádření stanoviska v tom smyslu, zda trvání mnohostranných dohod podporuje dotvoření a fungování vnitřního trhu s elektřinou a přeshraniční obchod. Stanovisko Komise se týká zejména:






  1) | toho, zda se dohoda týká pouze vyrovnávacích plateb mezi provozovateli přenosových soustav za náklady na přenos přeshraničních toků elektřiny; |
| --- | --- | --- |

3.5

Síť ENTSO pro elektřinu předloží všechny tyto mnohostranné dohody Komisi k vyjádření stanoviska v tom smyslu, zda trvání mnohostranných dohod podporuje dotvoření a fungování vnitřního trhu s elektřinou a přeshraniční obchod. Stanovisko Komise se týká zejména:

1)

toho, zda se dohoda týká pouze vyrovnávacích plateb mezi provozovateli přenosových soustav za náklady na přenos přeshraničních toků elektřiny;

| 2) | toho, zda jsou splněny požadavky bodů 3.2 a 3.4. |
| --- | --- |

2)

toho, zda jsou splněny požadavky bodů 3.2 a 3.4.

| 3.6 | Při přípravě stanoviska uvedeného v bodě 3.5 Komise konzultuje všechny členské státy a přihlíží zejména ke stanoviskům těch členských států, které mají hranici s příslušnou třetí zemí.
  Při přípravě svého stanoviska Komise může konzultovat agenturu. |
| --- | --- |

3.6

Při přípravě stanoviska uvedeného v bodě 3.5 Komise konzultuje všechny členské státy a přihlíží zejména ke stanoviskům těch členských států, které mají hranici s příslušnou třetí zemí.

Při přípravě svého stanoviska Komise může konzultovat agenturu.

4.   Vyrovnávací platby za ztráty

| 4.1 | Vyrovnávací platby za ztráty vzniklé na vnitrostátních přenosových soustavách přenosem přeshraničních toků elektřiny se vypočítají odděleně od vyrovnávacích plateb za náklady vzniklé v souvislosti se zpřístupněním infrastruktury pro přenos přeshraničních toků elektřiny. |
| --- | --- |

4.1

Vyrovnávací platby za ztráty vzniklé na vnitrostátních přenosových soustavách přenosem přeshraničních toků elektřiny se vypočítají odděleně od vyrovnávacích plateb za náklady vzniklé v souvislosti se zpřístupněním infrastruktury pro přenos přeshraničních toků elektřiny.

| 4.2 | Výše ztrát vzniklých na vnitrostátní přenosové soustavě se stanoví výpočtem rozdílu mezi:






  1) | výší ztrát skutečně vzniklých na přenosové soustavě během příslušného období
  a |
| --- | --- | --- |

4.2

Výše ztrát vzniklých na vnitrostátní přenosové soustavě se stanoví výpočtem rozdílu mezi:

1)

výší ztrát skutečně vzniklých na přenosové soustavě během příslušného období

a

| 2) | odhadovanou výší ztrát na přenosové soustavě, které by v soustavě vznikly během příslušného období, kdyby nedošlo k žádnému přenosu elektřiny. |
| --- | --- |

2)

odhadovanou výší ztrát na přenosové soustavě, které by v soustavě vznikly během příslušného období, kdyby nedošlo k žádnému přenosu elektřiny.

| 4.3 | Za provedení výpočtu uvedeného v bodě 4.2 odpovídá síť ENTSO pro elektřinu, která tento výpočet a jeho způsob zveřejní ve vhodném formátu. Výpočet lze odvodit z odhadů mnoha časových bodů během příslušného období. |
| --- | --- |

4.3

Za provedení výpočtu uvedeného v bodě 4.2 odpovídá síť ENTSO pro elektřinu, která tento výpočet a jeho způsob zveřejní ve vhodném formátu. Výpočet lze odvodit z odhadů mnoha časových bodů během příslušného období.

| 4.4 | Výše ztrát vzniklých na vnitrostátní přenosové soustavě přeshraničním tokem elektřiny se vypočte na stejném základě, jako je ten, který pro výpočet všech ztrát na vnitrostátních přenosových soustavách schválil regulační orgán. Agentura ověří kritéria oceňování ztrát na vnitrostátní úrovni, a zejména se zaměří na to, zda jsou ztráty oceňovány spravedlivým a nediskriminačním způsobem.
  Pokud příslušný regulační orgán neschválí základ pro výpočet ztrát za období, na které se mechanismus ITC vztahuje, hodnotu ztrát pro účely mechanismu ITC odhadne síť ENTSO pro elektřinu. |
| --- | --- |

4.4

Výše ztrát vzniklých na vnitrostátní přenosové soustavě přeshraničním tokem elektřiny se vypočte na stejném základě, jako je ten, který pro výpočet všech ztrát na vnitrostátních přenosových soustavách schválil regulační orgán. Agentura ověří kritéria oceňování ztrát na vnitrostátní úrovni, a zejména se zaměří na to, zda jsou ztráty oceňovány spravedlivým a nediskriminačním způsobem.

Pokud příslušný regulační orgán neschválí základ pro výpočet ztrát za období, na které se mechanismus ITC vztahuje, hodnotu ztrát pro účely mechanismu ITC odhadne síť ENTSO pro elektřinu.

5.   Vyrovnávací platby za poskytování infrastruktury pro přeshraniční toky elektřiny

| 5.1 | Na návrh agentury v souladu s bodem 5.3 Komise stanoví roční částku vyrovnávacích plateb za přeshraniční infrastrukturu, která se rozdělí mezi provozovatele přenosových soustav jako vyrovnávací platba za náklady vzniklé zpřístupněním infrastruktury pro přenos přeshraničních toků elektřiny. Jestliže Komise s návrhem agentury nesouhlasí, požádá agenturu o druhé stanovisko. |
| --- | --- |

5.1

Na návrh agentury v souladu s bodem 5.3 Komise stanoví roční částku vyrovnávacích plateb za přeshraniční infrastrukturu, která se rozdělí mezi provozovatele přenosových soustav jako vyrovnávací platba za náklady vzniklé zpřístupněním infrastruktury pro přenos přeshraničních toků elektřiny. Jestliže Komise s návrhem agentury nesouhlasí, požádá agenturu o druhé stanovisko.

| 5.2 | Roční částka vyrovnávacích plateb za přeshraniční infrastrukturu se mezi provozovatele přenosových soustav odpovědné za vnitrostátní přenosové soustavy rozdělí úměrně k:






  1) | faktoru přenosu, tj. přenosům v dané vnitrostátní přenosové soustavě jako podílu celkových přenosů ve všech vnitrostátních přenosových soustavách; |
| --- | --- | --- |

5.2

Roční částka vyrovnávacích plateb za přeshraniční infrastrukturu se mezi provozovatele přenosových soustav odpovědné za vnitrostátní přenosové soustavy rozdělí úměrně k:

1)

faktoru přenosu, tj. přenosům v dané vnitrostátní přenosové soustavě jako podílu celkových přenosů ve všech vnitrostátních přenosových soustavách;

| 2) | faktoru zatížení, tj. přenosům elektřiny na druhou úměrně k zatížení plus přenosům v dané vnitrostátní přenosové soustavě ve vztahu k přenosům elektřiny na druhou úměrně k zatížení plus přenosu ve všech vnitrostátních přenosových soustavách. |
| --- | --- |

2)

faktoru zatížení, tj. přenosům elektřiny na druhou úměrně k zatížení plus přenosům v dané vnitrostátní přenosové soustavě ve vztahu k přenosům elektřiny na druhou úměrně k zatížení plus přenosu ve všech vnitrostátních přenosových soustavách.

Faktor přenosu má váhu 75 % a faktor zatížení má váhu 25 %.

| 5.3 | Agentura navrhne roční částku vyrovnávacích plateb za přeshraniční infrastrukturu uvedenou v bodě 5.1 na základě posouzení infrastruktury pro přenos elektřiny za celou Unii související s usnadněním přeshraničních toků elektřiny. Agentura se v maximální míře vynasnaží, aby posouzení provedla do dvou let od data použití tohoto nařízení. Síť ENTSO pro elektřinu agentuře poskytne veškerou pomoc, jež bude k provedení tohoto posouzení nutná.
  Toto posouzení spočívá v každoročním technickém a ekonomickém posouzení očekávaných dlouhodobých průměrných přírůstkových nákladů na zpřístupnění infrastruktury pro přenos elektřiny pro přeshraniční toky elektřiny za příslušné období a vychází z uznaných standardních metodik pro výpočet nákladů.
  Je-li infrastruktura financována z jiných zdrojů než z poplatků za přístup k sítím účtovaným v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 714/2009, posouzení nákladů na zpřístupnění infrastruktury pro přeshraniční toky elektřiny se vhodným způsobem upraví, aby tato skutečnost byla zohledněna.
  Posouzení infrastruktury pro přenos elektřiny za celou Unii zahrnuje infrastrukturu ve všech členských státech a ve třetích zemích účastnících se mechanismu ITC a v soustavách provozovaných provozovateli přenosových soustav, kteří uzavřeli mnohostranné dohody uvedené v bodě 3. |
| --- | --- |

5.3

Agentura navrhne roční částku vyrovnávacích plateb za přeshraniční infrastrukturu uvedenou v bodě 5.1 na základě posouzení infrastruktury pro přenos elektřiny za celou Unii související s usnadněním přeshraničních toků elektřiny. Agentura se v maximální míře vynasnaží, aby posouzení provedla do dvou let od data použití tohoto nařízení. Síť ENTSO pro elektřinu agentuře poskytne veškerou pomoc, jež bude k provedení tohoto posouzení nutná.

Toto posouzení spočívá v každoročním technickém a ekonomickém posouzení očekávaných dlouhodobých průměrných přírůstkových nákladů na zpřístupnění infrastruktury pro přenos elektřiny pro přeshraniční toky elektřiny za příslušné období a vychází z uznaných standardních metodik pro výpočet nákladů.

Je-li infrastruktura financována z jiných zdrojů než z poplatků za přístup k sítím účtovaným v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 714/2009, posouzení nákladů na zpřístupnění infrastruktury pro přeshraniční toky elektřiny se vhodným způsobem upraví, aby tato skutečnost byla zohledněna.

Posouzení infrastruktury pro přenos elektřiny za celou Unii zahrnuje infrastrukturu ve všech členských státech a ve třetích zemích účastnících se mechanismu ITC a v soustavách provozovaných provozovateli přenosových soustav, kteří uzavřeli mnohostranné dohody uvedené v bodě 3.

| 5.4 | Do doby, než agentura provede posouzení uvedené v bodě 5.3 a než Komise určí roční částku vyrovnávacích plateb za přeshraniční infrastrukturu v souladu s bodem 5.1, se roční částka vyrovnávacích plateb za přeshraniční infrastrukturu stanoví ve výši 100 000 000 EUR. |
| --- | --- |

5.4

Do doby, než agentura provede posouzení uvedené v bodě 5.3 a než Komise určí roční částku vyrovnávacích plateb za přeshraniční infrastrukturu v souladu s bodem 5.1, se roční částka vyrovnávacích plateb za přeshraniční infrastrukturu stanoví ve výši 100 000 000 EUR.

| 5.5 | S návrhem uvedeným v bodě 5.1 agentura zároveň poskytne Komisi stanovisko týkající se vhodnosti použití dlouhodobých průměrných přírůstkových nákladů k posouzení nákladů na zpřístupnění infrastruktury pro přenos přeshraničních toků elektřiny. |
| --- | --- |

5.5

S návrhem uvedeným v bodě 5.1 agentura zároveň poskytne Komisi stanovisko týkající se vhodnosti použití dlouhodobých průměrných přírůstkových nákladů k posouzení nákladů na zpřístupnění infrastruktury pro přenos přeshraničních toků elektřiny.

6.   Příspěvky do fondu ITC

| 6.1 | Provozovatelé přenosových soustav přispívají do fondu ITC úměrně k absolutní hodnotě čistých toků do a z jejich vnitrostátní přenosové soustavy jako podílu celkové absolutní hodnoty čistých toků do a ze všech vnitrostátních přenosových soustav. |
| --- | --- |

6.1

Provozovatelé přenosových soustav přispívají do fondu ITC úměrně k absolutní hodnotě čistých toků do a z jejich vnitrostátní přenosové soustavy jako podílu celkové absolutní hodnoty čistých toků do a ze všech vnitrostátních přenosových soustav.

7.   Poplatek za používání přenosové soustavy u dovozů a vývozů elektřiny z třetích zemí

| 7.1 | U všech plánovaných dovozů a vývozů elektřiny ze všech třetích zemí se hradí poplatek za používání přenosové soustavy, pokud:






  1) | tato země neuzavřela dohodu s Unií, na jejímž základě přijala a uplatňuje právní předpisy Unie v oblasti elektřiny,
  nebo |
| --- | --- | --- |

7.1

U všech plánovaných dovozů a vývozů elektřiny ze všech třetích zemí se hradí poplatek za používání přenosové soustavy, pokud:

1)

tato země neuzavřela dohodu s Unií, na jejímž základě přijala a uplatňuje právní předpisy Unie v oblasti elektřiny,

nebo

| 2) | provozovatel přenosové soustavy odpovědný za soustavu, ze které se elektřina dováží, nebo do které se elektřina vyváží, neuzavřel mnohostrannou dohodu uvedenou v bodě 3. |
| --- | --- |

2)

provozovatel přenosové soustavy odpovědný za soustavu, ze které se elektřina dováží, nebo do které se elektřina vyváží, neuzavřel mnohostrannou dohodu uvedenou v bodě 3.

Tento poplatek je vyjádřen v eurech za megawatthodinu.

| 7.2 | Každý účastník mechanismu ITC vybírá poplatek za používání přenosové soustavy u plánovaných dovozů a vývozů elektřiny mezi vnitrostátní přenosovou soustavou a přenosovou soustavou třetí země. |
| --- | --- |

7.2

Každý účastník mechanismu ITC vybírá poplatek za používání přenosové soustavy u plánovaných dovozů a vývozů elektřiny mezi vnitrostátní přenosovou soustavou a přenosovou soustavou třetí země.

| 7.3 | Poplatek za používání přenosové soustavy vypočítá na každý rok předem síť ENTSO pro elektřinu. Stanoví se ve výši odhadovaného příspěvku za megawatthodinu, který by provozovatelé přenosových soustav z účastnící se země odvedli do fondu ITC na základě plánovaných přeshraničních toků elektřiny za příslušný rok. |
| --- | --- |

7.3

Poplatek za používání přenosové soustavy vypočítá na každý rok předem síť ENTSO pro elektřinu. Stanoví se ve výši odhadovaného příspěvku za megawatthodinu, který by provozovatelé přenosových soustav z účastnící se země odvedli do fondu ITC na základě plánovaných přeshraničních toků elektřiny za příslušný rok.

ČÁST B

Pokyny pro společný regulační přístup k poplatkům za přenos

| 1. | Roční průměrné poplatky za přenos, které hradí výrobci v každém členském státě, se pohybují v rozmezích stanovených v bodě 3. |
| --- | --- |

1.

Roční průměrné poplatky za přenos, které hradí výrobci v každém členském státě, se pohybují v rozmezích stanovených v bodě 3.

| 2. | Roční průměrné poplatky za přenos, které hradí výrobci, jsou roční celkové tarifní poplatky za přenos, které hradí výrobci, vydělené celkovou měřenou energií, kterou výrobci ročně dodávají do přenosové soustavy členského státu.
  U výpočtu stanoveného v bodě 3 poplatky za přenos nezahrnují:






  1) | poplatky, které výrobci hradí za hmotný majetek potřebný pro napojení na soustavu nebo pro modernizaci napojení; |
| --- | --- | --- |

2.

Roční průměrné poplatky za přenos, které hradí výrobci, jsou roční celkové tarifní poplatky za přenos, které hradí výrobci, vydělené celkovou měřenou energií, kterou výrobci ročně dodávají do přenosové soustavy členského státu.

U výpočtu stanoveného v bodě 3 poplatky za přenos nezahrnují:

1)

poplatky, které výrobci hradí za hmotný majetek potřebný pro napojení na soustavu nebo pro modernizaci napojení;

| 2) | poplatky, které výrobci hradí za pomocné služby; |
| --- | --- |

2)

poplatky, které výrobci hradí za pomocné služby;

| 3) | specifické poplatky za ztráty v soustavě, které hradí výrobci. |
| --- | --- |

3)

specifické poplatky za ztráty v soustavě, které hradí výrobci.

| 3. | Výše ročních průměrných poplatků za přenos, které hradí výrobci, se pohybuje v rozmezí od 0 do 0,5 EUR/MWh kromě těch, které se účtují v Dánsku, Švédsku, Finsku, Rumunsku, Irsku, ve Velké Británii a v Severním Irsku.
  Výše ročních průměrných poplatků za přenos, které hradí výrobci v Dánsku, Švédsku a Finsku, se pohybuje v rozmezí od 0 do 1,2 EUR/MWh.
  Roční průměrné poplatky za přenos, které hradí výrobci v Irsku, ve Velké Británii a v Severním Irsku, se pohybují v rozmezí od 0 do 2,5 EUR/MWh, a roční průměrné poplatky za přenos, které hradí výrobci v Rumunsku, se pohybují v rozmezí od 0 do 2,0 EUR/MWh. |
| --- | --- |

3.

Výše ročních průměrných poplatků za přenos, které hradí výrobci, se pohybuje v rozmezí od 0 do 0,5 EUR/MWh kromě těch, které se účtují v Dánsku, Švédsku, Finsku, Rumunsku, Irsku, ve Velké Británii a v Severním Irsku.

Výše ročních průměrných poplatků za přenos, které hradí výrobci v Dánsku, Švédsku a Finsku, se pohybuje v rozmezí od 0 do 1,2 EUR/MWh.

Roční průměrné poplatky za přenos, které hradí výrobci v Irsku, ve Velké Británii a v Severním Irsku, se pohybují v rozmezí od 0 do 2,5 EUR/MWh, a roční průměrné poplatky za přenos, které hradí výrobci v Rumunsku, se pohybují v rozmezí od 0 do 2,0 EUR/MWh.

| 4. | Agentura sleduje vhodnost rozmezí přípustných poplatků za přenos, a zejména přihlíží k jejich dopadu na financování přenosové kapacity, kterou členské státy potřebují k dosažení svých cílů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (2), a k jejich obecnému dopadu na uživatele soustavy. |
| --- | --- |

4.

Agentura sleduje vhodnost rozmezí přípustných poplatků za přenos, a zejména přihlíží k jejich dopadu na financování přenosové kapacity, kterou členské státy potřebují k dosažení svých cílů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (2), a k jejich obecnému dopadu na uživatele soustavy.

| 5. | Do 1. ledna 2014 agentura poskytne Komisi své stanovisko týkající se vhodného rozmezí nebo vhodných rozmezí poplatků na období po 1. lednu 2015. |
| --- | --- |

5.

Do 1. ledna 2014 agentura poskytne Komisi své stanovisko týkající se vhodného rozmezí nebo vhodných rozmezí poplatků na období po 1. lednu 2015.

---

(1)  Úř. věst. L 198, 20.7.2006, s. 18.

(2)  Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16.

---

| 24.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 250/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 250/12

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 839/2010

ze dne 23. září 2010

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 24. září 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. září 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 72,7 |
| MK | 76,7 |
| TR | 64,0 |
| XS | 58,9 |
| ZZ | 68,1 |
| 0707 00 05 | TR | 124,4 |
| ZZ | 124,4 |
| 0709 90 70 | TR | 120,2 |
| ZZ | 120,2 |
| 0805 50 10 | AR | 138,0 |
| CL | 107,8 |
| IL | 127,1 |
| TR | 118,8 |
| UY | 134,8 |
| ZA | 115,7 |
| ZZ | 123,7 |
| 0806 10 10 | EG | 75,0 |
| TR | 121,1 |
| US | 185,0 |
| ZZ | 127,0 |
| 0808 10 80 | AR | 78,0 |
| BR | 74,7 |
| CL | 125,9 |
| NZ | 112,4 |
| US | 128,5 |
| ZA | 97,2 |
| ZZ | 102,8 |
| 0808 20 50 | CN | 84,3 |
| ZA | 98,9 |
| ZZ | 91,6 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| IL | 178,5 |
| MK | 45,0 |
| ZZ | 92,3 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

72,7

MK

76,7

TR

64,0

XS

58,9

ZZ

68,1

0707 00 05

TR

124,4

ZZ

124,4

0709 90 70

TR

120,2

ZZ

120,2

0805 50 10

AR

138,0

CL

107,8

IL

127,1

TR

118,8

UY

134,8

ZA

115,7

ZZ

123,7

0806 10 10

EG

75,0

TR

121,1

US

185,0

ZZ

127,0

0808 10 80

AR

78,0

BR

74,7

CL

125,9

NZ

112,4

US

128,5

ZA

97,2

ZZ

102,8

0808 20 50

CN

84,3

ZA

98,9

ZZ

91,6

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

BA

53,5

IL

178,5

MK

45,0

ZZ

92,3

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 24.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 250/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 250/14

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 840/2010

ze dne 23. září 2010,

kterým se stanoví vývozní náhrady pro hovězí a telecí maso

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (1), a zejména na čl. 164 odst. 2 a článek 170 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 162 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 může být rozdíl mezi cenami produktů uvedených v části XV přílohy I uvedeného nařízení na světovém trhu a jejich cenami na trhu Unie pokryt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 162 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 může být rozdíl mezi cenami produktů uvedených v části XV přílohy I uvedeného nařízení na světovém trhu a jejich cenami na trhu Unie pokryt vývozní náhradou.

| (2) | S ohledem na současnou situaci na trhu s hovězím a telecím masem je třeba stanovit vývozní náhrady v souladu s pravidly a kritérii stanovenými v článcích 162, 163, 164, 167, 168 a 169 nařízení (ES) č. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na současnou situaci na trhu s hovězím a telecím masem je třeba stanovit vývozní náhrady v souladu s pravidly a kritérii stanovenými v článcích 162, 163, 164, 167, 168 a 169 nařízení (ES) č. 1234/2007.

| (3) | Podle čl. 164 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se náhrady mohou lišit podle místa určení, zejména pokud je to nezbytné vzhledem k situaci na světovém trhu, konkrétním požadavkům některých trhů nebo závazkům vyplývajícím z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 164 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se náhrady mohou lišit podle místa určení, zejména pokud je to nezbytné vzhledem k situaci na světovém trhu, konkrétním požadavkům některých trhů nebo závazkům vyplývajícím z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy.

| (4) | Náhrady by se měly poskytovat jen pro produkty, jejichž volný pohyb v Unii je povolen a jež jsou opatřeny označením zdravotní nezávadnosti podle čl. 5 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (2). Tyto produkty musí rovněž splňovat požadavky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (3) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (4). |
| --- | --- |

(4)

Náhrady by se měly poskytovat jen pro produkty, jejichž volný pohyb v Unii je povolen a jež jsou opatřeny označením zdravotní nezávadnosti podle čl. 5 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (2). Tyto produkty musí rovněž splňovat požadavky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (3) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (4).

| (5) | Podle čl. 7 odst. 2 třetího pododstavce nařízení Komise (ES) č. 1359/2007 ze dne 21. listopadu 2007, kterým se stanoví podmínky pro poskytování zvláštních vývozních náhrad pro některé druhy vykostěného hovězího masa (5), se výše zvláštní náhrady snižuje, pokud množství vykostěného masa určené k vývozu nepředstavuje 95 % celkové hmotnosti vykostěných kusů, avšak činí alespoň 85 % celkové hmotnosti vykostěných kusů. |
| --- | --- |

(5)

Podle čl. 7 odst. 2 třetího pododstavce nařízení Komise (ES) č. 1359/2007 ze dne 21. listopadu 2007, kterým se stanoví podmínky pro poskytování zvláštních vývozních náhrad pro některé druhy vykostěného hovězího masa (5), se výše zvláštní náhrady snižuje, pokud množství vykostěného masa určené k vývozu nepředstavuje 95 % celkové hmotnosti vykostěných kusů, avšak činí alespoň 85 % celkové hmotnosti vykostěných kusů.

| (6) | V současnosti použitelné vývozní náhrady byly stanoveny nařízením Komise (EU) č. 649/2010 (6). Jelikož je třeba stanovit nové náhrady, mělo by být uvedené nařízení zrušeno. |
| --- | --- |

(6)

V současnosti použitelné vývozní náhrady byly stanoveny nařízením Komise (EU) č. 649/2010 (6). Jelikož je třeba stanovit nové náhrady, mělo by být uvedené nařízení zrušeno.

| (7) | Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou, |
| --- | --- |

(7)

Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Vývozní náhrady podle článku 164 nařízení (ES) č. 1234/2007 se poskytují pro produkty a v částkách, které jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení za podmínek stanovených v odstavci 2 tohoto článku.

2.   Produkty způsobilé pro náhradu podle odstavce 1 musí splňovat příslušné požadavky nařízení (ES) č. 852/2004 a (ES) č. 853/2004, zejména pokud jde o přípravu ve schváleném zařízení a o dodržení požadavků na označení zdravotní nezávadnosti, které jsou stanoveny v příloze I oddílu I kapitole III nařízení (ES) č. 854/2004.

Článek 2

V případě uvedeném v čl. 7 odst. 2 třetím pododstavci nařízení (ES) č. 1359/2007 se výše náhrady pro produkty kódu 0201 30 00 9100 snižuje o 3,5 EUR/100 kg.

Článek 3

Nařízení (EU) č. 649/2010 se zrušuje.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 24. září 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. září 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55.

2

(3)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 206.

4

(5)  Úř. věst. L 304, 22.11.2007, s. 21.

5

(6)  Úř. věst. L 191, 23.7.2010, s. 3.

6

---

PŘÍLOHA

Vývozní náhrady pro hovězí a telecí maso použitelné ode dne 24. září 2010

| Kód výrobků | Místo určení | Měrná jednotka | Výše náhrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg živé hmotnosti | 12,9 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg živé hmotnosti | 12,9 |
| 0201 10 00 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 10,8 |
| 0201 10 00 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 24,4 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 14,4 |
| 0201 20 20 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 24,4 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 14,4 |
| 0201 20 30 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 10,8 |
| 0201 20 50 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 30,5 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 17,9 |
| 0201 20 50 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 10,8 |
| 0201 30 00 9050 | US (4) | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 3,3 |
| CA (5) | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 3,3 |
| 0201 30 00 9060 (7) | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 11,3 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 3,8 |
| 0201 30 00 9100 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 42,4 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 24,9 |
| EG | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 51,7 |
| 0201 30 00 9120 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 25,4 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 15,0 |
| EG | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 31,0 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 2,7 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 2,7 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 2,7 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 2,7 |
| 0202 30 90 9100 | US (4) | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 3,3 |
| CA (5) | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 3,3 |
| 0202 30 90 9200 (7) | B02 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 11,3 |
| B03 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 3,8 |
| 1602 50 31 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 11,6 |
| 1602 50 31 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 10,3 |
| 1602 50 95 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 11,6 |
| 1602 50 95 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg čisté hmotnosti | 10,3 |
| POZN.: Kódy produktů a kódy místa určení řady „A“ jsou stanoveny v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Kódy míst určení jsou stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19).
  Ostatní místa určení jsou stanovena takto:







  B00 | : | všechna místa určení (třetí země, ostatní území, zásobování plavidel a letadel a místa určení považovaná za vývoz ze Unie). |
| B02 | : | B04 a místa určení EG. |
| B03 | : | Albánie, Chorvatsko, Bosna a Hercegovina, Srbsko, Kosova (), Černá Hora, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, obchody a zásobovací sklady (místa určení uvedená v článcích 33 a 42 a popřípadě v článku 41 nařízení Komise (ES) č. 612/2009 (Úř. věst. L 186, 17.7.2009, s. 1)). |
| B04 | : | Turecko, Ukrajina, Bělorusko, Moldavsko, Rusko, Gruzie, Arménie, Ázerbájdžán, Kazachstán, Turkmenistán, Uzbekistán, Tádžikistán, Kyrgyzstán, Maroko, Alžírsko, Tunisko, Libye, Libanon, Sýrie, Irák, Írán, Izrael, západní břeh Jordánu a pásmo Gazy, Jordánsko, Saudská Arábie, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Spojené arabské emiráty, Omán, Jemen, Pákistán, Srí Lanka, Myanmar (Barma), Thajsko, Vietnam, Indonésie, Filipíny, Čína, Severní Korea, Hongkong, Súdán, Mauretánie, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Kapverdy, Senegal, Gambie, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libérie, Pobřeží slonoviny, Ghana, Togo, Benin, Nigérie, Kamerun, Středoafrická republika, Rovníková Guinea, Svatý Tomáš a Princův ostrov, Gabon, Kongo (Konžská republika), Kongo (Konžská demokratická republika), Rwanda, Burundi, Svatá Helena a závislá území, Angola, Etiopie, Eritrea, Džibuti, Somálsko, Uganda, Tanzanie, Seychely a závislá území, Britské indickooceánské území, Mosambik, Mauricius, Komory, Mayotte, Zambie, Malawi, Jižní Afrika, Lesotho. |

Kód výrobků

Místo určení

Měrná jednotka

Výše náhrad

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg živé hmotnosti

12,9

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg živé hmotnosti

12,9

0201 10 00 9110 (2)

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

18,3

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

10,8

0201 10 00 9130 (2)

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

24,4

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

14,4

0201 20 20 9110 (2)

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

24,4

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

14,4

0201 20 30 9110 (2)

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

18,3

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

10,8

0201 20 50 9110 (2)

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

30,5

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

17,9

0201 20 50 9130 (2)

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

18,3

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

10,8

0201 30 00 9050

US (4)

EUR/100 kg čisté hmotnosti

3,3

CA (5)

EUR/100 kg čisté hmotnosti

3,3

0201 30 00 9060 (7)

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

11,3

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

3,8

0201 30 00 9100 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg čisté hmotnosti

42,4

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

24,9

EG

EUR/100 kg čisté hmotnosti

51,7

0201 30 00 9120 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg čisté hmotnosti

25,4

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

15,0

EG

EUR/100 kg čisté hmotnosti

31,0

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

8,1

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

2,7

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

8,1

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

2,7

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

8,1

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

2,7

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

8,1

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

2,7

0202 30 90 9100

US (4)

EUR/100 kg čisté hmotnosti

3,3

CA (5)

EUR/100 kg čisté hmotnosti

3,3

0202 30 90 9200 (7)

B02

EUR/100 kg čisté hmotnosti

11,3

B03

EUR/100 kg čisté hmotnosti

3,8

1602 50 31 9125 (6)

B00

EUR/100 kg čisté hmotnosti

11,6

1602 50 31 9325 (6)

B00

EUR/100 kg čisté hmotnosti

10,3

1602 50 95 9125 (6)

B00

EUR/100 kg čisté hmotnosti

11,6

1602 50 95 9325 (6)

B00

EUR/100 kg čisté hmotnosti

10,3

POZN.: Kódy produktů a kódy místa určení řady „A“ jsou stanoveny v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

Kódy míst určení jsou stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19).

Ostatní místa určení jsou stanovena takto:

B00

:

všechna místa určení (třetí země, ostatní území, zásobování plavidel a letadel a místa určení považovaná za vývoz ze Unie).

B02

:

B04 a místa určení EG.

B03

:

Albánie, Chorvatsko, Bosna a Hercegovina, Srbsko, Kosova (), Černá Hora, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, obchody a zásobovací sklady (místa určení uvedená v článcích 33 a 42 a popřípadě v článku 41 nařízení Komise (ES) č. 612/2009 (Úř. věst. L 186, 17.7.2009, s. 1)).

B04

:

Turecko, Ukrajina, Bělorusko, Moldavsko, Rusko, Gruzie, Arménie, Ázerbájdžán, Kazachstán, Turkmenistán, Uzbekistán, Tádžikistán, Kyrgyzstán, Maroko, Alžírsko, Tunisko, Libye, Libanon, Sýrie, Irák, Írán, Izrael, západní břeh Jordánu a pásmo Gazy, Jordánsko, Saudská Arábie, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Spojené arabské emiráty, Omán, Jemen, Pákistán, Srí Lanka, Myanmar (Barma), Thajsko, Vietnam, Indonésie, Filipíny, Čína, Severní Korea, Hongkong, Súdán, Mauretánie, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Kapverdy, Senegal, Gambie, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libérie, Pobřeží slonoviny, Ghana, Togo, Benin, Nigérie, Kamerun, Středoafrická republika, Rovníková Guinea, Svatý Tomáš a Princův ostrov, Gabon, Kongo (Konžská republika), Kongo (Konžská demokratická republika), Rwanda, Burundi, Svatá Helena a závislá území, Angola, Etiopie, Eritrea, Džibuti, Somálsko, Uganda, Tanzanie, Seychely a závislá území, Britské indickooceánské území, Mosambik, Mauricius, Komory, Mayotte, Zambie, Malawi, Jižní Afrika, Lesotho.

---

(1)  Podle definice usnesení Rady bezpečnosti Organizace spojených národů č. 1244 ze dne 10. června 1999.

(2)  Zařazení do této podpoložky je podmíněno předložením osvědčení uvedeného v příloze nařízení Komise (ES) č. 433/2007 (Úř. věst. L 104, 21.4.2007, s. 3).

(3)  Náhrada je poskytnuta na základě splnění podmínek uvedených v nařízení Komise (ES) č. 1359/2007 (Úř. věst. L 304, 22.11.2007, s. 21) a případně v nařízení Komise (ES) č. 1741/2006 (Úř. věst. L 329, 25.11.2006, s. 7).

(4)  Provedeno za podmínek stanovených v nařízení Komise (ES) č. 1643/2006 (Úř. věst. L 308, 8.11.2006, s. 7).

(5)  Provedeno za podmínek stanovených v nařízení Komise (ES) č. 1041/2008 (Úř. věst. L 281, 24.10.2008, s. 3).

(6)  Poskytnutí náhrady je podmíněno dodržením podmínek podle nařízení Komise (ES) č. 1731/2006 (Úř. věst. L 325, 24.11.2006, s. 12).

(7)  Obsah libového hovězího masa s vyloučením tuku se určí analýzou popsanou v příloze nařízení Komise (EHS) č. 2429/86 (Úř. věst. L 210, 1.8.1986, s. 39).

Výraz „průměrný obsah“ se vztahuje k množství vzorku podle čl. 2 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 765/2002 (Úř. věst. L 117, 4.5.2002, s. 6). Vzorek musí být odebrán z té části zásilky, která představuje nejvyšší riziko.

---

| 24.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 250/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 250/18

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 841/2010

ze dne 23. září 2010,

kterým se stanoví vývozní náhrady pro drůbeží maso

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (1), a zejména na čl. 164 odst. 2 a článek 170 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 162 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 může být rozdíl mezi cenami produktů uvedených v části XX přílohy I uvedeného nařízení na světovém trhu a jejich cenami na trhu Unie pokryt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 162 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 může být rozdíl mezi cenami produktů uvedených v části XX přílohy I uvedeného nařízení na světovém trhu a jejich cenami na trhu Unie pokryt vývozní náhradou.

| (2) | Vzhledem ke stávající situaci na trhu s drůbežím masem je třeba stanovit vývozní náhrady v souladu s pravidly a kritérii stanovenými v článcích 162, 163, 164, 167 a 169 nařízení (ES) č. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem ke stávající situaci na trhu s drůbežím masem je třeba stanovit vývozní náhrady v souladu s pravidly a kritérii stanovenými v článcích 162, 163, 164, 167 a 169 nařízení (ES) č. 1234/2007.

| (3) | Podle čl. 164 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se náhrady mohou lišit podle místa určení, zejména pokud je to nezbytné vzhledem k situaci na světovém trhu, konkrétním požadavkům některých trhů nebo závazkům vyplývajícím z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 164 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se náhrady mohou lišit podle místa určení, zejména pokud je to nezbytné vzhledem k situaci na světovém trhu, konkrétním požadavkům některých trhů nebo závazkům vyplývajícím z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy.

| (4) | Náhrady by se měly poskytovat jen pro produkty, jejichž volný pohyb v Unii je povolen a jež jsou opatřeny identifikačním označením podle čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (2). Produkty by měly rovněž splňovat požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (3). |
| --- | --- |

(4)

Náhrady by se měly poskytovat jen pro produkty, jejichž volný pohyb v Unii je povolen a jež jsou opatřeny identifikačním označením podle čl. 5 odst. 1 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (2). Produkty by měly rovněž splňovat požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (3).

| (5) | V současnosti použitelné vývozní náhrady byly stanoveny nařízením Komise (EU) č. 525/2010 (4). Jelikož je třeba stanovit nové náhrady, mělo by být uvedené nařízení zrušeno. |
| --- | --- |

(5)

V současnosti použitelné vývozní náhrady byly stanoveny nařízením Komise (EU) č. 525/2010 (4). Jelikož je třeba stanovit nové náhrady, mělo by být uvedené nařízení zrušeno.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Vývozní náhrady podle článku 164 nařízení (ES) č. 1234/2007 se poskytují pro produkty a v částkách, které jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení za podmínek stanovených v odstavci 2 tohoto článku.

2.   Produkty způsobilé pro náhradu podle odstavce 1 musí splňovat příslušné požadavky nařízení (ES) č. 852/2004 a (ES) č. 853/2004, zejména pokud jde o přípravu ve schváleném zařízení a o dodržení požadavků na identifikační označení, které jsou stanoveny v příloze II oddílu I nařízení (ES) č. 853/2004.

Článek 2

Nařízení (EU) č. 525/2010 se zrušuje.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 24. září 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. září 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55.

2

(3)  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 152, 18.6.2010, s. 5.

4

---

PŘÍLOHA

Vývozní náhrady v odvětví drůbežího masa ode dne 24. září 2010

| Kód produktů | Místo určení | Měrná jednotka | Výše náhrady |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0207 12 10 9900 | V03 | EUR/100 kg | 32,50 |
| 0207 12 90 9190 | V03 | EUR/100 kg | 32,50 |
| 0207 12 90 9990 | V03 | EUR/100 kg | 32,50 |
| Pozn.: Kódy produktů a kódy míst určení série „A“ stanovilo nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.
  Ostatní místa určení jsou vymezena takto:






  V03: | A24, Angola, Saúdská Arábie, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Omán, Spojené arabské emiráty, Jordánsko, Jemen, Libanon, Irák, Írán. |

Kód produktů

Místo určení

Měrná jednotka

Výše náhrady

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0207 12 10 9900

V03

EUR/100 kg

32,50

0207 12 90 9190

V03

EUR/100 kg

32,50

0207 12 90 9990

V03

EUR/100 kg

32,50

Pozn.: Kódy produktů a kódy míst určení série „A“ stanovilo nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.

Ostatní místa určení jsou vymezena takto:

V03:

A24, Angola, Saúdská Arábie, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Omán, Spojené arabské emiráty, Jordánsko, Jemen, Libanon, Irák, Írán.

---

| 24.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 250/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 250/20

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 842/2010

ze dne 23. září 2010,

kterým se stanoví reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhu) (1), a zejména na článek 143 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 614/2009 ze dne 7. července 2009 o společném obchodním režimu pro vaječný albumin a mléčný albumin (2), a zejména na čl. 3 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (3) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (3) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin.

| (2) | Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se stanoví reprezentativní ceny produktů v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i reprezentativní ceny vaječného albuminu, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovozy některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu. Je tedy třeba zveřejnit reprezentativní ceny těchto produktů. |
| --- | --- |

(2)

Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se stanoví reprezentativní ceny produktů v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i reprezentativní ceny vaječného albuminu, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovozy některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu. Je tedy třeba zveřejnit reprezentativní ceny těchto produktů.

| (3) | Vzhledem k situaci na trhu je nezbytné provést tuto změnu co nejdříve. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k situaci na trhu je nezbytné provést tuto změnu co nejdříve.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 1484/95 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. září 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 181, 14.7.2009, s. 8.

2

(3)  Úř. věst. L 145, 29.6.1995, s. 47.

3

---

PŘÍLOHA

k nařízení Komise ze dne 23. září 2010, kterým se stanoví reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95

„PŘÍLOHA I

| Kód KN | Popis | Reprezentativní cena
  (EUR/100 kg) | Jistota podle čl. 3 odst. 3
  (EUR/100 kg) | Původ (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | 70 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená | 137,4 | 0 | BR |
| 146,0 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | 65 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená | 127,2 | 0 | BR |
| 143,2 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Dělené maso z drůbeže druhu kur domácí, zmrazené | 212,6 | 26 | BR |
| 269,1 | 9 | AR |
| 334,7 | 0 | CL |
| 0207 14 50 | Kuřecí prsa, zmrazená | 188,4 | 7 | BR |
| 0207 14 60 | Kuřecí stehna, zmrazená | 137,9 | 2 | BR |
| 0207 27 10 | Dělené maso z krocanů a krůt, zmrazené | 283,3 | 4 | BR |
| 314,5 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Žloutky | 318,9 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Vejce bez skořápky, sušená | 347,8 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Tepelně neupravené přípravky z drůbeže druhu kur domácí | 285,8 | 0 | BR |
| 3502 11 90 | Vaječný albumin, sušený | 544,8 | 0 | AR |

Kód KN

Popis

Reprezentativní cena

(EUR/100 kg)

Jistota podle čl. 3 odst. 3

(EUR/100 kg)

Původ (1)

0207 12 10

70 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená

137,4

0

BR

146,0

0

AR

0207 12 90

65 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená

127,2

0

BR

143,2

0

AR

0207 14 10

Dělené maso z drůbeže druhu kur domácí, zmrazené

212,6

26

BR

269,1

9

AR

334,7

0

CL

0207 14 50

Kuřecí prsa, zmrazená

188,4

7

BR

0207 14 60

Kuřecí stehna, zmrazená

137,9

2

BR

0207 27 10

Dělené maso z krocanů a krůt, zmrazené

283,3

4

BR

314,5

0

CL

0408 11 80

Žloutky

318,9

0

AR

0408 91 80

Vejce bez skořápky, sušená

347,8

0

AR

1602 32 11

Tepelně neupravené přípravky z drůbeže druhu kur domácí

285,8

0

BR

3502 11 90

Vaječný albumin, sušený

544,8

0

AR

---

(1)  Klasifikace zemí stanovena nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód ‚ZZ‘ znamená ‚jiného původu‘.“

1

---

| 24.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 250/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 250/22

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 843/2010

ze dne 23. září 2010,

kterým se stanoví minimální prodejní cena sušeného odstředěného mléka pro 7. dílčí nabídkové řízení uskutečněné v rámci nabídkového řízení zahájeného nařízením (EU) č. 447/2010

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1), a zejména na čl. 43 písm. j) ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (EU) č. 447/2010 (2) byl zahájen prodej sušeného odstředěného mléka prostřednictvím nabídkového řízení v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 1272/2009 ze dne 11. prosince 2009, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o nákup a prodej zemědělských produktů v rámci veřejné intervence (3). |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (EU) č. 447/2010 (2) byl zahájen prodej sušeného odstředěného mléka prostřednictvím nabídkového řízení v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 1272/2009 ze dne 11. prosince 2009, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o nákup a prodej zemědělských produktů v rámci veřejné intervence (3).

| (2) | S přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení by Komise měla stanovit minimální prodejní cenu nebo by měla v souladu s čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 1272/2009 rozhodnout, že minimální prodejní cenu nestanoví. |
| --- | --- |

(2)

S přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení by Komise měla stanovit minimální prodejní cenu nebo by měla v souladu s čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 1272/2009 rozhodnout, že minimální prodejní cenu nestanoví.

| (3) | S přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci 7. dílčího nabídkového řízení by minimální prodejní cena měla být stanovena. |
| --- | --- |

(3)

S přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci 7. dílčího nabídkového řízení by minimální prodejní cena měla být stanovena.

| (4) | Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou, |
| --- | --- |

(4)

Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro 7. dílčí nabídkové řízení na prodej sušeného odstředěného mléka v rámci nabídkového řízení zahájeného nařízením (EU) č. 447/2010, u něhož lhůta pro podávání nabídek uplynula dne 21. září 2010, se stanoví minimální prodejní cena sušeného odstředěného mléka ve výši 214,00 EUR/100 kg.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 24. září 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. září 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 126, 22.5.2010, s. 19.

2

(3)  Úř. věst. L 349, 29.12.2009, s. 1.

3

---

ROZHODNUTÍ

| 24.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 250/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 250/23

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 23. června 2010

o daňových podporách poskytnutých Francií Fondu pro předcházení nepředvídaným rizikům v odvětví rybolovu a rybářským podnikům (státní podpora C 24/08, ex NN 38/07)

(oznámeno pod číslem K(2010) 3938)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2010/569/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (2), a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

po vyzvání zúčastněných stran k podání připomínek (3) v souladu s uvedenými články,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | V rámci přezkoumání podpor poskytnutých Fondu pro předcházení nepředvídaným rizikům v odvětví rybolovu (dále „FPAP“) a rybářským podnikům, které vyústilo v rozhodnutí Komise 2008/936/ES (4), věděla Komise o existenci zvláštního daňového režimu ve prospěch FPAP a jeho členů. |
| --- | --- |

(1)

V rámci přezkoumání podpor poskytnutých Fondu pro předcházení nepředvídaným rizikům v odvětví rybolovu (dále „FPAP“) a rybářským podnikům, které vyústilo v rozhodnutí Komise 2008/936/ES (4), věděla Komise o existenci zvláštního daňového režimu ve prospěch FPAP a jeho členů.

| (2) | Tento daňový režim nebyl během řízení, které vyústilo v rozhodnutí ze dne 20. května 2008, zkoumán, neboť se jednalo o novou skutečnost, která Komisi v okamžiku zahájení formálního vyšetřovacího řízení nebyla známa (5). |
| --- | --- |

(2)

Tento daňový režim nebyl během řízení, které vyústilo v rozhodnutí ze dne 20. května 2008, zkoumán, neboť se jednalo o novou skutečnost, která Komisi v okamžiku zahájení formálního vyšetřovacího řízení nebyla známa (5).

| (3) | Avšak vzhledem k tomu, že měla k dispozici dostatečně přesná fakta umožňující dospět k závěru o existenci ilegálních podpor, se Komise rozhodla provést předběžné posouzení těchto daňových podpor (6). Po skončení této analýzy zahájila formální vyšetřovací řízení těchto podpor rozhodnutím, které bylo rovněž přijato dne 20. května 2008 (7). |
| --- | --- |

(3)

Avšak vzhledem k tomu, že měla k dispozici dostatečně přesná fakta umožňující dospět k závěru o existenci ilegálních podpor, se Komise rozhodla provést předběžné posouzení těchto daňových podpor (6). Po skončení této analýzy zahájila formální vyšetřovací řízení těchto podpor rozhodnutím, které bylo rovněž přijato dne 20. května 2008 (7).

| (4) | Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek ve lhůtě jednoho měsíce od data zveřejnění. Nebyla doručena žádná připomínka třetí zúčastněné strany. |
| --- | --- |

(4)

Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek ve lhůtě jednoho měsíce od data zveřejnění. Nebyla doručena žádná připomínka třetí zúčastněné strany.

| (5) | Francie oznámila své připomínky k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dopisem ze dne 8. září 2008. |
| --- | --- |

(5)

Francie oznámila své připomínky k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dopisem ze dne 8. září 2008.

| (6) | Francie dále dopisem ze dne 29. listopadu 2008, zaslaným v rámci řízení o navrácení podpor, které bylo předmětem rozhodnutí 2008/936/ES, sdělila, že FPAP byl dne 27. února 2008 zrušen a zbytek záloh od státu byl státu vrácen. |
| --- | --- |

(6)

Francie dále dopisem ze dne 29. listopadu 2008, zaslaným v rámci řízení o navrácení podpor, které bylo předmětem rozhodnutí 2008/936/ES, sdělila, že FPAP byl dne 27. února 2008 zrušen a zbytek záloh od státu byl státu vrácen.

2.   POPIS PODPORY

| (7) | Ohledně podrobného popisu způsobu fungování a kroků FPAP odkazuje Komise na rozhodnutí 2008/936/ES. |
| --- | --- |

(7)

Ohledně podrobného popisu způsobu fungování a kroků FPAP odkazuje Komise na rozhodnutí 2008/936/ES.

| (8) | Zvláštní daňový režim ve prospěch FPAP a jeho členů je popsán ve dvou dopisech francouzského ministerstva pro rozpočet, které byly předány Komisi po zveřejnění rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení, jež vyústilo v rozhodnutí 2008/936/ES (8). |
| --- | --- |

(8)

Zvláštní daňový režim ve prospěch FPAP a jeho členů je popsán ve dvou dopisech francouzského ministerstva pro rozpočet, které byly předány Komisi po zveřejnění rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení, jež vyústilo v rozhodnutí 2008/936/ES (8).

| (9) | První dopis ze dne 5. února 2004 spadá do doby založení FPAP, jehož návrh stanov byl schválen zakládající valnou hromadou konanou dne 10. února 2004. V tomto dopise se uvádí, že:






  „— | fond založený jako profesní odborový svaz nebude podléhat dani z příjmů právnických osob kvůli příspěvkům zaplaceným podnikateli v odvětví rybolovu a kvůli finančním výnosům z investování peněz, |
| --- | --- | --- |

(9)

První dopis ze dne 5. února 2004 spadá do doby založení FPAP, jehož návrh stanov byl schválen zakládající valnou hromadou konanou dne 10. února 2004. V tomto dopise se uvádí, že:

„—

fond založený jako profesní odborový svaz nebude podléhat dani z příjmů právnických osob kvůli příspěvkům zaplaceným podnikateli v odvětví rybolovu a kvůli finančním výnosům z investování peněz,

| — | zaplacené příspěvky bude možné odečíst od zdanitelného výsledku podnikatelů v odvětví rybolovu v roce jejich zaplacení. Výjimečně bude možné první příspěvky zaplacené nejpozději 30. března 2004 odečíst od výsledku hospodaření za rok 2003.“ |
| --- | --- |

—

zaplacené příspěvky bude možné odečíst od zdanitelného výsledku podnikatelů v odvětví rybolovu v roce jejich zaplacení. Výjimečně bude možné první příspěvky zaplacené nejpozději 30. března 2004 odečíst od výsledku hospodaření za rok 2003.“

| (10) | Rovněž uvádí částky, které mohou být předmětem uvedeného odpočtu: roční příspěvek podnikatelů v odvětví rybolovu, kteří jsou členy fondu, který by bylo možné odečíst od zdanitelného příjmu, by se pohyboval mezi 1 000 a 15 000 EUR. |
| --- | --- |

(10)

Rovněž uvádí částky, které mohou být předmětem uvedeného odpočtu: roční příspěvek podnikatelů v odvětví rybolovu, kteří jsou členy fondu, který by bylo možné odečíst od zdanitelného příjmu, by se pohyboval mezi 1 000 a 15 000 EUR.

| (11) | Druhý dopis ze dne 28. listopadu 2004 je zaměřen na odpočet příspěvků zaplacených členy od příjmů. Byl napsán v kontextu změny smluvní dohody zavazující FPAP a jeho členy, která měla napříště umožnit vracet členům zaplacené a nepoužité příspěvky. |
| --- | --- |

(11)

Druhý dopis ze dne 28. listopadu 2004 je zaměřen na odpočet příspěvků zaplacených členy od příjmů. Byl napsán v kontextu změny smluvní dohody zavazující FPAP a jeho členy, která měla napříště umožnit vracet členům zaplacené a nepoužité příspěvky.

| (12) | Uvádí se v něm:






  „— | příspěvky zaplacené členy na základě této nové dohody budou odčitatelné v roce jejich zaplacení do výše 10 000 EUR za rok pro jednoho člena, tato horní hranice bude zvýšena o 25 % z části výnosu, který se bude pohybovat mezi 40 000 a 80 000 EUR, |
| --- | --- | --- |

(12)

Uvádí se v něm:

„—

příspěvky zaplacené členy na základě této nové dohody budou odčitatelné v roce jejich zaplacení do výše 10 000 EUR za rok pro jednoho člena, tato horní hranice bude zvýšena o 25 % z části výnosu, který se bude pohybovat mezi 40 000 a 80 000 EUR,

| — | příspěvky zaplacené nad výše uvedené limity z titulu návrhu záruky poskytované fondem budou v plné výši odčitatelné od zdanitelného příjmu členů v roce jejich zaplacení.“ |
| --- | --- |

—

příspěvky zaplacené nad výše uvedené limity z titulu návrhu záruky poskytované fondem budou v plné výši odčitatelné od zdanitelného příjmu členů v roce jejich zaplacení.“

| (13) | V tomto dopise je upřesněno, že „bilance tohoto experimentu“ má být hotová koncem roku 2006 a „budou posouzeny případné nezbytné úpravy“. Nejedná se tedy o trvalý daňový režim. |
| --- | --- |

(13)

V tomto dopise je upřesněno, že „bilance tohoto experimentu“ má být hotová koncem roku 2006 a „budou posouzeny případné nezbytné úpravy“. Nejedná se tedy o trvalý daňový režim.

| (14) | Dále, i když v dopise ze dne 28. listopadu 2004 se uvádí, že příspěvky se odečítají od zdanitelného příjmu v roce jejich zaplacení, nic neukazuje na to, že odpočet příspěvků zaplacených na začátku roku 2004 (až do konce března) z příjmů za rok 2003, jak to uvádí dopis ze dne 5. února 2004, by byl zpochybněn. |
| --- | --- |

(14)

Dále, i když v dopise ze dne 28. listopadu 2004 se uvádí, že příspěvky se odečítají od zdanitelného příjmu v roce jejich zaplacení, nic neukazuje na to, že odpočet příspěvků zaplacených na začátku roku 2004 (až do konce března) z příjmů za rok 2003, jak to uvádí dopis ze dne 5. února 2004, by byl zpochybněn.

| (15) | Z výše uvedených dvou dopisů vyplývá, že daňový režim poskytnutý ministerstvem financí FPAP a jeho členům má dva aspekty:






  — | jednak osvobození FPAP od daně z příjmů právnických osob, |
| --- | --- | --- |

(15)

Z výše uvedených dvou dopisů vyplývá, že daňový režim poskytnutý ministerstvem financí FPAP a jeho členům má dva aspekty:

—

jednak osvobození FPAP od daně z příjmů právnických osob,

| — | jednak možnost odečíst si od svých zdanitelných příjmů své příspěvky do tohoto fondu, vztahující se na členy FPAP. |
| --- | --- |

—

jednak možnost odečíst si od svých zdanitelných příjmů své příspěvky do tohoto fondu, vztahující se na členy FPAP.

3.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (16) | Komise měla za to, že daňový režim, který francouzské orgány poskytly FPAP a jeho členům, by měl být, stejně jako v případě spisu C-9/06, analyzován z hlediska režimů státních podpor z hlediska výhod, které představuje jednak pro samotný FPAP a jednak pro členské rybářské podniky. |
| --- | --- |

(16)

Komise měla za to, že daňový režim, který francouzské orgány poskytly FPAP a jeho členům, by měl být, stejně jako v případě spisu C-9/06, analyzován z hlediska režimů státních podpor z hlediska výhod, které představuje jednak pro samotný FPAP a jednak pro členské rybářské podniky.

3.1   Existence státní podpory

3.1.1   Státní podpora ve prospěch FPAP

| (17) | Jak bylo uvedeno v rozhodnutí 2008/936/ES, je třeba FPAP pokládat za podnik ve smyslu práva hospodářské soutěže Evropské unie. Skutečnost, že FPAP nevykonával výdělečnou činnost či že byl odborovým svazem, je v tomto směru bezpředmětná. |
| --- | --- |

(17)

Jak bylo uvedeno v rozhodnutí 2008/936/ES, je třeba FPAP pokládat za podnik ve smyslu práva hospodářské soutěže Evropské unie. Skutečnost, že FPAP nevykonával výdělečnou činnost či že byl odborovým svazem, je v tomto směru bezpředmětná.

| (18) | V důsledku toho se Komise domnívala, že daňový režim poskytnutý francouzskými orgány FPAP mu oproti soukromým investorům činným na termínovaných trzích s ropnými produkty poskytl dvojí výhodu:






  — | za prvé, osvobození od daně z příjmů právnických osob, popsané v 9. bodě odůvodnění, jehož FPAP požívá, je snížením nákladů, které zpravidla zatěžují rozpočet podniků aktivních v této oblasti, |
| --- | --- | --- |

(18)

V důsledku toho se Komise domnívala, že daňový režim poskytnutý francouzskými orgány FPAP mu oproti soukromým investorům činným na termínovaných trzích s ropnými produkty poskytl dvojí výhodu:

—

za prvé, osvobození od daně z příjmů právnických osob, popsané v 9. bodě odůvodnění, jehož FPAP požívá, je snížením nákladů, které zpravidla zatěžují rozpočet podniků aktivních v této oblasti,

| — | za druhé, daňové zvýhodnění poskytnuté členům FPAP, ať jakékoli povahy, je pobídkou k příspěvkům pro FPAP; umožňuje tak FPAP zvyšovat jeho finanční prostředky, zatímco ostatní podniky aktivní v této oblasti takového mechanismu nevyužívají. |
| --- | --- |

—

za druhé, daňové zvýhodnění poskytnuté členům FPAP, ať jakékoli povahy, je pobídkou k příspěvkům pro FPAP; umožňuje tak FPAP zvyšovat jeho finanční prostředky, zatímco ostatní podniky aktivní v této oblasti takového mechanismu nevyužívají.

| (19) | Na konci svého předběžného šetření Komise považovala výhodu uvedenou v 17. bodě odůvodnění za poskytnutou státem a zahrnující vzdání se státních prostředků. |
| --- | --- |

(19)

Na konci svého předběžného šetření Komise považovala výhodu uvedenou v 17. bodě odůvodnění za poskytnutou státem a zahrnující vzdání se státních prostředků.

| (20) | FPAP požíval, díky daňovým opatřením uvedeným v 17. bodě odůvodnění, oproti jiným společnostem působícím na termínovaných trzích finanční výhody, a to jak ve Francii, tak v jiných členských státech. |
| --- | --- |

(20)

FPAP požíval, díky daňovým opatřením uvedeným v 17. bodě odůvodnění, oproti jiným společnostem působícím na termínovaných trzích finanční výhody, a to jak ve Francii, tak v jiných členských státech.

| (21) | Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise rovněž uvedla, že právní základ umožňující FPAP využívat osvobození od daně z příjmů právnických osob je tvořen čl. 206 odst. 1a všeobecného daňového zákoníku (9), který umožňuje profesní odborové svazy za určitých podmínek od daní osvobodit. Za těchto okolností je možné, že FPAP zároveň využíval osvobození od daně z podnikání, jak jej stanoví článek 1447 téhož zákoníku ve prospěch subjektů využívajících osvobození uvedeného v čl. 206 odst. 1a téhož zákoníku. |
| --- | --- |

(21)

Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise rovněž uvedla, že právní základ umožňující FPAP využívat osvobození od daně z příjmů právnických osob je tvořen čl. 206 odst. 1a všeobecného daňového zákoníku (9), který umožňuje profesní odborové svazy za určitých podmínek od daní osvobodit. Za těchto okolností je možné, že FPAP zároveň využíval osvobození od daně z podnikání, jak jej stanoví článek 1447 téhož zákoníku ve prospěch subjektů využívajících osvobození uvedeného v čl. 206 odst. 1a téhož zákoníku.

3.1.2   Státní podpora ve prospěch rybářských podniků

| (22) | Finanční zvýhodnění uvedené v 17. bodě odůvodnění umožnilo členským rybářským podnikům nakupovat palivo za zvýhodněnou sazbu díky činnosti prováděné FPAP na termínovaných trzích s ropnými produkty. |
| --- | --- |

(22)

Finanční zvýhodnění uvedené v 17. bodě odůvodnění umožnilo členským rybářským podnikům nakupovat palivo za zvýhodněnou sazbu díky činnosti prováděné FPAP na termínovaných trzích s ropnými produkty.

| (23) | Možnost daná rybářským podnikům odečíst si od svých příjmů příspěvky pro FPAP měla za následek snížení jejich normální rozpočtové zátěže. O této možnosti odpočtu rozhodl ministr pověřený rozpočtem, takže ji lze připsat státu. |
| --- | --- |

(23)

Možnost daná rybářským podnikům odečíst si od svých příjmů příspěvky pro FPAP měla za následek snížení jejich normální rozpočtové zátěže. O této možnosti odpočtu rozhodl ministr pověřený rozpočtem, takže ji lze připsat státu.

| (24) | Podniky, které mohly provést odpočet uvedený v 22. bodě odůvodnění, požívaly vzhledem k jiným rybářským podnikům Unie finančního zvýhodnění. Stejným způsobem se toto finanční zvýhodnění dotklo obchodu mezi členskými státy a narušilo nebo mohlo narušit hospodářskou soutěž. Z tohoto důvodu je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

(24)

Podniky, které mohly provést odpočet uvedený v 22. bodě odůvodnění, požívaly vzhledem k jiným rybářským podnikům Unie finančního zvýhodnění. Stejným způsobem se toto finanční zvýhodnění dotklo obchodu mezi členskými státy a narušilo nebo mohlo narušit hospodářskou soutěž. Z tohoto důvodu je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

| (25) | Na druhou stranu, vzhledem k informacím obsaženým v „Podrobném způsobu použití Fondu pro předcházení nepředvídaným rizikům v odvětví rybolovu“, dokumentu, který byl rovněž předán v rámci formálního vyšetřovacího řízení podpory C-9/06, Komise konstatovala, že zatímco příspěvky do FPAP, stanovené na deklaratorním základě podle předpokládané spotřeby paliva na příští rok, byly vypočteny na vyšším základě než skutečná spotřeba, provedený daňový odpočet zůstal v celé výši majiteli plavidla. Tento systém představoval pro majitele plavidla podnět, aby nadhodnocovali svou potřebu krytí pouze s cílem využít daňového odpočtu. |
| --- | --- |

(25)

Na druhou stranu, vzhledem k informacím obsaženým v „Podrobném způsobu použití Fondu pro předcházení nepředvídaným rizikům v odvětví rybolovu“, dokumentu, který byl rovněž předán v rámci formálního vyšetřovacího řízení podpory C-9/06, Komise konstatovala, že zatímco příspěvky do FPAP, stanovené na deklaratorním základě podle předpokládané spotřeby paliva na příští rok, byly vypočteny na vyšším základě než skutečná spotřeba, provedený daňový odpočet zůstal v celé výši majiteli plavidla. Tento systém představoval pro majitele plavidla podnět, aby nadhodnocovali svou potřebu krytí pouze s cílem využít daňového odpočtu.

| (26) | Na základě téhož dokumentu Komise rovněž konstatovala, že někteří členové, jejichž činnost nesouvisela s rybolovem, ale kteří jsou „připraveni poskytnout odborovému sdružení morální podporu“, rovněž měli možnost využít daňového odpočtu na své příspěvky do FPAP, i když tyto nebyly určeny na záruční riziko. |
| --- | --- |

(26)

Na základě téhož dokumentu Komise rovněž konstatovala, že někteří členové, jejichž činnost nesouvisela s rybolovem, ale kteří jsou „připraveni poskytnout odborovému sdružení morální podporu“, rovněž měli možnost využít daňového odpočtu na své příspěvky do FPAP, i když tyto nebyly určeny na záruční riziko.

3.2   Slučitelnost s vnitrostátním trhem

| (27) | V této otázce Komise odkázala na analýzu provedenou v rozhodnutí 2008/936/ES. Komise se domnívala, že se jednalo o provozní podpory pro FPAP a rybářské podniky a že žádné ustanovení Smlouvy o fungování Evropské unie nebo jakéhokoli nástroje přijatého Komisí v oblasti státních podpor neumožňuje pokládat tyto podpory za slučitelné s vnitrostátním trhem. |
| --- | --- |

(27)

V této otázce Komise odkázala na analýzu provedenou v rozhodnutí 2008/936/ES. Komise se domnívala, že se jednalo o provozní podpory pro FPAP a rybářské podniky a že žádné ustanovení Smlouvy o fungování Evropské unie nebo jakéhokoli nástroje přijatého Komisí v oblasti státních podpor neumožňuje pokládat tyto podpory za slučitelné s vnitrostátním trhem.

| (28) | V důsledku toho sdělila Komise Francii své vážné pochybnosti o slučitelnosti těchto opatření s vnitrostátním trhem. |
| --- | --- |

(28)

V důsledku toho sdělila Komise Francii své vážné pochybnosti o slučitelnosti těchto opatření s vnitrostátním trhem.

4.   KOMENTÁŘE FRANCIE

4.1   Daňové opatření ve prospěch rybářských podniků

| (29) | Francie se domnívá, že daňová opatření ve prospěch rybářských podniků nejsou státní podporou, protože příspěvky zaplacené rybářskými podniky do FPAP jsou součástí režijních nákladů těchto podniků pro výkon jejich činnosti. Takže na základě článku 39 všeobecného daňového zákoníku jsou tyto výdaje odčitatelné od zdanitelných příjmů. Odpočet těchto příspěvků tedy odpovídá provádění obecného opatření, a není tudíž státní podporou. |
| --- | --- |

(29)

Francie se domnívá, že daňová opatření ve prospěch rybářských podniků nejsou státní podporou, protože příspěvky zaplacené rybářskými podniky do FPAP jsou součástí režijních nákladů těchto podniků pro výkon jejich činnosti. Takže na základě článku 39 všeobecného daňového zákoníku jsou tyto výdaje odčitatelné od zdanitelných příjmů. Odpočet těchto příspěvků tedy odpovídá provádění obecného opatření, a není tudíž státní podporou.

| (30) | Francie uznává, že dopisy uvedené v 7. bodě odůvodnění neobsahují žádné informace o způsobu vracení příspěvků. Francie upřesňuje, že to ovšem neznamená, že toto vracení nemá daňový dopad. V souladu s principy obecného práva pro určení zdanitelného výsledku představuje vrácení těchto příspěvků rybářským podnikům, které jsou členy FPAP, výnos podléhající dani z příjmů právnických osob. Francie rovněž upřesňuje, že v případě, že cena paliva překročila horní hranici stanovenou v záruční úmluvě, kompenzace, kterou obdržely členské podniky FPAP, byla zahrnuta do zisku podléhajícího dani z příjmů. V důsledku toho neměly členské podniky žádný zájem nadhodnocovat své potřeby krytí, neboť by se to projevilo dodatečným zdaněním. |
| --- | --- |

(30)

Francie uznává, že dopisy uvedené v 7. bodě odůvodnění neobsahují žádné informace o způsobu vracení příspěvků. Francie upřesňuje, že to ovšem neznamená, že toto vracení nemá daňový dopad. V souladu s principy obecného práva pro určení zdanitelného výsledku představuje vrácení těchto příspěvků rybářským podnikům, které jsou členy FPAP, výnos podléhající dani z příjmů právnických osob. Francie rovněž upřesňuje, že v případě, že cena paliva překročila horní hranici stanovenou v záruční úmluvě, kompenzace, kterou obdržely členské podniky FPAP, byla zahrnuta do zisku podléhajícího dani z příjmů. V důsledku toho neměly členské podniky žádný zájem nadhodnocovat své potřeby krytí, neboť by se to projevilo dodatečným zdaněním.

| (31) | Na druhou stranu Francie uvádí, že selektivní povaha podpůrného opatření může být zdůvodněna povahou a ekonomikou systému. Mohou tak existovat zákonné důvody opravňující odlišný přístup a tedy i případně poskytnutí výhod, které z toho mohou vyplývat. Francie ovšem nepředložila nic, co by v tomto případě umožnilo zdůvodnit odlišné zacházení ve prospěch rybářských podniků. |
| --- | --- |

(31)

Na druhou stranu Francie uvádí, že selektivní povaha podpůrného opatření může být zdůvodněna povahou a ekonomikou systému. Mohou tak existovat zákonné důvody opravňující odlišný přístup a tedy i případně poskytnutí výhod, které z toho mohou vyplývat. Francie ovšem nepředložila nic, co by v tomto případě umožnilo zdůvodnit odlišné zacházení ve prospěch rybářských podniků.

4.2   Daňové opatření ve prospěch FPAP

| (32) | Francie se domnívá, že osvobození od daně z příjmů právnických osob, kterého požíval FPAP, je odůvodněno jeho nevýdělečným účelem a jeho povahou profesního odborového sdružení. |
| --- | --- |

(32)

Francie se domnívá, že osvobození od daně z příjmů právnických osob, kterého požíval FPAP, je odůvodněno jeho nevýdělečným účelem a jeho povahou profesního odborového sdružení.

| (33) | Francie poznamenala, že toto je v souladu s právem Evropské unie. Předmětem daně z příjmů právnických osob je totiž zdanění výdělečné činnosti. Na základě této zásady Francie připomněla, že sama Komise ve svém sdělení o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (10) (dále „sdělení o přímém zdanění“) uvádí, že může být zdůvodněno povahou daňového systému, že neziskové podniky jsou osvobozeny od daně z příjmů. |
| --- | --- |

(33)

Francie poznamenala, že toto je v souladu s právem Evropské unie. Předmětem daně z příjmů právnických osob je totiž zdanění výdělečné činnosti. Na základě této zásady Francie připomněla, že sama Komise ve svém sdělení o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (10) (dále „sdělení o přímém zdanění“) uvádí, že může být zdůvodněno povahou daňového systému, že neziskové podniky jsou osvobozeny od daně z příjmů.

5.   POSOUZENÍ

| (34) | Posouzení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení musí být zrevidováno a doplněno s ohledem na připomínky, které sdělila Francie dne 8. září a 29. listopadu 2008 (viz 5. a 6. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(34)

Posouzení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení musí být zrevidováno a doplněno s ohledem na připomínky, které sdělila Francie dne 8. září a 29. listopadu 2008 (viz 5. a 6. bod odůvodnění).

| (35) | Analýza byla provedena z hlediska dvojího cíle FPAP, jednak získat finanční opce na termínovaných trzích s ropou a jejími deriváty, a jednak vyplácet rybářským podnikům, které jsou jeho členy, rozdíl mezi průměrnou měsíční referenční cenou a „maximální krytou cenou“, nebo cenou 0,30 EUR za litr, podle období. |
| --- | --- |

(35)

Analýza byla provedena z hlediska dvojího cíle FPAP, jednak získat finanční opce na termínovaných trzích s ropou a jejími deriváty, a jednak vyplácet rybářským podnikům, které jsou jeho členy, rozdíl mezi průměrnou měsíční referenční cenou a „maximální krytou cenou“, nebo cenou 0,30 EUR za litr, podle období.

5.1   Daňové opatření ve prospěch rybářských podniků

| (36) | Dotčené daňové opatření spočívá v možnosti odečíst od zdanitelného příjmu příspěvky, které rybářské podniky zaplatily FPAP. |
| --- | --- |

(36)

Dotčené daňové opatření spočívá v možnosti odečíst od zdanitelného příjmu příspěvky, které rybářské podniky zaplatily FPAP.

| (37) | Francie se domnívá, že tento odpočet není státní podporou, protože tyto příspěvky spadají do kategorie režijních nákladů podniků a francouzský daňový systém stanoví odpočet těchto nákladů od zdanitelných příjmů. Z tohoto důvodu by se jednalo o zavedení obecného opatření a tento odpočet by nebyl státní podporou. |
| --- | --- |

(37)

Francie se domnívá, že tento odpočet není státní podporou, protože tyto příspěvky spadají do kategorie režijních nákladů podniků a francouzský daňový systém stanoví odpočet těchto nákladů od zdanitelných příjmů. Z tohoto důvodu by se jednalo o zavedení obecného opatření a tento odpočet by nebyl státní podporou.

| (38) | Komise konstatuje, že režijní náklady jsou skutečně odčitatelné od zisku podniků na základě článku 39 obecného daňového zákoníku. Jedná se o obecné opatření platné pro všechny podniky, bez ohledu na oblast jejich činnosti. Tato možnost odpočtu by tedy spadala do kategorie daňových opatření otevřených pro všechny hospodářské subjekty, které jsou uvedeny v bodě 13 „sdělení o přímém zdanění“. Z tohoto titulu by takové opatření platné pro všechny podniky a všechny výroby nebylo státní podporou. |
| --- | --- |

(38)

Komise konstatuje, že režijní náklady jsou skutečně odčitatelné od zisku podniků na základě článku 39 obecného daňového zákoníku. Jedná se o obecné opatření platné pro všechny podniky, bez ohledu na oblast jejich činnosti. Tato možnost odpočtu by tedy spadala do kategorie daňových opatření otevřených pro všechny hospodářské subjekty, které jsou uvedeny v bodě 13 „sdělení o přímém zdanění“. Z tohoto titulu by takové opatření platné pro všechny podniky a všechny výroby nebylo státní podporou.

| (39) | Francie vysvětlila, že odčitatelnost nákladů z titulu režijních nákladů se určuje podle předmětu nákladů. Pokud byly náklady vynaloženy v zájmu společnosti, jsou v zásadě odčitatelné. Příspěvky zaplacené profesním organizacím (odbory, obchodní komory atd.) jsou na základě definice výdaji v zájmu provozu a jsou vždy zahrnuty do odpočtu od zdanitelných příjmů. Protože FPAP je profesní odborová organizace, odpočitatelnost příspěvku spadá do stejné logiky. |
| --- | --- |

(39)

Francie vysvětlila, že odčitatelnost nákladů z titulu režijních nákladů se určuje podle předmětu nákladů. Pokud byly náklady vynaloženy v zájmu společnosti, jsou v zásadě odčitatelné. Příspěvky zaplacené profesním organizacím (odbory, obchodní komory atd.) jsou na základě definice výdaji v zájmu provozu a jsou vždy zahrnuty do odpočtu od zdanitelných příjmů. Protože FPAP je profesní odborová organizace, odpočitatelnost příspěvku spadá do stejné logiky.

| (40) | Komise mimo jiné ve 20. bodě odůvodnění rozhodnutí 2008/936/ES uvedla, že „FPAP je zřízen jako společnost vzájemného pojištění nabízející svým členům jako protihodnotu za jejich příspěvky určitý počet služeb“. |
| --- | --- |

(40)

Komise mimo jiné ve 20. bodě odůvodnění rozhodnutí 2008/936/ES uvedla, že „FPAP je zřízen jako společnost vzájemného pojištění nabízející svým členům jako protihodnotu za jejich příspěvky určitý počet služeb“.

| (41) | Příspěvky na pojištění jsou tedy součástí nákladů, které podniky hradí, aby se zajistily před různými riziky. Riziko výkyvů cen ropy může být jedním z těchto rizik. Tyto výdaje jsou přímo spojené s prováděním profesní činnosti a nepřispívají ke zvyšování aktiv podniku; jsou rovněž odčitatelné od zdanitelných příjmů jako režijní náklady. Lze se tedy domnívat, že příspěvky do FPAP určené na riziko výkyvů cen ropy jsou odčitatelné od zisku podniků na základě článku 39 obecného daňového zákoníku Francie. Za těchto podmínek se jedná o provádění obecného ustanovení. Tato možnost odpočtu tedy není státní podporou. |
| --- | --- |

(41)

Příspěvky na pojištění jsou tedy součástí nákladů, které podniky hradí, aby se zajistily před různými riziky. Riziko výkyvů cen ropy může být jedním z těchto rizik. Tyto výdaje jsou přímo spojené s prováděním profesní činnosti a nepřispívají ke zvyšování aktiv podniku; jsou rovněž odčitatelné od zdanitelných příjmů jako režijní náklady. Lze se tedy domnívat, že příspěvky do FPAP určené na riziko výkyvů cen ropy jsou odčitatelné od zisku podniků na základě článku 39 obecného daňového zákoníku Francie. Za těchto podmínek se jedná o provádění obecného ustanovení. Tato možnost odpočtu tedy není státní podporou.

5.2   Daňové opatření ve prospěch FPAP

| (42) | Komise konstatuje, že FPAP byl zrušen dne 27. února 2008. Daňová ustanovení ve prospěch FPAP skončila ke stejnému datu. |
| --- | --- |

(42)

Komise konstatuje, že FPAP byl zrušen dne 27. února 2008. Daňová ustanovení ve prospěch FPAP skončila ke stejnému datu.

| (43) | Komise rovněž uvádí, že po skončení likvidace FPAP definitivně ukončil veškerou ekonomickou činnost. Činnosti a aktiva FPAP nebyly převedeny na jiný podnik. Navíc prostředky, kterými FPAP mohl ještě disponovat k datu svého zrušení, byly vráceny státu přes OFIMER, veřejný subjekt financovaný státem. |
| --- | --- |

(43)

Komise rovněž uvádí, že po skončení likvidace FPAP definitivně ukončil veškerou ekonomickou činnost. Činnosti a aktiva FPAP nebyly převedeny na jiný podnik. Navíc prostředky, kterými FPAP mohl ještě disponovat k datu svého zrušení, byly vráceny státu přes OFIMER, veřejný subjekt financovaný státem.

| (44) | Z těchto důvodů se Komise domnívá, i za předpokladu, že by daňová opatření ve prospěch FPAP představovala výhodu pro FPAP a narušení hospodářské soutěže, by takové narušení skončilo v okamžiku, kdy FPAP ukončil činnost nebo kdy skončila opatření v jeho prospěch. Za těchto okolností by rozhodnutí Komise o existenci takových daňových podpor a případné slučitelnosti s vnitrostátním trhem bylo zbaveno jakéhokoli praktického účelu. |
| --- | --- |

(44)

Z těchto důvodů se Komise domnívá, i za předpokladu, že by daňová opatření ve prospěch FPAP představovala výhodu pro FPAP a narušení hospodářské soutěže, by takové narušení skončilo v okamžiku, kdy FPAP ukončil činnost nebo kdy skončila opatření v jeho prospěch. Za těchto okolností by rozhodnutí Komise o existenci takových daňových podpor a případné slučitelnosti s vnitrostátním trhem bylo zbaveno jakéhokoli praktického účelu.

| (45) | V důsledku toho se formální vyšetřovací řízení, zahájené na základě čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, stalo vůči FPAP bezpředmětným. |
| --- | --- |

(45)

V důsledku toho se formální vyšetřovací řízení, zahájené na základě čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, stalo vůči FPAP bezpředmětným.

6.   ZÁVĚR

| (46) | Na základě analýzy uvedené v části 5.1 Komise konstatuje, že daňové výhody poskytnuté členům FPAP nepředstavují státní podporu ve smyslu č. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(46)

Na základě analýzy uvedené v části 5.1 Komise konstatuje, že daňové výhody poskytnuté členům FPAP nepředstavují státní podporu ve smyslu č. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.

| (47) | Na základě úvah uvedených v části 5.2 Komise konstatuje, že řízení proti FPAP je bezpředmětné, |
| --- | --- |

(47)

Na základě úvah uvedených v části 5.2 Komise konstatuje, že řízení proti FPAP je bezpředmětné,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Daňová opatření poskytnutá Francií ve prospěch rybářských podniků nejsou státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.

Článek 2

Formální vyšetřovací řízení zahájené na základě čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU ohledně daňových opatření ve prospěch FPAP je skončeno.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Francii.

V Bruselu dne 23. června 2010.

Za Komisi

Maria DAMANAKI

členka Komise

---

(1)  S účinkem ode dne 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES stávají články 107, resp. 108 Smlouvy o fungování Evropské unie. Oba soubory ustanovení jsou v zásadě totožné. Pro účely tohoto rozhodnutí by se odkazy na článek 107 Smlouvy o fungování Evropské unie měly případně považovat za odkazy na článek 87 Smlouvy o ES a odkazy na článek 108 Smlouvy o fungování Evropské unie za odkazy na článek 88 Smlouvy o ES.

1

(2)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. C 161, 25.8.2008, s. 19.

3

(4)  Úř. věst. L 334, 12.12.2008, s. 62.

4

(5)  Úř. věst. C 91, 19.4.2006, s. 30.

5

(6)  NN 38/07.

6

(7)  Viz poznámka pod čarou č. 3.

7

(8)  Kancelář Ménard, Quimbert et associés, advokáti z Nantes, jednající jako poradce FPAP, připojila k jednomu z dopisů zaslaných Komisi po zveřejnění rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení v Úředním věstníku Evropské unie kopii dvou dopisů od ministerstva pověřeného rozpočtem, v nichž se uvádí existence zvláštního daňového režimu ve prospěch FPAP a jeho členů. Jedná se jednak o dopis ministra pověřeného rozpočtem a rozpočtovou reformou s podpisem Alain Lambert, a jednak o dopis státního tajemníka pro rozpočet a rozpočtovou reformu s podpisem Dominique Bussereau. Oba dopisy jsou adresovány panu Merabetovi, prezidentovi FPAP.

8

Úředním věstníku Evropské unie

(9)  K dispozici na následující elektronické adrese: http://www.legifrance.gouv.fr/initRechCodeArticle.do

9

(10)  Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3, odstavec 25.

10

---