# Euroopan unionin L 304/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.304.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 304 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta20. marraskuuta 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.304.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 304

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta20. marraskuuta 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan hallituksen välisen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta tehdyn sopimuksen voimaantulopäivää koskevat tiedot | 1 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1064/2010, annettu 17 päivänä marraskuuta 2010, Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuontiin sovellettavia polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä | 2 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1065/2010, annettu 19 päivänä marraskuuta 2010, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 7 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1066/2010, annettu 19 päivänä marraskuuta 2010, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 9 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1067/2010, annettu 19 päivänä marraskuuta 2010, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 11 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 1068/2010, annettu 19 päivänä marraskuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 14 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 1069/2010, annettu 19 päivänä marraskuuta 2010, asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 16 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Komission direktiivi 2010/79/EU, annettu 19 päivänä marraskuuta 2010, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen rajoittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/42/EY liitteen III mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen | 18 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2010/696/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 17 päivänä marraskuuta 2010, tilintarkastustuomioistuimen jäsenen nimittämisestä | 20 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 29 – Ajoneuvojen hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset hyötyajoneuvon ohjaamossa matkustavien suojaamisen osalta | 21 |
| | | TOIMIELINTENVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Puitesopimus Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista | 47 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan hallituksen välisen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta tehdyn sopimuksen voimaantulopäivää koskevat tiedot

1

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1064/2010, annettu 17 päivänä marraskuuta 2010, Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuontiin sovellettavia polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä

2

*

Komission asetus (EU) N:o 1065/2010, annettu 19 päivänä marraskuuta 2010, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

7

*

Komission asetus (EU) N:o 1066/2010, annettu 19 päivänä marraskuuta 2010, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

9

*

Komission asetus (EU) N:o 1067/2010, annettu 19 päivänä marraskuuta 2010, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

11

Komission asetus (EU) N:o 1068/2010, annettu 19 päivänä marraskuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

14

Komission asetus (EU) N:o 1069/2010, annettu 19 päivänä marraskuuta 2010, asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

16

DIREKTIIVIT

*

Komission direktiivi 2010/79/EU, annettu 19 päivänä marraskuuta 2010, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen rajoittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/42/EY liitteen III mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen

18

PÄÄTÖKSET

2010/696/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 17 päivänä marraskuuta 2010, tilintarkastustuomioistuimen jäsenen nimittämisestä

20

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 29 – Ajoneuvojen hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset hyötyajoneuvon ohjaamossa matkustavien suojaamisen osalta

21

TOIMIELINTENVÄLISET SOPIMUKSET

*

Puitesopimus Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista

47

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 20.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 304/1

---

Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan hallituksen välisen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta tehdyn sopimuksen voimaantulopäivää koskevat tiedot

Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan hallituksen välisen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta 30. marraskuuta 2007 allekirjoitettu sopimus (1) on tullut sopimuksen 11 artiklan mukaisesti voimaan 17. toukokuuta 2010.

---

(1)  EUVL L 171, 1.7.2009, s. 19.

---

ASETUKSET

| 20.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 304/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 304/2

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1064/2010,

annettu 17 päivänä marraskuuta 2010,

Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuontiin sovellettavia polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’polkumyynnin perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 ja 5 kohdan,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (2), jäljempänä ’tukien vastainen perusasetus’, ja erityisesti sen 19 artiklan ja 22 artiklan 1 kohdan ensimmäisen virkkeen,

ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan

sekä katsoo seuraavaa:

1.   VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET

1.1   Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat tasoitustoimenpiteet

| (1) | Joulukuussa 1999 neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 2597/1999 (3) käyttöön lopullisen tasoitustullin Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon (PET-kalvon), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa. Asetuksen antamiseen johtanutta tutkimusta nimitetään jäljempänä ’alkuperäiseksi tukien vastaiseksi tutkimukseksi’. Toimenpiteiden lajiksi valittiin 3,8–19,1 prosentin arvotulli, jota sovellettiin tietyiltä nimeltä mainituilta viejiltä peräisin olevaan tuontiin, ja kaikilta muilta yrityksiltä peräisin olevaan tuontiin sovellettava 19,1 prosentin jäännöstulli. Alkuperäisen tukien vastaisen tutkimuksen tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän lokakuuta 1997 ja 30 päivän syyskuuta 1998 välisen ajan. |
| --- | --- |

(1)

Joulukuussa 1999 neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 2597/1999 (3) käyttöön lopullisen tasoitustullin Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon (PET-kalvon), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa. Asetuksen antamiseen johtanutta tutkimusta nimitetään jäljempänä ’alkuperäiseksi tukien vastaiseksi tutkimukseksi’. Toimenpiteiden lajiksi valittiin 3,8–19,1 prosentin arvotulli, jota sovellettiin tietyiltä nimeltä mainituilta viejiltä peräisin olevaan tuontiin, ja kaikilta muilta yrityksiltä peräisin olevaan tuontiin sovellettava 19,1 prosentin jäännöstulli. Alkuperäisen tukien vastaisen tutkimuksen tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän lokakuuta 1997 ja 30 päivän syyskuuta 1998 välisen ajan.

| (2) | Maaliskuussa 2006 neuvosto antoi tukien vastaisen perusasetuksen 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen asetuksen (EY) N:o 367/2006 (4), jolla pidettiin voimassa asetuksella (EY) N:o 2597/1999 käyttöön otettu lopullinen tasoitustulli Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuonnissa. Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän lokakuuta 2003 ja 30 päivän syyskuuta 2004 välisen ajan. |
| --- | --- |

(2)

Maaliskuussa 2006 neuvosto antoi tukien vastaisen perusasetuksen 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen asetuksen (EY) N:o 367/2006 (4), jolla pidettiin voimassa asetuksella (EY) N:o 2597/1999 käyttöön otettu lopullinen tasoitustulli Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuonnissa. Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän lokakuuta 2003 ja 30 päivän syyskuuta 2004 välisen ajan.

| (3) | Elokuussa 2006 neuvosto antoi yhden intialaisen PET-kalvon tuottajan, Garware Polyester Limitedin, jäljempänä ’Garware’, saamaa tukea koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen asetuksen (EY) N:o 1288/2006 (5), jolla muutettiin Garwarelle asetuksella (EY) N:o 367/2006 määrättyä lopullista tasoitustullia. |
| --- | --- |

(3)

Elokuussa 2006 neuvosto antoi yhden intialaisen PET-kalvon tuottajan, Garware Polyester Limitedin, jäljempänä ’Garware’, saamaa tukea koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen asetuksen (EY) N:o 1288/2006 (5), jolla muutettiin Garwarelle asetuksella (EY) N:o 367/2006 määrättyä lopullista tasoitustullia.

| (4) | Syyskuussa 2007 neuvosto antoi toisen intialaisen PET-kalvon tuottajan, Jindal Poly Films Limitedin eli entisen Jindal Polyester Ltd:n, jäljempänä ”Jindal”, saamaa tukea koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen asetuksen (EY) N:o 1124/2007 (6), jolla muutettiin Jindalille asetuksella (EY) N:o 367/2006 määrättyä lopullista tasoitustullia. |
| --- | --- |

(4)

Syyskuussa 2007 neuvosto antoi toisen intialaisen PET-kalvon tuottajan, Jindal Poly Films Limitedin eli entisen Jindal Polyester Ltd:n, jäljempänä ”Jindal”, saamaa tukea koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen asetuksen (EY) N:o 1124/2007 (6), jolla muutettiin Jindalille asetuksella (EY) N:o 367/2006 määrättyä lopullista tasoitustullia.

| (5) | Tammikuussa 2009 neuvosto antoi komission omasta aloitteestaan vireille paneman, viiden intialaisen PET-kalvon tuottajan saamaa tukea koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen asetuksen (EY) N:o 15/2009 (7), jolla muutettiin kyseisille yrityksille asetuksella (EY) N:o 367/2006 määrättyä lopullista tasoitustullia. |
| --- | --- |

(5)

Tammikuussa 2009 neuvosto antoi komission omasta aloitteestaan vireille paneman, viiden intialaisen PET-kalvon tuottajan saamaa tukea koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen asetuksen (EY) N:o 15/2009 (7), jolla muutettiin kyseisille yrityksille asetuksella (EY) N:o 367/2006 määrättyä lopullista tasoitustullia.

| (6) | Kesäkuussa 2010 neuvosto antoi Jindalin saamaa tukea koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen asetuksen (EY) N:o 579/2010 (8), jolla muutettiin Jindalille asetuksella (EY) N:o 367/2006 määrättyä lopullista tasoitustullia. |
| --- | --- |

(6)

Kesäkuussa 2010 neuvosto antoi Jindalin saamaa tukea koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen asetuksen (EY) N:o 579/2010 (8), jolla muutettiin Jindalille asetuksella (EY) N:o 367/2006 määrättyä lopullista tasoitustullia.

1.2   Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet

| (7) | Elokuussa 2001 neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1676/2001 (9) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon eli PET-kalvon tuonnissa. Asetuksen antamiseen johtanutta tutkimusta nimitetään jäljempänä ’alkuperäiseksi polkumyyntitutkimukseksi’. Toimenpiteinä olivat arvoon perustuva 0–62,6 prosentin polkumyyntitulli, jota sovellettiin tietyiltä nimeltä mainituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta peräisin olevaan tuontiin, sekä kaikilta muilta yrityksiltä peräisin olevassa tuonnissa sovellettava 53,3 prosentin jäännöstulli. |
| --- | --- |

(7)

Elokuussa 2001 neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1676/2001 (9) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon eli PET-kalvon tuonnissa. Asetuksen antamiseen johtanutta tutkimusta nimitetään jäljempänä ’alkuperäiseksi polkumyyntitutkimukseksi’. Toimenpiteinä olivat arvoon perustuva 0–62,6 prosentin polkumyyntitulli, jota sovellettiin tietyiltä nimeltä mainituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta peräisin olevaan tuontiin, sekä kaikilta muilta yrityksiltä peräisin olevassa tuonnissa sovellettava 53,3 prosentin jäännöstulli.

| (8) | Maaliskuussa 2006 neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 366/2006 (10) toimenpiteitä, jotka oli otettu käyttöön asetuksella (EY) N:o 1676/2001. Käyttöön otettu polkumyyntitulli oli 0–18 prosentin suuruinen, ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 367/2006 nojalla toteutetun lopullisten tasoitustullien voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tulokset. |
| --- | --- |

(8)

Maaliskuussa 2006 neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 366/2006 (10) toimenpiteitä, jotka oli otettu käyttöön asetuksella (EY) N:o 1676/2001. Käyttöön otettu polkumyyntitulli oli 0–18 prosentin suuruinen, ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 367/2006 nojalla toteutetun lopullisten tasoitustullien voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tulokset.

| (9) | Elokuussa 2006 neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 1288/2006 yhden intialaisen PET-kalvon tuottajan, Garwaren, saamaan tukeen liittyvän välivaiheen tarkastelun jälkeen lopullista polkumyyntitullia, joka Garwarelle oli määrätty asetuksella (EY) N:o 1676/2001. |
| --- | --- |

(9)

Elokuussa 2006 neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 1288/2006 yhden intialaisen PET-kalvon tuottajan, Garwaren, saamaan tukeen liittyvän välivaiheen tarkastelun jälkeen lopullista polkumyyntitullia, joka Garwarelle oli määrätty asetuksella (EY) N:o 1676/2001.

| (10) | Syyskuussa 2006 neuvosto muutti uuden vientiä harjoittavan tuottajan esittämän pyynnön jälkeen annetulla asetuksella (EY) N:o 1424/2006 (11) asetusta (EY) N:o 1676/2001 SRF Limitedin osalta. Muutetussa asetuksessa vahvistettiin asianomaiselle yritykselle 15,5 prosentin polkumyyntimarginaali ja 3,5 prosentin polkumyyntitulli ottaen huomioon kyseisen yrityksen vientitukimarginaali, joka varmistui asetuksen (EY) N:o 367/2006 antamiseen johtaneessa tukien vastaisessa tutkimuksessa. Koska yritykselle ei ollut määritelty yksilöllistä tasoitustullia, siihen sovellettiin kaikille muille yrityksille vahvistettua tullia. |
| --- | --- |

(10)

Syyskuussa 2006 neuvosto muutti uuden vientiä harjoittavan tuottajan esittämän pyynnön jälkeen annetulla asetuksella (EY) N:o 1424/2006 (11) asetusta (EY) N:o 1676/2001 SRF Limitedin osalta. Muutetussa asetuksessa vahvistettiin asianomaiselle yritykselle 15,5 prosentin polkumyyntimarginaali ja 3,5 prosentin polkumyyntitulli ottaen huomioon kyseisen yrityksen vientitukimarginaali, joka varmistui asetuksen (EY) N:o 367/2006 antamiseen johtaneessa tukien vastaisessa tutkimuksessa. Koska yritykselle ei ollut määritelty yksilöllistä tasoitustullia, siihen sovellettiin kaikille muille yrityksille vahvistettua tullia.

| (11) | Marraskuussa 2007 neuvosto otti polkumyynnin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen asetuksella (EY) N:o 1292/2007 (12) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuonnissa. Samalla asetuksella päätettiin polkumyynnin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukainen osittainen välivaiheen tarkastelu, joka koski vain yhtä intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa. |
| --- | --- |

(11)

Marraskuussa 2007 neuvosto otti polkumyynnin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen asetuksella (EY) N:o 1292/2007 (12) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuonnissa. Samalla asetuksella päätettiin polkumyynnin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukainen osittainen välivaiheen tarkastelu, joka koski vain yhtä intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa.

| (12) | Tammikuussa 2009 neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 15/2009 komission omasta aloitteestaan vireille paneman, viiden intialaisen PET-kalvon tuottajan saamaa tukea koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen kyseisille yrityksille asetuksella (EY) N:o 1292/2007 määrättyä lopullista tasoitustullia. |
| --- | --- |

(12)

Tammikuussa 2009 neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 15/2009 komission omasta aloitteestaan vireille paneman, viiden intialaisen PET-kalvon tuottajan saamaa tukea koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen kyseisille yrityksille asetuksella (EY) N:o 1292/2007 määrättyä lopullista tasoitustullia.

2.   MENETTELY

2.1   Tarkastelun perusteet

| (13) | Polkumyynnin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja tukien vastaisen perusasetuksen 19 artiklan mukaisen osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön esitti intialainen vientiä harjoittava tuottaja Polyplex Corporation Limited, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’. Pyyntö koski ainoastaan tuotteen määritelmän tarkastelua sen selvittämiseksi, kuuluvatko tietyt tuotelajit PET-kalvon tuontiin sovellettavien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(13)

Polkumyynnin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja tukien vastaisen perusasetuksen 19 artiklan mukaisen osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön esitti intialainen vientiä harjoittava tuottaja Polyplex Corporation Limited, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’. Pyyntö koski ainoastaan tuotteen määritelmän tarkastelua sen selvittämiseksi, kuuluvatko tietyt tuotelajit PET-kalvon tuontiin sovellettavien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden soveltamisalaan.

| (14) | Pyynnön esittäjä pyysi, että silikonilla pinnoitettu irrotettava polyesterikalvo (siliconized polyester release liner, SPRL), siltä osin kuin se sisältyy tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään, jätettäisiin Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuonnissa nykyisin voimassa olevien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle. Pyynnön esittäjä toimitti alustavaa näyttöä siitä, että SPRL-kalvon fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet eroavat merkittävästi tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavista perusominaisuuksista. |
| --- | --- |

(14)

Pyynnön esittäjä pyysi, että silikonilla pinnoitettu irrotettava polyesterikalvo (siliconized polyester release liner, SPRL), siltä osin kuin se sisältyy tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään, jätettäisiin Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuonnissa nykyisin voimassa olevien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle. Pyynnön esittäjä toimitti alustavaa näyttöä siitä, että SPRL-kalvon fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet eroavat merkittävästi tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavista perusominaisuuksista.

2.2   Menettelyn vireillepano

| (15) | Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio päätti, että osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi oli olemassa riittävä näyttö, ja tästä syystä se ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä9 päivänä syyskuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (13), jäljempänä ’vireillepanoa koskeva ilmoitus’, että polkumyynnin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja tukien vastaisen perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti pannaan vireille osittainen välivaiheen tarkastelu, jossa tutkitaan ainoastaan tuotteen määritelmää. Erityisesti tarkastelussa oli ratkaistava, sisältyykö SPRL-kalvo alkuperäisen tutkimuksen määritelmään tarkasteltavana olevasta tuotteesta. |
| --- | --- |

(15)

Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio päätti, että osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi oli olemassa riittävä näyttö, ja tästä syystä se ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä9 päivänä syyskuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (13), jäljempänä ’vireillepanoa koskeva ilmoitus’, että polkumyynnin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja tukien vastaisen perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti pannaan vireille osittainen välivaiheen tarkastelu, jossa tutkitaan ainoastaan tuotteen määritelmää. Erityisesti tarkastelussa oli ratkaistava, sisältyykö SPRL-kalvo alkuperäisen tutkimuksen määritelmään tarkasteltavana olevasta tuotteesta.

2.3   Tarkastelua koskeva tutkimus

| (16) | Komissio ilmoitti virallisesti osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan tutkimuksen vireillepanosta Intian tasavallan, jäljempänä ’asianomainen maa’, viranomaisille sekä kaikille muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, eli tiedossa oleville asianomaisen maan vientiä harjoittaville tuottajille sekä unionin käyttäjille ja tuojille ja unionin tuottajille. Asianomaiset osapuolet saivat tilaisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(16)

Komissio ilmoitti virallisesti osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan tutkimuksen vireillepanosta Intian tasavallan, jäljempänä ’asianomainen maa’, viranomaisille sekä kaikille muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, eli tiedossa oleville asianomaisen maan vientiä harjoittaville tuottajille sekä unionin käyttäjille ja tuojille ja unionin tuottajille. Asianomaiset osapuolet saivat tilaisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa.

| (17) | Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(17)

Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (18) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille osapuolille, jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(18)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille osapuolille, jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (19) | Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset pyynnön esittäjältä, kahdelta muulta intialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, neljältä unionin tuottajalta ja kahdelta unionin tuojalta. |
| --- | --- |

(19)

Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset pyynnön esittäjältä, kahdelta muulta intialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, neljältä unionin tuottajalta ja kahdelta unionin tuojalta.

| (20) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, jotka katsottiin tarpeellisiksi sen arvioimiseksi, oliko voimassa olevien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden soveltamisalan muuttaminen tarpeen, ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:






  — | Garware Polyester Limited, Mumbai, Intia, |
| --- | --- | --- |

(20)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, jotka katsottiin tarpeellisiksi sen arvioimiseksi, oliko voimassa olevien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden soveltamisalan muuttaminen tarpeen, ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:

—

Garware Polyester Limited, Mumbai, Intia,

| — | Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Saksa, |
| --- | --- |

—

Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Saksa,

| — | Polyplex Corporation Limited, Noida, Intia. |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, Noida, Intia.

| (21) | Tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2008 ja 31 päivän maaliskuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’ tai ’tutkimusajanjakso’. |
| --- | --- |

(21)

Tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2008 ja 31 päivän maaliskuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’ tai ’tutkimusajanjakso’.

3.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

| (22) | Tarkasteltavana on sama tuote kuin asetuksissa (EY) N:o 367/2006 ja (EY) N:o 1292/2007 määritelty tuote eli Intiasta peräisin oleva polyeteenitereftalaattikalvo (PET-kalvo), joka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(22)

Tarkasteltavana on sama tuote kuin asetuksissa (EY) N:o 367/2006 ja (EY) N:o 1292/2007 määritelty tuote eli Intiasta peräisin oleva polyeteenitereftalaattikalvo (PET-kalvo), joka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90.

4.   TARKASTELUA KOSKEVAN TUTKIMUKSEN PÄÄTELMÄT

4.1   Tausta

| (23) | PET-kalvo on tarttumatonta polyeteenitereftalaattikalvoa. PET-kalvo valmistetaan aina PET-polymeeristä, ja se koostuu peruskalvosta, jota voidaan käsitellä joko tuotantoprosessin aikana tai sen jälkeen. Tyypillisiä peruskalvon käsittelytapoja ovat koronakäsittely, metallointi tai kemiallinen pinnoitus. |
| --- | --- |

(23)

PET-kalvo on tarttumatonta polyeteenitereftalaattikalvoa. PET-kalvo valmistetaan aina PET-polymeeristä, ja se koostuu peruskalvosta, jota voidaan käsitellä joko tuotantoprosessin aikana tai sen jälkeen. Tyypillisiä peruskalvon käsittelytapoja ovat koronakäsittely, metallointi tai kemiallinen pinnoitus.

| (24) | PET-kalvo eroaa muista kalvoista fyysisten, kemiallisten ja teknisten erityisominaisuuksiensa suhteen. Näitä PET-kalvon ominaisuuksia ovat esimerkiksi suuri vetolujuus, erinomaiset sähköiset ominaisuudet, matala kosteusabsorptio, kosteuskestävyys, pieni kutistuvuus sekä hyvät sulkuominaisuudet. Vaikka eri PET-kalvolajit voidaan erottaa toisistaan mainittujen erityisominaisuuksien perusteella, niillä on samat PET-peruskalvon fyysiset, tekniset ja kemialliset ominaisuudet. PET-kalvolla on viisi yleistä käyttötarkoitusta viidellä eri markkinalohkolla, joita ovat magneettiset tallennusmateriaalit sekä pakkaus-, sähkö-, kuvantamis- ja teollisuussovellukset. |
| --- | --- |

(24)

PET-kalvo eroaa muista kalvoista fyysisten, kemiallisten ja teknisten erityisominaisuuksiensa suhteen. Näitä PET-kalvon ominaisuuksia ovat esimerkiksi suuri vetolujuus, erinomaiset sähköiset ominaisuudet, matala kosteusabsorptio, kosteuskestävyys, pieni kutistuvuus sekä hyvät sulkuominaisuudet. Vaikka eri PET-kalvolajit voidaan erottaa toisistaan mainittujen erityisominaisuuksien perusteella, niillä on samat PET-peruskalvon fyysiset, tekniset ja kemialliset ominaisuudet. PET-kalvolla on viisi yleistä käyttötarkoitusta viidellä eri markkinalohkolla, joita ovat magneettiset tallennusmateriaalit sekä pakkaus-, sähkö-, kuvantamis- ja teollisuussovellukset.

4.2   Menetelmät

| (25) | Sen arvioimiseksi, olisiko SPRL-kalvoja ja muita PET-kalvolajeja pidettävä yhtenä tuotteena vai kahtena eri tuotteena, vertailtiin SPRL-kalvojen ja muiden PET-kalvojen fyysisiä ja kemiallisia perusominaisuuksia. Lisäksi tutkittiin tuotantoprosessia, käyttötarkoitusten eroja ja keskinäistä vaihdettavuutta sekä kustannus- ja hintaeroja. |
| --- | --- |

(25)

Sen arvioimiseksi, olisiko SPRL-kalvoja ja muita PET-kalvolajeja pidettävä yhtenä tuotteena vai kahtena eri tuotteena, vertailtiin SPRL-kalvojen ja muiden PET-kalvojen fyysisiä ja kemiallisia perusominaisuuksia. Lisäksi tutkittiin tuotantoprosessia, käyttötarkoitusten eroja ja keskinäistä vaihdettavuutta sekä kustannus- ja hintaeroja.

4.3   Osapuolten väitteet

| (26) | Pyynnön esittäjä väitti, että SPRL-kalvon fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet eroavat tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavista perusominaisuuksista. Erityisesti SPRL-kalvon suhteellisen vähäinen irrotusvoima ja pieni pintajännitys tekevät kalvosta liukkaan, minkä vuoksi sen pinnasta tulee inaktiivinen musteelle, pinnoiteaineille, liimoille ja metalloinnille. Pyynnön esittäjän mukaan kovettumattoman silikonin siirtyminen SPRL-kalvon sisällä saa aikaan sen, että jopa yhdeltä puolelta pinnoitetun SPRL-kalvon kääntöpuolella on selvästi erilaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet kuin muilla PET-kalvolajeilla. Näiden ominaisuuksien väitettiin estävän SPRL-kalvon käytön alkuperäisessä tutkimuksessa määritellyillä perusmuotoista PET-kalvoa käyttävillä tuotannonaloilla eli pakkauksissa, magneettisissa tallennusmateriaaleissa ja sähkö-, kuvantamis- ja teollisuussovelluksissa. Toisaalta muiden PET-kalvolajien aktiivinen pinta estää niiden käytön irrotettavana kalvona, sillä ne tarttuisivat liimapintaan kiinteästi. Tästä syystä pyynnön esittäjä väitti, ettei SPRL-kalvoa voida sen sovelluksissa vaihtaa mihinkään muuhun PET-kalvolajiin. |
| --- | --- |

(26)

Pyynnön esittäjä väitti, että SPRL-kalvon fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet eroavat tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavista perusominaisuuksista. Erityisesti SPRL-kalvon suhteellisen vähäinen irrotusvoima ja pieni pintajännitys tekevät kalvosta liukkaan, minkä vuoksi sen pinnasta tulee inaktiivinen musteelle, pinnoiteaineille, liimoille ja metalloinnille. Pyynnön esittäjän mukaan kovettumattoman silikonin siirtyminen SPRL-kalvon sisällä saa aikaan sen, että jopa yhdeltä puolelta pinnoitetun SPRL-kalvon kääntöpuolella on selvästi erilaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet kuin muilla PET-kalvolajeilla. Näiden ominaisuuksien väitettiin estävän SPRL-kalvon käytön alkuperäisessä tutkimuksessa määritellyillä perusmuotoista PET-kalvoa käyttävillä tuotannonaloilla eli pakkauksissa, magneettisissa tallennusmateriaaleissa ja sähkö-, kuvantamis- ja teollisuussovelluksissa. Toisaalta muiden PET-kalvolajien aktiivinen pinta estää niiden käytön irrotettavana kalvona, sillä ne tarttuisivat liimapintaan kiinteästi. Tästä syystä pyynnön esittäjä väitti, ettei SPRL-kalvoa voida sen sovelluksissa vaihtaa mihinkään muuhun PET-kalvolajiin.

| (27) | Unionin tuotannonalan mukaan pyynnön esittäjän väitteet perustuivat kahteen peräkkäiseen keinotekoisesti rajattujen vertailujen sarjaan. Ensinnäkin pyynnön esittäjä vertasi SPRL-kalvoa PET-kalvoon kapea-alaisesti eli sitä verrattiin perusmuotoiseen PET-kalvoon eikä muihin sellaisiin pinnoitettuihin PET-kalvolajeihin, jotka olisivat paremmin verrattavissa SPRL-kalvoon. Toiseksi kyseisessä väitetyssä rajatussa vertailussa tarkasteltiin ainoastaan hyvin valikoitua ja rajoitettua fyysisten ja kemiallisten ominaisuuksien kokonaisuutta. Unionin tuotannonala väitti, että kun SPRL-kalvoa verrataan moniin erilaisiin PET-kalvolajeihin ja otetaan huomioon edustava määrä kemiallisia ja fyysisiä ominaisuuksia, on selvää, että SPRL-kalvo on sama tuote kuin muut PET-kalvolajit ja että sen olisi edelleen kuuluttava polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden soveltamisalaan. Unionin tuotannonalan mukaan SPRL-kalvo on tosiasiassa silikonikerroksella pinnoitettu PET-kalvo. Se ei pohjimmiltaan eroa muista pinnoitetuista kalvolajeista, kuten metalloidusta kalvosta tai antistaattisella tai sulkuaineella pinnoitetusta kalvosta, ja sellaisena se on selvästi tarkasteltavana oleva tuote. Väitteidensä tueksi unionin tuotannonala esitti vertailun, jossa tarkasteltiin useampien eri PET-kalvolajien erilaisia fyysisiä ja kemiallisia ominaisuuksia. |
| --- | --- |

(27)

Unionin tuotannonalan mukaan pyynnön esittäjän väitteet perustuivat kahteen peräkkäiseen keinotekoisesti rajattujen vertailujen sarjaan. Ensinnäkin pyynnön esittäjä vertasi SPRL-kalvoa PET-kalvoon kapea-alaisesti eli sitä verrattiin perusmuotoiseen PET-kalvoon eikä muihin sellaisiin pinnoitettuihin PET-kalvolajeihin, jotka olisivat paremmin verrattavissa SPRL-kalvoon. Toiseksi kyseisessä väitetyssä rajatussa vertailussa tarkasteltiin ainoastaan hyvin valikoitua ja rajoitettua fyysisten ja kemiallisten ominaisuuksien kokonaisuutta. Unionin tuotannonala väitti, että kun SPRL-kalvoa verrataan moniin erilaisiin PET-kalvolajeihin ja otetaan huomioon edustava määrä kemiallisia ja fyysisiä ominaisuuksia, on selvää, että SPRL-kalvo on sama tuote kuin muut PET-kalvolajit ja että sen olisi edelleen kuuluttava polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden soveltamisalaan. Unionin tuotannonalan mukaan SPRL-kalvo on tosiasiassa silikonikerroksella pinnoitettu PET-kalvo. Se ei pohjimmiltaan eroa muista pinnoitetuista kalvolajeista, kuten metalloidusta kalvosta tai antistaattisella tai sulkuaineella pinnoitetusta kalvosta, ja sellaisena se on selvästi tarkasteltavana oleva tuote. Väitteidensä tueksi unionin tuotannonala esitti vertailun, jossa tarkasteltiin useampien eri PET-kalvolajien erilaisia fyysisiä ja kemiallisia ominaisuuksia.

4.4   Toteamukset

4.4.1   Fyysiset ja kemialliset ominaisuudet

| (28) | Tutkimus osoitti, että 27 kappaleessa mainitut kaksi ominaisuutta, eli SPRL-kalvon suhteellisen vähäinen irrotusvoima ja pieni pintajännitys, ovat lisäpiirteitä, jotka täydentävät alkuperäisessä polkumyyntitutkimuksessa (14) määriteltyjä ja 24 kappaleessa mainittuja PET-kalvon fyysisiä, teknisiä ja kemiallisia perusominaisuuksia. Tältä osin olisi todettava, että SPRL-kalvolla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet kuin kaikilla muillakin PET-kalvolajeilla. |
| --- | --- |

(28)

Tutkimus osoitti, että 27 kappaleessa mainitut kaksi ominaisuutta, eli SPRL-kalvon suhteellisen vähäinen irrotusvoima ja pieni pintajännitys, ovat lisäpiirteitä, jotka täydentävät alkuperäisessä polkumyyntitutkimuksessa (14) määriteltyjä ja 24 kappaleessa mainittuja PET-kalvon fyysisiä, teknisiä ja kemiallisia perusominaisuuksia. Tältä osin olisi todettava, että SPRL-kalvolla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet kuin kaikilla muillakin PET-kalvolajeilla.

| (29) | Todettiin, että kyseiset kaksi SPRL-kalvon erityisominaisuutta, eli suhteellisen vähäinen irrotusvoima ja pieni pintajännitys, eivät ole varsinaisen PET-kalvon vaan pidemminkin sen silikonilla päällystetyn pinnan tai itse asiassa silikonin ominaisuuksia. Kalvon pinnoittaminen silikonilla tai millä tahansa muulla aineella muuttaa joitakin kalvon pinnan ominaisuuksia mutta ei varsinaisen PET-peruskalvon fyysisiä, teknisiä ja kemiallisia perusominaisuuksia, jotka säilyvät samoina pinnoitekerroksen alla. |
| --- | --- |

(29)

Todettiin, että kyseiset kaksi SPRL-kalvon erityisominaisuutta, eli suhteellisen vähäinen irrotusvoima ja pieni pintajännitys, eivät ole varsinaisen PET-kalvon vaan pidemminkin sen silikonilla päällystetyn pinnan tai itse asiassa silikonin ominaisuuksia. Kalvon pinnoittaminen silikonilla tai millä tahansa muulla aineella muuttaa joitakin kalvon pinnan ominaisuuksia mutta ei varsinaisen PET-peruskalvon fyysisiä, teknisiä ja kemiallisia perusominaisuuksia, jotka säilyvät samoina pinnoitekerroksen alla.

| (30) | Vaikka on totta, että PET-kalvon pinnoittaminen silikonilla johtaa siihen, että pinnan irrotusvoima on vähäinen ja pintajännitys pieni, samanlainen väite voitaisiin esittää myös muunlaisista pinnoitteista eli jos PET-kalvon pinta päällystetään muunlaisella pinnoitteella, kalvo saa muita erityisominaisuuksia. Joissakin tapauksissa pinnoituksella saadaan ehkä aikaan ominaisuuksia, jotka tekevät PET-kalvon soveltuvaksi ainoastaan tiettyihin erityistarkoituksiin. Pinnoitus silikonilla ei ole tässä mielessä mitenkään ainutlaatuista. Muita erikoistuotteita, joissa käytetään muunlaista pinnoitusta, ovat esimerkiksi saumattavat kalvot, huurtumisenestokäsitellyt kalvot, helposti avattavat ja suljettavat kalvot ja kopolyesterillä pinnoitetut kalvot. Kaikilla näillä eri tavoin käsitellyillä kalvolajeilla on kuitenkin samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet, ja ne ovat osa alkuperäisessä tutkimuksessa määriteltyä tarkasteltavana olevaa tuotetta. |
| --- | --- |

(30)

Vaikka on totta, että PET-kalvon pinnoittaminen silikonilla johtaa siihen, että pinnan irrotusvoima on vähäinen ja pintajännitys pieni, samanlainen väite voitaisiin esittää myös muunlaisista pinnoitteista eli jos PET-kalvon pinta päällystetään muunlaisella pinnoitteella, kalvo saa muita erityisominaisuuksia. Joissakin tapauksissa pinnoituksella saadaan ehkä aikaan ominaisuuksia, jotka tekevät PET-kalvon soveltuvaksi ainoastaan tiettyihin erityistarkoituksiin. Pinnoitus silikonilla ei ole tässä mielessä mitenkään ainutlaatuista. Muita erikoistuotteita, joissa käytetään muunlaista pinnoitusta, ovat esimerkiksi saumattavat kalvot, huurtumisenestokäsitellyt kalvot, helposti avattavat ja suljettavat kalvot ja kopolyesterillä pinnoitetut kalvot. Kaikilla näillä eri tavoin käsitellyillä kalvolajeilla on kuitenkin samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet, ja ne ovat osa alkuperäisessä tutkimuksessa määriteltyä tarkasteltavana olevaa tuotetta.

| (31) | Tämän perusteella katsotaan, ettei SPRL-kalvon ja muiden PET-kalvolajien fyysisissä, teknisissä ja kemiallisissa perusominaisuuksissa ole merkittäviä eroja, joiden vuoksi olisi perusteltua sulkea SPRL-kalvo tuotteen määritelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(31)

Tämän perusteella katsotaan, ettei SPRL-kalvon ja muiden PET-kalvolajien fyysisissä, teknisissä ja kemiallisissa perusominaisuuksissa ole merkittäviä eroja, joiden vuoksi olisi perusteltua sulkea SPRL-kalvo tuotteen määritelmän ulkopuolelle.

4.4.2   Muita seikkoja koskeva vertailu

| (32) | Jotta vertailu olisi kattava, tutkittiin myös muita pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössään esittämiä väitteitä, joiden väitettiin osoittavan, että SPRL-kalvo ja PET-kalvo ovat eri tuotteita. |
| --- | --- |

(32)

Jotta vertailu olisi kattava, tutkittiin myös muita pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössään esittämiä väitteitä, joiden väitettiin osoittavan, että SPRL-kalvo ja PET-kalvo ovat eri tuotteita.

4.4.2.1   Tuotantoprosessi

| (33) | Pyynnön esittäjä väitti, että SPRL-kalvojen valmistuksessa tarvitaan eri välineitä kuin muiden PET-kalvolajien tuotannossa. |
| --- | --- |

(33)

Pyynnön esittäjä väitti, että SPRL-kalvojen valmistuksessa tarvitaan eri välineitä kuin muiden PET-kalvolajien tuotannossa.

| (34) | Kuten 23 kappaleessa mainitaan, PET-kalvo valmistetaan aina PET-polymeeristä ja se koostuu peruskalvosta, jota voidaan käsitellä joko tuotantoprosessin aikana tai sen jälkeen. Tyypillisiä peruskalvon käsittelytapoja ovat koronakäsittely, metallointi tai kemiallinen pinnoitus. |
| --- | --- |

(34)

Kuten 23 kappaleessa mainitaan, PET-kalvo valmistetaan aina PET-polymeeristä ja se koostuu peruskalvosta, jota voidaan käsitellä joko tuotantoprosessin aikana tai sen jälkeen. Tyypillisiä peruskalvon käsittelytapoja ovat koronakäsittely, metallointi tai kemiallinen pinnoitus.

| (35) | SPRL-kalvo on silikonikerroksella pinnoitettua PET-kalvoa. Tutkimus osoitti, että SPRL-kalvoa valmistetaan kahdella erilaisella tekniikalla. Tutkimukseen osallistunut unionin tuottaja käyttää valmistuksessa in-line-pinnoitustekniikkaa. Tässä prosessissa PET-peruskalvo pinnoitetaan tuotantoprosessin aikana ennen venytystä. Pinnoitusyksikkö on vain tuotantolinjan siirrettävä lisäosa. Tutkimukseen osallistuneet intialaiset tuottajat käyttävät sitä vastoin off-line-pinnoitustekniikkaa. Siinä PET-kalvo valmistetaan ensin, minkä jälkeen se pinnoitetaan erillisessä tuotantolinjassa. |
| --- | --- |

(35)

SPRL-kalvo on silikonikerroksella pinnoitettua PET-kalvoa. Tutkimus osoitti, että SPRL-kalvoa valmistetaan kahdella erilaisella tekniikalla. Tutkimukseen osallistunut unionin tuottaja käyttää valmistuksessa in-line-pinnoitustekniikkaa. Tässä prosessissa PET-peruskalvo pinnoitetaan tuotantoprosessin aikana ennen venytystä. Pinnoitusyksikkö on vain tuotantolinjan siirrettävä lisäosa. Tutkimukseen osallistuneet intialaiset tuottajat käyttävät sitä vastoin off-line-pinnoitustekniikkaa. Siinä PET-kalvo valmistetaan ensin, minkä jälkeen se pinnoitetaan erillisessä tuotantolinjassa.

| (36) | Todettiin, että valinta in-line- ja off-line-tekniikan välillä tehdään puhtaasti taloudellisin perustein, sillä in-line-pinnoituksessa käytettävän siirrettävän yksikön investointikustannus on noin kymmenen kertaa kalliimpi kuin investoiminen off-line-pinnoituslinjaan. In-line-pinnoituksen etuna on paljon nopeampi tuotantolinja, joka mahdollistaa suuret tuotantomäärät. In-line-pinnoituksella saadaan lisäksi yksikkökohtaiset silikonikustannukset pienemmiksi, sillä silikonikerros on siinä ohuempi kuin off-line-pinnoituksessa. |
| --- | --- |

(36)

Todettiin, että valinta in-line- ja off-line-tekniikan välillä tehdään puhtaasti taloudellisin perustein, sillä in-line-pinnoituksessa käytettävän siirrettävän yksikön investointikustannus on noin kymmenen kertaa kalliimpi kuin investoiminen off-line-pinnoituslinjaan. In-line-pinnoituksen etuna on paljon nopeampi tuotantolinja, joka mahdollistaa suuret tuotantomäärät. In-line-pinnoituksella saadaan lisäksi yksikkökohtaiset silikonikustannukset pienemmiksi, sillä silikonikerros on siinä ohuempi kuin off-line-pinnoituksessa.

| (37) | On syytä todeta, ettei kahden erilaisen pinnoitusmenetelmän käyttö muuta SPRL-kalvon fyysisiä, teknisiä ja kemiallisia perusominaisuuksia, jotka pysyvät samoina kuin muillakin PET-kalvolajeilla. Erilaisilla tuotantoprosesseilla ei sinänsä ole merkitystä ratkaistaessa, onko jokin tuotelaji erillinen tuote, edellyttäen, että kyseisillä prosesseilla saatavilla tuotteilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet. |
| --- | --- |

(37)

On syytä todeta, ettei kahden erilaisen pinnoitusmenetelmän käyttö muuta SPRL-kalvon fyysisiä, teknisiä ja kemiallisia perusominaisuuksia, jotka pysyvät samoina kuin muillakin PET-kalvolajeilla. Erilaisilla tuotantoprosesseilla ei sinänsä ole merkitystä ratkaistaessa, onko jokin tuotelaji erillinen tuote, edellyttäen, että kyseisillä prosesseilla saatavilla tuotteilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet.

4.4.2.2   Erilaiset käyttötarkoitukset ja vaihdettavuus

| (38) | Pyynnön esittäjä väitti myös, etteivät SPRL-kalvo ja muut PET-kalvolajit ole sovelluksissa vaihdettavissa toisiinsa. Tutkimus vahvisti tämän väitteen. Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, tämä pätee kuitenkin myös muihin sellaisiin PET-kalvolajeihin, joille on suoritettu jokin erikoiskäsittely. |
| --- | --- |

(38)

Pyynnön esittäjä väitti myös, etteivät SPRL-kalvo ja muut PET-kalvolajit ole sovelluksissa vaihdettavissa toisiinsa. Tutkimus vahvisti tämän väitteen. Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, tämä pätee kuitenkin myös muihin sellaisiin PET-kalvolajeihin, joille on suoritettu jokin erikoiskäsittely.

| (39) | Tutkimus vahvisti, että pinnoituksen, tai minkä tahansa muun PET-kalvolle suoritettavan erikoiskäsittelyn, tarkoituksena on tehdä kalvo soveltuvaksi tiettyihin erityissovelluksiin. Pinnoitteeksi kulloinkin valittavalla aineella on tiettyjä ominaisuuksia, joista on etua asianomaisessa tarkoituksessa. Silikonilla esimerkiksi saadaan aikaan vähäinen irrotusvoima. Pinnoiteaineella voi olla muita erityisominaisuuksia (silikonin tapauksessa pieni pintajännitys), joiden vuoksi pinnoitettua tuotetta ei voida käyttää muihin sovelluksiin. On olemassa joukko muita PET-kalvolajeja, jotka on pinnoitettu muilla aineilla tai joille on suoritettu jokin muu käsittely ja joita käytetään edellä mainituista syistä erityisiin ja rajattuihin sovelluksiin. |
| --- | --- |

(39)

Tutkimus vahvisti, että pinnoituksen, tai minkä tahansa muun PET-kalvolle suoritettavan erikoiskäsittelyn, tarkoituksena on tehdä kalvo soveltuvaksi tiettyihin erityissovelluksiin. Pinnoitteeksi kulloinkin valittavalla aineella on tiettyjä ominaisuuksia, joista on etua asianomaisessa tarkoituksessa. Silikonilla esimerkiksi saadaan aikaan vähäinen irrotusvoima. Pinnoiteaineella voi olla muita erityisominaisuuksia (silikonin tapauksessa pieni pintajännitys), joiden vuoksi pinnoitettua tuotetta ei voida käyttää muihin sovelluksiin. On olemassa joukko muita PET-kalvolajeja, jotka on pinnoitettu muilla aineilla tai joille on suoritettu jokin muu käsittely ja joita käytetään edellä mainituista syistä erityisiin ja rajattuihin sovelluksiin.

| (40) | Vaikka SPRL-kalvoa käytetäänkin tiettyihin erityissovelluksiin, sillä on silti samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet kuin muillakin PET-kalvolajeilla. Sen vuoksi keskinäisellä vaihdettavuudella ja käyttötarkoituksella ei ole merkitystä ratkaistaessa, olisiko SPRL-kalvo eri tuote. |
| --- | --- |

(40)

Vaikka SPRL-kalvoa käytetäänkin tiettyihin erityissovelluksiin, sillä on silti samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet kuin muillakin PET-kalvolajeilla. Sen vuoksi keskinäisellä vaihdettavuudella ja käyttötarkoituksella ei ole merkitystä ratkaistaessa, olisiko SPRL-kalvo eri tuote.

4.4.2.3   Kustannus- ja hintaerot

| (41) | Pyynnön esittäjä väitti vielä, että PET-peruskalvon käsittely silikonipinnoitteella aiheuttaa lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

(41)

Pyynnön esittäjä väitti vielä, että PET-peruskalvon käsittely silikonipinnoitteella aiheuttaa lisäkustannuksia.

| (42) | Todettiinkin, että pinnoitus silikonilla voi lisätä valmistuskustannuksia jopa 10 prosenttia, pinnoitusmenetelmästä riippuen. Kuten 35 ja 36 kappaleessa kuvataan, pyynnön esittäjä on valinnut menetelmän, jolla silikonikustannus yksikköä kohden tulee kalliimmaksi. Olisi kuitenkin korostettava, että kyseessä on lisäkustannus, joka kasvattaa PET-peruskalvon tuotantokustannuksia. PET-peruskalvon pinnoitus muilla aineilla sekä metallointi lisäävät myös valmistuskustannuksia ja samalla nostavat hintaa. |
| --- | --- |

(42)

Todettiinkin, että pinnoitus silikonilla voi lisätä valmistuskustannuksia jopa 10 prosenttia, pinnoitusmenetelmästä riippuen. Kuten 35 ja 36 kappaleessa kuvataan, pyynnön esittäjä on valinnut menetelmän, jolla silikonikustannus yksikköä kohden tulee kalliimmaksi. Olisi kuitenkin korostettava, että kyseessä on lisäkustannus, joka kasvattaa PET-peruskalvon tuotantokustannuksia. PET-peruskalvon pinnoitus muilla aineilla sekä metallointi lisäävät myös valmistuskustannuksia ja samalla nostavat hintaa.

| (43) | Tältä osin katsotaan kuitenkin ettei silikonipinnoituksen aiheuttamilla lisäkustannuksilla sinänsä ole ratkaisevaa merkitystä päätettäessä, onko SPRL-kalvo eri tuote. Kustannus- ja hintaerot eivät näet sinänsä oikeuta päätelmää, että jotakin tiettyä tuotelajia olisi pidettävä eri tuotteena, niin kauan kuin kyseisellä tuotelajilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella. |
| --- | --- |

(43)

Tältä osin katsotaan kuitenkin ettei silikonipinnoituksen aiheuttamilla lisäkustannuksilla sinänsä ole ratkaisevaa merkitystä päätettäessä, onko SPRL-kalvo eri tuote. Kustannus- ja hintaerot eivät näet sinänsä oikeuta päätelmää, että jotakin tiettyä tuotelajia olisi pidettävä eri tuotteena, niin kauan kuin kyseisellä tuotelajilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella.

5.   TUOTTEEN MÄÄRITELMÄÄ KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (44) | Tutkimuksen päätelmät vahvistivat, että pinnoittamalla PET-kalvo silikonilla saadaan PET-peruskalvoon verrattuna erilainen pinta lopputuotteeseen. Tuotteen pinnoitus ei kuitenkaan muuta sen fysikaalisia, teknisiä ja kemiallisia perusominaisuuksia. Tutkimus vahvistikin, että markkinoilla on joukko erikoiskäsiteltyjä PET-kalvolajeja, jotka sisältyvät alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettuun tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään. Tämä päätelmä ei myöskään muuttunut analysoitaessa muita perusteita eli tuotantoprosessia, vaihdettavuutta ja käyttötarkoitusta sekä kustannus- ja hintaeroja. |
| --- | --- |

(44)

Tutkimuksen päätelmät vahvistivat, että pinnoittamalla PET-kalvo silikonilla saadaan PET-peruskalvoon verrattuna erilainen pinta lopputuotteeseen. Tuotteen pinnoitus ei kuitenkaan muuta sen fysikaalisia, teknisiä ja kemiallisia perusominaisuuksia. Tutkimus vahvistikin, että markkinoilla on joukko erikoiskäsiteltyjä PET-kalvolajeja, jotka sisältyvät alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettuun tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään. Tämä päätelmä ei myöskään muuttunut analysoitaessa muita perusteita eli tuotantoprosessia, vaihdettavuutta ja käyttötarkoitusta sekä kustannus- ja hintaeroja.

| (45) | Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella päädyttiin edellä esitettyihin päätelmiin. Osapuolille asetettiin määräaika, jossa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. |
| --- | --- |

(45)

Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella päädyttiin edellä esitettyihin päätelmiin. Osapuolille asetettiin määräaika, jossa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.

| (46) | Osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin asianmukaisesti, mutta ne eivät muuttaneet päätelmää olla muuttamatta voimassa olevien PET-kalvon tuontiin sovellettavien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden kohteena olevan tuotteen määritelmää, |
| --- | --- |

(46)

Osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin asianmukaisesti, mutta ne eivät muuttaneet päätelmää olla muuttamatta voimassa olevien PET-kalvon tuontiin sovellettavien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden kohteena olevan tuotteen määritelmää,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Päätetään tietyn Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuontiin sovellettavia polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteitä koskeva osittainen välivaiheen tarkastelu voimassa olevia polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteitä muuttamatta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä marraskuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

D. REYNDERS

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL L 188, 18.7.2009, s. 93.

2

(3)  EYVL L 316, 10.12.1999, s. 1.

3

(4)  EUVL L 68, 8.3.2006, s. 15.

4

(5)  EUVL L 236, 31.8.2006, s. 1.

5

(6)  EUVL L 255, 29.9.2007, s. 1.

6

(7)  EUVL L 6, 10.1.2009, s. 1.

7

(8)  EUVL L 168, 2.7.2010, s. 1.

8

(9)  EYVL L 277, 23.8.2001, s. 1.

9

(10)  EUVL L 68, 8.3.2006, s. 6.

10

(11)  EUVL L 270, 29.9.2006, s. 1.

11

(12)  EUVL L 288, 6.11.2007, s. 1.

12

(13)  EUVL C 215, 9.9.2009, s. 19.

13

(14)  Asetuksen (EY) N:o 367/2001 johdanto-osan 10 kappale.

14

---

| 20.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 304/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 304/7

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1065/2010,

annettu 19 päivänä marraskuuta 2010,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodeihin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodeihin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan. |
| --- | --- |

(4)

On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodeihin.

2 artikla

Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan vedota asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä marraskuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Algirdas ŠEMETA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Tuote, jossa on kartonkirulla ja muottiin puristetusta muovista tehty varsi (ns. teippiharja).
  Kartonkirulla on päällystetty paperilla, jonka ulkopuoli on itsekiinnittyvä ja sisäpuoli päällystetty synteettisellä muovilla.
  Itsekiinnittyvällä paperilla varustettu kartonkirulla on kertakäyttöinen ja vaihdettava. Se on kääritty suojapaperiin, jossa on kuvaus tuotteen toiminnasta.
  Tuotetta on tarkoitus käyttää pölyn, nukan, karvojen, hilseen jne. poistamiseen esimerkiksi tekstiilivaatteista. | 9603 90 91 | Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1, 4 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 9603, 9603 90 ja 9603 90 91 nimiketekstien mukaisesti.
  Tuote, jota ei ensi näkemältä voida luokitella mihinkään tiettyyn nimikkeeseen, on eniten nimikkeen 9603 harjojen kaltainen. Nimikkeeseen 9603 kuuluu erilaisia tavaroita, jotka eroavat huomattavasti toisistaan aineeltaan ja muodoltaan (ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 9603).
  Tuote on sen vuoksi luokiteltava CN-koodiin 9603 90 91 muuna harjana. |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

(CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

Tuote, jossa on kartonkirulla ja muottiin puristetusta muovista tehty varsi (ns. teippiharja).

Kartonkirulla on päällystetty paperilla, jonka ulkopuoli on itsekiinnittyvä ja sisäpuoli päällystetty synteettisellä muovilla.

Itsekiinnittyvällä paperilla varustettu kartonkirulla on kertakäyttöinen ja vaihdettava. Se on kääritty suojapaperiin, jossa on kuvaus tuotteen toiminnasta.

Tuotetta on tarkoitus käyttää pölyn, nukan, karvojen, hilseen jne. poistamiseen esimerkiksi tekstiilivaatteista.

9603 90 91

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1, 4 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 9603, 9603 90 ja 9603 90 91 nimiketekstien mukaisesti.

Tuote, jota ei ensi näkemältä voida luokitella mihinkään tiettyyn nimikkeeseen, on eniten nimikkeen 9603 harjojen kaltainen. Nimikkeeseen 9603 kuuluu erilaisia tavaroita, jotka eroavat huomattavasti toisistaan aineeltaan ja muodoltaan (ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 9603).

Tuote on sen vuoksi luokiteltava CN-koodiin 9603 90 91 muuna harjana.

---

| 20.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 304/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 304/9

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1066/2010,

annettu 19 päivänä marraskuuta 2010,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodeihin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodeihin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan. |
| --- | --- |

(4)

On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodeihin.

2 artikla

Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan vedota asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä marraskuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Algirdas ŠEMETA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Tuote, jossa on äänitaajuusvahvistin (15 W) ja kaiutin (noin 20 cm, eli 8 tuumaa) kotelossa, jonka mitat ovat noin 38 × 38 × 20,5 cm ja paino noin 8 kg.
  Tuotteessa on liitännät






  — | soittimelle, kuten sähkökitaralle; |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

(CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

Tuote, jossa on äänitaajuusvahvistin (15 W) ja kaiutin (noin 20 cm, eli 8 tuumaa) kotelossa, jonka mitat ovat noin 38 × 38 × 20,5 cm ja paino noin 8 kg.

Tuotteessa on liitännät

—

soittimelle, kuten sähkökitaralle;

| — | jalkakäyttöiselle ohjaimelle äänitehosteita varten; |
| --- | --- |

—

jalkakäyttöiselle ohjaimelle äänitehosteita varten;

| — | äänen tallennus- ja toistolaitteelle, kuten MP3- tai CD-soittimelle; ja |
| --- | --- |

—

äänen tallennus- ja toistolaitteelle, kuten MP3- tai CD-soittimelle; ja

| — | kuulokkeille. |
| --- | --- |

—

kuulokkeille.

Siinä on myös säätimet äänen voimakkuudelle ja vahvistukselle sekä äänenvärille ja äänitehosteille.

Tuote ottaa vastaan sähkösignaaleja soittimesta, vahvistaa ne äänitaajuusvahvistimella ja muuntaa ne kuuluvaksi ääneksi kaiuttimella.

8518 40 89

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön, XVI jakson 3 huomautuksen sekä CN-koodien 8518, 8518 40 ja 8518 40 89 nimiketekstien mukaisesti.

Koska tuotteessa ei ole mikrofonia eikä sille tarkoitettua liitäntää, sillä ei voida ottaa vastaan kuuluvaa ääntä. Näin ollen luokittelu alanimikkeeseen 8518 50 sähköllä toimivana äänenvahvistinyhdistelmänä ei tule kyseeseen.

Tuote on XVI jakson 3 huomautuksessa tarkoitettu yhdistelmäkone, jossa on alanimikkeeseen 8518 29 kuuluva kaiutin, alanimikkeeseen 8518 40 kuuluva sähköllä toimiva äänitaajuusvahvistin ja alanimikkeeseen 8543 70 kuuluva äänitehostelaite.

Äänitaajuuden vahvistaminen on tuotteen pääasiallinen toiminto, kun otetaan huomioon vastaanotettavien signaalien käsittelyn taso.

Sen vuoksi tuote on luokiteltava CN-koodiin 8518 40 89 sähköllä toimivana äänitaajuusvahvistimena.

---

| 20.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 304/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 304/11

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1067/2010,

annettu 19 päivänä marraskuuta 2010,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodeihin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodeihin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan. |
| --- | --- |

(4)

On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodeihin.

2 artikla

Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan vedota asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä marraskuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Algirdas ŠEMETA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Muovista valmistettu tuote (ns. suihkupää), jossa on nikkelipinnoite ja joka jakaa vettä suuttimella.
  Siinä on takaiskuventtiili, jolla estetään veden virtaaminen takaisin. Venttiilillä ei kuitenkaan säädellä veden virtaamaa.
  Suuttimesta tulevan veden virtaamaa säätelee hana, johon tuote on tarkoitus yhdistää taipuisalla letkulla. |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

(CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

1.

Muovista valmistettu tuote (ns. suihkupää), jossa on nikkelipinnoite ja joka jakaa vettä suuttimella.

Siinä on takaiskuventtiili, jolla estetään veden virtaaminen takaisin. Venttiilillä ei kuitenkaan säädellä veden virtaamaa.

Suuttimesta tulevan veden virtaamaa säätelee hana, johon tuote on tarkoitus yhdistää taipuisalla letkulla.

3924 90 00

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 3924 ja 3924 90 00 nimiketekstien mukaan.

Luokittelu nimikkeeseen 8481 venttiilinä tai sen kaltaisena laitteena ei tule kyseeseen, koska tuote on kokonainen suihkupää, eikä pelkästään venttiili, jossa on lisävarusteita (ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 8481).

Luokittelu nimikkeeseen 8424 mekaanisena nesteen ruiskutus-, hajotus- tai sumutuslaitteena ei tule kyseeseen, koska tuotteessa ei ole mekanismia nesteen ruiskuttamista, hajottamista tai sumutusta varten. Suuttimesta tulevan veden virtaamaa säätelee ainoastaan hana, johon tuote on tarkoitus yhdistää.

Sen vuoksi tuote on luokiteltava perusainesosansa mukaisesti 39 ryhmään.

Luokittelu nimikkeeseen 3922 muovisena saniteettitavarana ei tule kyseeseen, koska kyseiseen nimikkeeseen kuuluvat muoviset kylpyammeet, suihkualtaat, huuhtelualtaat, pesualtaat, pesuistuimet, wc-altaat, -istuinrenkaat ja -kannet, huuhtelusäiliöt ja niiden kaltaiset saniteettitavarat, jotka on tarkoitettu pysyvästi asennettavaksi paikoilleen (ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 3922).

Sen vuoksi tuote on luokiteltava nimikkeeseen 3924 muovisena hygienia- ja toalettiesineenä.

| 2. | Muovista valmistettu tuote (ns. suihkupää), jossa on nikkelipinnoite ja joka jakaa vettä suuttimella.
  Siinä on painike liitettynä venttiiliin, jolla estetään veden virtaaminen takaisin ja lisäksi muutetaan vesisuihkun tyyppiä (”tavanomainen” tai ”hieronta”). Venttiilillä ei kuitenkaan säädellä veden virtaamaa.
  Suuttimesta tulevan veden virtaamaa säätelee hana, johon tuote on tarkoitus yhdistää taipuisalla letkulla. |
| --- | --- |

2.

Muovista valmistettu tuote (ns. suihkupää), jossa on nikkelipinnoite ja joka jakaa vettä suuttimella.

Siinä on painike liitettynä venttiiliin, jolla estetään veden virtaaminen takaisin ja lisäksi muutetaan vesisuihkun tyyppiä (”tavanomainen” tai ”hieronta”). Venttiilillä ei kuitenkaan säädellä veden virtaamaa.

Suuttimesta tulevan veden virtaamaa säätelee hana, johon tuote on tarkoitus yhdistää taipuisalla letkulla.

8424 89 00

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 8424 ja 8424 89 00 nimiketekstien mukaan.

Luokittelu nimikkeeseen 8481 venttiilinä tai sen kaltaisena laitteena ei tule kyseeseen, koska tuote on kokonainen suihkupää, eikä pelkästään venttiili, jossa on lisävarusteita (ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 8481).

Koska tuotteessa on mekanismi, jolla vesisuihkun tyyppiä voidaan muuttaa, tuotteella on mekaanisen nesteen ruiskutus-, hajotus- tai sumutuslaitteen ominaisuudet.

Sen vuoksi tuote on luokiteltava nimikkeeseen 8424.

| 3. | Muovista valmistettu tuote (ns. suihkupää), jossa on nikkelipinnoite ja joka jakaa vettä suuttimella, mutta jossa ei ole takaiskuventtiiliä eikä vesisuihkun tyypin muuttamiseen käytettävää mekanismia.
  Suuttimesta tulevan veden virtaamaa säätelee hana, johon tuote on tarkoitus yhdistää taipuisalla letkulla. |
| --- | --- |

3.

Muovista valmistettu tuote (ns. suihkupää), jossa on nikkelipinnoite ja joka jakaa vettä suuttimella, mutta jossa ei ole takaiskuventtiiliä eikä vesisuihkun tyypin muuttamiseen käytettävää mekanismia.

Suuttimesta tulevan veden virtaamaa säätelee hana, johon tuote on tarkoitus yhdistää taipuisalla letkulla.

3924 90 00

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 3924 ja 3924 90 00 nimiketekstien mukaan.

Luokittelu nimikkeeseen 8424 mekaanisena nesteen ruiskutus-, hajotus- tai sumutuslaitteena ei tule kyseeseen, koska tuotteessa ei ole mekanismia nesteen ruiskuttamista, hajottamista tai sumutusta varten. Suuttimesta tulevan veden virtaamaa säätelee ainoastaan hana, johon tuote on tarkoitus yhdistää.

Sen vuoksi tuote on luokiteltava perusainesosansa mukaisesti 39 ryhmään.

Luokittelu nimikkeeseen 3922 muovisena saniteettitavarana ei tule kyseeseen, koska kyseiseen nimikkeeseen kuuluvat muoviset kylpyammeet, suihkualtaat, huuhtelualtaat, pesualtaat, pesuistuimet, wc-altaat, -istuinrenkaat ja -kannet, huuhtelusäiliöt ja niiden kaltaiset saniteettitavarat, jotka on tarkoitettu pysyvästi asennettavaksi paikoilleen (ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 3922).

Sen vuoksi tuote on luokiteltava nimikkeeseen 3924 muovisena hygienia- ja toalettiesineenä.

---

| 20.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 304/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 304/14

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1068/2010,

annettu 19 päivänä marraskuuta 2010,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 20 päivänä marraskuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä marraskuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 64,0 |
| EC | 92,0 |
| IL | 95,1 |
| MA | 70,6 |
| MK | 58,9 |
| ZZ | 76,1 |
| 0707 00 05 | AL | 54,8 |
| EG | 150,8 |
| JO | 182,1 |
| MK | 59,4 |
| TR | 146,5 |
| ZZ | 118,7 |
| 0709 90 70 | MA | 69,0 |
| TR | 151,0 |
| ZZ | 110,0 |
| 0805 20 10 | MA | 66,9 |
| ZA | 141,4 |
| ZZ | 104,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 42,1 |
| IL | 75,3 |
| MA | 61,9 |
| TN | 78,6 |
| TR | 58,9 |
| UY | 58,6 |
| ZZ | 62,6 |
| 0805 50 10 | AR | 39,6 |
| CL | 79,2 |
| MA | 68,0 |
| TR | 65,7 |
| UY | 57,1 |
| ZZ | 61,9 |
| 0806 10 10 | BR | 251,8 |
| LB | 196,9 |
| TR | 141,7 |
| US | 278,0 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 189,5 |
| 0808 10 80 | AR | 74,9 |
| AU | 187,8 |
| BR | 49,6 |
| CL | 75,0 |
| CN | 82,6 |
| MK | 24,7 |
| NZ | 98,9 |
| US | 121,8 |
| ZA | 104,1 |
| ZZ | 91,0 |
| 0808 20 50 | CL | 78,3 |
| CN | 103,9 |
| US | 160,9 |
| ZZ | 114,4 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

64,0

EC

92,0

IL

95,1

MA

70,6

MK

58,9

ZZ

76,1

0707 00 05

AL

54,8

EG

150,8

JO

182,1

MK

59,4

TR

146,5

ZZ

118,7

0709 90 70

MA

69,0

TR

151,0

ZZ

110,0

0805 20 10

MA

66,9

ZA

141,4

ZZ

104,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

42,1

IL

75,3

MA

61,9

TN

78,6

TR

58,9

UY

58,6

ZZ

62,6

0805 50 10

AR

39,6

CL

79,2

MA

68,0

TR

65,7

UY

57,1

ZZ

61,9

0806 10 10

BR

251,8

LB

196,9

TR

141,7

US

278,0

ZA

79,2

ZZ

189,5

0808 10 80

AR

74,9

AU

187,8

BR

49,6

CL

75,0

CN

82,6

MK

24,7

NZ

98,9

US

121,8

ZA

104,1

ZZ

91,0

0808 20 50

CL

78,3

CN

103,9

US

160,9

ZZ

114,4

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 20.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 304/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 304/16

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1069/2010,

annettu 19 päivänä marraskuuta 2010,

asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2010/11 on vahvistettu komission asetuksessa (EU) N:o 867/2010 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 1050/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2010/11 on vahvistettu komission asetuksessa (EU) N:o 867/2010 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 1050/2010 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden asetuksessa (EU) N:o 867/2010 markkinointivuodeksi 2010/11 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 20 päivänä marraskuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä marraskuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  EUVL L 299, 17.11.2010, s. 43.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 95 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 20 päivästä marraskuuta 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 57,89 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 57,89 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 57,89 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 57,89 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,92 | 1,89 |
| 1701 99 10 (2) | 51,92 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,92 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 11 10 (1)

57,89

0,00

1701 11 90 (1)

57,89

0,00

1701 12 10 (1)

57,89

0,00

1701 12 90 (1)

57,89

0,00

1701 91 00 (2)

51,92

1,89

1701 99 10 (2)

51,92

0,00

1701 99 90 (2)

51,92

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

DIREKTIIVIT

| 20.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 304/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 304/18

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2010/79/EU,

annettu 19 päivänä marraskuuta 2010,

haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen rajoittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/42/EY liitteen III mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon orgaanisten liuottimien käytöstä tietyissä maaleissa ja lakoissa sekä ajoneuvojen korjausmaalaustuotteissa aiheutuvien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen rajoittamisesta ja direktiivin 1999/13/EY muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/42/EY (1) ja erityisesti sen 11 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2004/42/EY liitteessä III esitettyjä analyysimenetelmiä olisi käytettävä sen määrittämiseksi, noudattavatko direktiivin liitteessä I mainitut tuotteet raja-arvoja, jotka direktiivin liitteessä II on vahvistettu haihtuvien orgaanisten yhdisteiden, jäljempänä ’VOC’, enimmäispitoisuuksille. Näitä menetelmiä olisi muutettava tekniikan kehityksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2004/42/EY liitteessä III esitettyjä analyysimenetelmiä olisi käytettävä sen määrittämiseksi, noudattavatko direktiivin liitteessä I mainitut tuotteet raja-arvoja, jotka direktiivin liitteessä II on vahvistettu haihtuvien orgaanisten yhdisteiden, jäljempänä ’VOC’, enimmäispitoisuuksille. Näitä menetelmiä olisi muutettava tekniikan kehityksen mukaisesti.

| (2) | Kansainvälinen standardisoimisjärjestö tarkisti ISO-menetelmän 11890-2 vuonna 2006, ja uusi toisinto olisi sisällytettävä direktiivin 2004/24/EY liitteeseen III. |
| --- | --- |

(2)

Kansainvälinen standardisoimisjärjestö tarkisti ISO-menetelmän 11890-2 vuonna 2006, ja uusi toisinto olisi sisällytettävä direktiivin 2004/24/EY liitteeseen III.

| (3) | ISO-menetelmässä 11890-2 todetaan, että jos reaktiiviset ohenteet eivät kuulu tuotteen koostumukseen ja jos VOC-pitoisuus on vähintään 15 massaprosenttia, on yksinkertaisempi ja halvempi ISO-menetelmä 11890-1 hyväksyttävä vaihtoehto. Direktiivissä 2004/24/EY olisi siis sallittava tämä menetelmä direktiivistä johtuvien jäsenvaltioiden ja talouden toimijoiden testauskustannusten pienentämiseksi. |
| --- | --- |

(3)

ISO-menetelmässä 11890-2 todetaan, että jos reaktiiviset ohenteet eivät kuulu tuotteen koostumukseen ja jos VOC-pitoisuus on vähintään 15 massaprosenttia, on yksinkertaisempi ja halvempi ISO-menetelmä 11890-1 hyväksyttävä vaihtoehto. Direktiivissä 2004/24/EY olisi siis sallittava tämä menetelmä direktiivistä johtuvien jäsenvaltioiden ja talouden toimijoiden testauskustannusten pienentämiseksi.

| (4) | Direktiiviä 2004/42/EY olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

Direktiiviä 2004/42/EY olisi muutettava vastaavasti.

| (5) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2004/42/EY 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2004/42/EY 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Korvataan direktiivin 2004/42/EY liite III tämän direktiivin liitteellä.

2 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 10 päivänä kesäkuuta 2012. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 19 päivänä marraskuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 143, 30.4.2004, s. 87.

1

---

LIITE

”LIITE III

3 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUT MENETELMÄT

Sallittu menetelmä, kun tuotteiden VOC-pitoisuus on alle 15 massaprosenttia eikä reaktiivisia ohenteita ole mukana:

| Muuttuja | Yksikkö | Testi |
| --- | --- | --- |
| Menetelmä | Julkaisupäivä |
| VOC-pitoisuus | g/l | ISO 11890-2 | 2006 |

Muuttuja

Yksikkö

Testi

Menetelmä

Julkaisupäivä

VOC-pitoisuus

g/l

ISO 11890-2

2006

Sallitut menetelmät, kun tuotteiden VOC-pitoisuus on vähintään 15 massaprosenttia eikä reaktiivisia ohenteita ole mukana:

| Muuttuja | Yksikkö | Testi |
| --- | --- | --- |
| Menetelmä | Julkaisupäivä |
| VOC-pitoisuus | g/l | ISO 11890-1 | 2007 |
| VOC-pitoisuus | g/l | ISO 11890-2 | 2006 |

Muuttuja

Yksikkö

Testi

Menetelmä

Julkaisupäivä

VOC-pitoisuus

g/l

ISO 11890-1

2007

VOC-pitoisuus

g/l

ISO 11890-2

2006

Sallittu menetelmä VOC-yhdisteitä sisältäville tuotteille kun reaktiivisia ohenteita on mukana:

| Muuttuja | Yksikkö | Testi |
| --- | --- | --- |
| Menetelmä | Julkaisupäivä |
| VOC-pitoisuus | g/l | ASTMD 2369 | 2003” |

Muuttuja

Yksikkö

Testi

Menetelmä

Julkaisupäivä

VOC-pitoisuus

g/l

ASTMD 2369

2003”

---

PÄÄTÖKSET

| 20.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 304/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 304/20

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 17 päivänä marraskuuta 2010,

tilintarkastustuomioistuimen jäsenen nimittämisestä

(2010/696/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 286 artiklan 5 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tilintarkastustuomioistuimen jäsen Maarten B. ENGWIRDA on pyytänyt tehtävästään eroa, joka tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2011. |
| --- | --- |

(1)

Tilintarkastustuomioistuimen jäsen Maarten B. ENGWIRDA on pyytänyt tehtävästään eroa, joka tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2011.

| (2) | Tämän vuoksi Maarten B. ENGWIRDAn tilalle olisi nimitettävä uusi henkilö hänen jäljellä olevaksi toimikaudekseen, |
| --- | --- |

(2)

Tämän vuoksi Maarten B. ENGWIRDAn tilalle olisi nimitettävä uusi henkilö hänen jäljellä olevaksi toimikaudekseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään Gijs M. de VRIES tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2013 väliseksi kaudeksi.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 17 päivänä marraskuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

D. REYNDERS

---

(1)  Lausunto annettu 7 päivänä lokakuuta 2010 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 20.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 304/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 304/21

---

Vain alkuperäiset UNECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UNECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 29 – Ajoneuvojen hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset hyötyajoneuvon ohjaamossa matkustavien suojaamisen osalta

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarja 03 – Voimaantulopäivä: 30 päivänä tammikuuta 2011.

SISÄLLYS

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ajoneuvotyypin muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

7.

| 8. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

11.

LIITTEET

| Liite 1 – | E-tyyppihyväksyntäasiakirjat
  Osa 1– Ilmoituslomakkeen malli
  Osa 2– Ilmoitus |
| --- | --- |

Liite 1 –

E-tyyppihyväksyntäasiakirjat

Osa 1– Ilmoituslomakkeen malli

Osa 2– Ilmoitus

| Liite 2 – | Hyväksyntämerkkien sijoittelu |
| --- | --- |

Liite 2 –

| Liite 3 – | Testausmenettely
  Lisäys 1: Ohjeet ajoneuvojen kiinnittämiseksi koepenkkiin
  Lisäys 2: Turvatilan todentamisessa käytettävä nukke |
| --- | --- |

Liite 3 –

Testausmenettely

Lisäys 1: Ohjeet ajoneuvojen kiinnittämiseksi koepenkkiin

Lisäys 2: Turvatilan todentamisessa käytettävä nukke

| Liite 4 – | Menettely moottoriajoneuvojen istumapaikkojen H-pisteen ja tosiasiallisen ylävartalokulman määrittämiseksi
  Lisäys 1: Kolmiulotteisen H-pistelaitteen kuvaus
  Lisäys 2: Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä |
| --- | --- |

Liite 4 –

Menettely moottoriajoneuvojen istumapaikkojen H-pisteen ja tosiasiallisen ylävartalokulman määrittämiseksi

Lisäys 1: Kolmiulotteisen H-pistelaitteen kuvaus

Lisäys 2: Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä

| Liite 5 – | Istumapaikkojen vertailutiedot |
| --- | --- |

Liite 5 –

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan N-luokan (1) ajoneuvoihin, joissa on erillinen ohjaamo, ohjaamossa matkustavien suojaamisen osalta.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä käytetään seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää tämän säännön vaatimusten mukaisesti siltä osin kuin on kyse ajoneuvon ohjaamossa matkustavien suojaamisesta edestä päin tapahtuvassa törmäyksessä tai ajoneuvon kaatuessa. |
| --- | --- |

2.1

’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää tämän säännön vaatimusten mukaisesti siltä osin kuin on kyse ajoneuvon ohjaamossa matkustavien suojaamisesta edestä päin tapahtuvassa törmäyksessä tai ajoneuvon kaatuessa.

| 2.2 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisia moottoriajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan muun muassa seuraavien olennaisten seikkojen osalta:






  2.2.1 | ajoneuvon ohjaamon osien mitat, muodot ja materiaalit tai |
| --- | --- | --- |

2.2

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisia moottoriajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan muun muassa seuraavien olennaisten seikkojen osalta:

2.2.1

ajoneuvon ohjaamon osien mitat, muodot ja materiaalit tai

| 2.2.2 | tapa, jolla ohjaamo on kiinnitetty alustan runkoon. |
| --- | --- |

2.2.2

tapa, jolla ohjaamo on kiinnitetty alustan runkoon.

| 2.3 | ’Poikittaistasolla’ tarkoitetaan ajoneuvon pitkittäistasoon nähden kohtisuorassa olevaa tasoa. |
| --- | --- |

2.3

’Poikittaistasolla’ tarkoitetaan ajoneuvon pitkittäistasoon nähden kohtisuorassa olevaa tasoa.

| 2.4 | ’Pitkittäistasolla’ tarkoitetaan ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden yhdensuuntaista tasoa. |
| --- | --- |

2.4

’Pitkittäistasolla’ tarkoitetaan ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden yhdensuuntaista tasoa.

| 2.5 | ’Etuohjaamoajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jossa yli puolet moottorin pituudesta on tuulilasin alareunan etummaisen pisteen takana ja ohjauspyörän keskiö ajoneuvon pituuden ensimmäisessä neljänneksessä. |
| --- | --- |

2.5

’Etuohjaamoajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jossa yli puolet moottorin pituudesta on tuulilasin alareunan etummaisen pisteen takana ja ohjauspyörän keskiö ajoneuvon pituuden ensimmäisessä neljänneksessä.

| 2.6 | ’R-pisteellä’ tarkoitetaan liitteen 4 kohdassa 2.4 määriteltyä istuimen vertailupistettä. |
| --- | --- |

2.6

’R-pisteellä’ tarkoitetaan liitteen 4 kohdassa 2.4 määriteltyä istuimen vertailupistettä.

| 2.7 | ’H-pisteellä’ tarkoitetaan liitteen 4 kohdassa 2.3 määriteltyä pistettä. |
| --- | --- |

2.7

’H-pisteellä’ tarkoitetaan liitteen 4 kohdassa 2.3 määriteltyä pistettä.

| 2.8 | ’Testillä A’ tarkoitetaan etutörmäystestiä, jolla on tarkoitus arvioida ohjaamon kestävyys etutörmäyksessä. |
| --- | --- |

2.8

’Testillä A’ tarkoitetaan etutörmäystestiä, jolla on tarkoitus arvioida ohjaamon kestävyys etutörmäyksessä.

| 2.9 | ’Testillä B’ tarkoitetaan ohjaamon A-pylväisiin kohdistuvaa törmäystestiä, jolla on tarkoitus arvioida ohjaamon kestävyys 90°:n kaatumisessa ja sitä seuraavassa törmäyksessä. |
| --- | --- |

2.9

’Testillä B’ tarkoitetaan ohjaamon A-pylväisiin kohdistuvaa törmäystestiä, jolla on tarkoitus arvioida ohjaamon kestävyys 90°:n kaatumisessa ja sitä seuraavassa törmäyksessä.

| 2.10 | ’Testillä C’ tarkoitetaan ohjaamon katon kestävyystestiä, jolla on tarkoitus arvioida ohjaamon kestävyys 180°:n kaatumisessa. |
| --- | --- |

2.10

’Testillä C’ tarkoitetaan ohjaamon katon kestävyystestiä, jolla on tarkoitus arvioida ohjaamon kestävyys 180°:n kaatumisessa.

| 2.11 | ’A-pylväällä’ tarkoitetaan etummaista ja ulointa kattoa tukevaa rakennetta. |
| --- | --- |

2.11

’A-pylväällä’ tarkoitetaan etummaista ja ulointa kattoa tukevaa rakennetta.

| 2.12 | ’Tuulilasilla’ tarkoitetaan A-pylväiden väliin sijoittuvaa ajoneuvon etuikkunaa. |
| --- | --- |

2.12

’Tuulilasilla’ tarkoitetaan A-pylväiden väliin sijoittuvaa ajoneuvon etuikkunaa.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

3.1   Ajoneuvon valmistajan tai valmistajan valtuutetun edustajan on haettava ajoneuvotyypin hyväksyntää ajoneuvon ohjaamossa matkustavien suojaamisen osalta.

3.2   Hakemukseen on liitettävä ajoneuvon piirustukset, joista käy ilmi ohjaamon sijainti ajoneuvossa ja sen kiinnitystapa, sekä riittävän yksityiskohtaiset piirustukset ohjaamon rakenteesta. Nämä kaikki piirustukset on toimitettava kolmena kappaleena. Rakenteellisia piirteitä koskevan ilmoituslomakkeen malli on liitteen 1 osassa 1.

4.   HYVÄKSYNTÄ

4.1   Jos tämän säännön nojalla hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvotyyppi täyttää jäljempänä olevan kohdan 5 vaatimukset, kyseiselle ajoneuvotyypille on myönnettävä hyväksyntä.

4.2   Kullekin hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä merkistä (tällä hetkellä 03, mikä vastaa muutossarjaa 03) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt merkittävät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille kohdan 2.2 tarkoittamassa merkityksessä.

4.3   Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopettamisesta tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

4.4   Kaikkiin tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi ja hyväksyntälomakkeessa täsmennettyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista:

| 4.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2), jotka ovat ympyrän sisällä, ja |
| --- | --- |

4.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2), jotka ovat ympyrän sisällä, ja

| 4.4.2 | kohdassa 4.4.1 kuvatun ympyrän oikealla puolella sijaitseva tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

4.4.2

kohdassa 4.4.1 kuvatun ympyrän oikealla puolella sijaitseva tämän säännön numero, jota seuraa R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

4.5   Kohdassa 4.4.1 tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn säännön mukaisesti maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön mukaisesti. Tällöin kaikkien niiden sääntöjen numerot ja tunnukset, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä tämän säännön perusteella hyväksynnän myöntäneessä maassa, on merkittävä edellä kohdassa 4.4.1 tarkoitetun tunnuksen oikealle puolelle pystysarakkeisiin.

4.6   Hyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvä.

4.7   Hyväksyntämerkki on sijoitettava ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

4.8   Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5.   VAATIMUKSET

5.1   Yleiset vaatimukset

5.1.1   Ajoneuvon ohjaamon on oltava suunniteltu siten ja kiinnitetty siten ajoneuvoon, että onnettomuuden sattuessa ohjaamossa matkustavien loukkaantumisriski on mahdollisimman pieni.

5.1.2   N1-luokan ajoneuvoille ja N2-luokan ajoneuvoille, joiden kokonaismassa on enintään 7,5 t, on tehtävä liitteen 3 kohdissa 5 ja 7 kuvatut testit A ja C.

Säännön nro 33 tai säännön nro 94 mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin voidaan kuitenkin katsoa täyttävän etutörmäystä koskevat vaatimukset (testi A).

5.1.3   N3-luokan ajoneuvoille ja N2-luokan ajoneuvoille, joiden kokonaismassa on enemmän kuin 7,5 t, on tehtävä liitteen 3 kohdissa 5, 6 ja 7 kuvatut testit A, B ja C.

5.1.4   Testi A (etutörmäys) on tehtävä yksinomaan etuohjaamoajoneuvoille.

5.1.5   Kohtien 5.1.2 ja 5.1.3 vaatimusten täyttymisen osoittamisessa voidaan käyttää valmistajan valinnan mukaan yhtä, kahta tai kolmea ohjaamoa. Testin C molemmat vaiheet on kuitenkin tehtävä samaa ohjaamoa käyttäen.

5.1.6   Testejä A, B ja C ei tarvitse tehdä, jos valmistaja voi osoittaa tietokonesimulaatiolla tai ohjaamon osien kestävyyslaskelmilla tai muulla tavoin hyväksyttävästi tutkimuslaitokselle, ettei ohjaamon muoto muutu matkustajille vaarallisella tavalla (ohjaamon painuminen turvatilaan) testiä vastaavissa olosuhteissa.

5.2   Tarvittava turvatila testin tai testien jälkeen

5.2.1   Kunkin kohdissa 5.1.2 ja 5.1.3 tarkoitetun testin jälkeen ajoneuvon ohjaamossa on oltava turvatila, jossa liitteen 3 lisäyksessä 2 määritelty testinukke mahtuu keskiasennossa olevalle istuimelle ilman että se koskee muihin kuin joustaviin osiin, joiden Shore-kovuus on pienempi kuin 50. Huomioon ei oteta joustavia osia, jotka voidaan poistaa testinukesta ilman työkaluja alle 100 N:n voimaa käyttäen. Asennuksen helpottamiseksi nukke voidaan asettaa paikoilleen osiin purettuna ja koota ohjaamossa. Tällöin istuin on asetettava takimmaiseen asentoon ja nukke on koottava kokonaisuudessaan ja asetettava siten, että sen H-piste yhtyy R-pisteeseen. Tämän jälkeen istuinta on siirrettävä eteenpäin keskiasentoon saakka turvatilan arviointia varten. Vaihtoehtona liitteen 3 lisäyksessä 2 kuvatulle testinukelle voidaan käyttää säännössä nro 94 kuvattua 50. persentiilin Hybrid II- tai Hybrid III -miesnukkea mittauslaitteiston kanssa tai ilman sitä.

5.2.2   Edellä määritelty tila on todennettava kaikkien valmistajan toimittamien istuinten osalta.

5.3   Muut edellytykset

5.3.1   Testien aikana osat, joilla ohjaamo on kiinnitetty alustan runkoon, saavat vääntyä tai katketa, edellyttäen että ohjaamo pysyy kiinni alustan rungossa.

5.3.2   Yksikään ovi ei saa aueta testien aikana, mutta ovien ei edellytetä aukeavan testauksen jälkeen.

6.   AJONEUVOTYYPIN MUUTOKSET JA HYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

6.1   Ajoneuvotyyppiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava hallinnolliselle yksikölle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin. Hallinnollinen yksikkö voi tämän jälkeen:

| 6.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset; tai |
| --- | --- |

6.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset; tai

| 6.1.2 | vaatia uuden testausselosteen testien tekemisestä vastaavalta tutkimuslaitokselta. |
| --- | --- |

6.1.2

vaatia uuden testausselosteen testien tekemisestä vastaavalta tutkimuslaitokselta.

6.2   Tyyppihyväksynnän vahvistaminen tai epääminen, jossa eritellään tehdyt muutokset, annetaan tiedoksi edellä olevan kohdan 4.3 mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille.

6.3   Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

7.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyjen on vastattava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavien vaatimusten on täytyttävä:

7.1   Tämän säännön nojalla hyväksyttävä ajoneuvo on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä ja täyttää kohdan 5 vaatimukset.

7.2   Tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kutakin tuotantoyksikköä koskevat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kerran kahdessa vuodessa.

8.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

8.1   Ajoneuvotyypille tämän säännön nojalla myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 7.1 määrättyä vaatimusta ei noudateta.

8.2   Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aikaisemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava asiasta muille sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

9.   TUOTANNON LOPETTAMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava siitä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

10.1   Muutossarjan 02 virallisesta voimaantulopäivästä lähtien yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa evätä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, mukaista E-hyväksyntää.

10.2   Lokakuun 1 päivästä 2002 alkaen tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli saa myöntää E-hyväksyntiä ainoastaan, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, vaatimukset täyttyvät.

10.3   Lokakuun 1 päivästä 2006 alkaen tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli voi kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntiä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 02 mukaisesti.

10.4   Muutossarjan 03 virallisesta voimaantulopäivästä lähtien yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa evätä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, mukaista E-hyväksyntää.

10.5   Kun muutossarjan 03 voimaantulopäivästä on kulunut 72 kuukautta, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää tämän säännön nojalla E-hyväksynnän uusille ohjaamotyypeille ainoastaan, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, vaatimukset täyttyvät.

10.6   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä laajentamasta hyväksyntää, joka on myönnetty tämän säännön aiempien muutossarjojen nojalla.

10.7   Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on muutossarjan 03 voimaantulopäivää seuraavien 72 kuukauden ajan myönnettävä edelleen hyväksynnät niille ajoneuvotyypeille, jotka täyttävät tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna aiemmilla muutossarjoilla, vaatimukset.

10.8   Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa evätä kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää ajoneuvotyypiltä, joka on hyväksytty tämän säännön muutossarjan 03 mukaisesti.

10.9   Tämän säännön aiempien muutossarjojen mukaisesti hyväksyttyjen ajoneuvojen hyväksynnät pysyvät voimassa myös tämän säännön muutossarjan 03 voimaantulon jälkeen, ja tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on edelleen hyväksyttävä ne.

11.   HYVÄKSYNTÄTESTEISTÄ VASTAAVIEN TUTKIMUSLAITOSTEN SEKÄ HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten nimet ja osoitteet sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutoksella Amend.4).

(2)  1 Saksa, 2 Ranska, 3 Italia, 4 Alankomaat, 5 Ruotsi, 6 Belgia, 7 Unkari, 8 Tšekki, 9 Espanja, 10 Serbia, 11 Yhdistynyt kuningaskunta, 12 Itävalta, 13 Luxemburg, 14 Sveitsi, 15 (antamatta), 16 Norja, 17 Suomi, 18 Tanska, 19 Romania, 20 Puola, 21 Portugali, 22 Venäjän federaatio, 23 Kreikka, 24 Irlanti, 25 Kroatia, 26 Slovenia, 27 Slovakia, 28 Valko-Venäjä, 29 Viro, 30 (antamatta), 31 Bosnia ja Hertsegovina, 32 Latvia, 33 (antamatta), 34 Bulgaria, 35 (antamatta), 36 Liettua, 37 Turkki, 38 (antamatta), 39 Azerbaidžan, 40 entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, 41 (antamatta), 42 Euroopan unioni (hyväksynnän myöntävät sen jäsenvaltiot omaa ECE-merkkiään käyttäen), 43 Japani, 44 (antamatta), 45 Australia, 46 Ukraina, 47 Etelä-Afrikka, 48 Uusi-Seelanti, 49 Kypros, 50 Malta, 51 Korean tasavalta, 52 Malesia, 53 Thaimaa, 54 ja 55 (antamatta), 56 Montenegro, 57 (antamatta) ja 58 Tunisia. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat sopimuksen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä niiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisten vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista tai liittyvät sopimukseen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetuista numeroista sopimuksen sopimuspuolille.

---

LIITE 1

E-TYYPPIHYVÄKSYNTÄASIAKIRJAT

Osa 1

ILMOITUSLOMAKKEEN MALLI

Ohjaamon tyyppihyväksyntää koskevan säännön nro 29 mukaisesti

Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

1.   Yleistä ...

1.1   Merkki (valmistajan kauppanimi): ...

1.2   Tyyppi: ...

1.3   Tyyppitunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon: ...

1.3.3   Merkinnän sijainti: ...

1.4   Ajoneuvoluokka (1) ...

1.5   Valmistajan nimi ja osoite: ...

1.6   Kokoonpanotehtaiden osoitteet: ...

2.   Ajoneuvon yleiset rakenteelliset ominaisuudet: ...

2.1   Valokuvat ja/tai piirustukset tyyppiä edustavasta ajoneuvosta: ...

2.2   Koko ajoneuvon mittapiirustus: ...

2.3   Akselien ja pyörien määrä: ...

2.6   Moottorin sijainti ja järjestely: ...

2.7   Ohjaamo (etuohjaamo tai tavanomainen ohjaamo) (2): ...

2.8   Ohjauksen kätisyys: ...

3.   Massat ja mitat (kg ja mm) (viitataan tarvittaessa piirustukseen): ...

3.1   Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ...

3.2   Suurin teknisesti sallittu massa ajoneuvon etuakselin tai -akselien osalta: ...

4.   Ohjaamo: ...

4.1   Ohjaamon tyyppi: (tavallinen/makuuohjaamo/korkea makuuohjaamo) (3): ...

4.2   Käytetyt materiaalit ja rakennemenetelmät: ...

4.3   Ovien asettelu ja määrä: ...

4.4   Ovisalpojen ja ovien pidätysmekanismien osien piirustukset sekä niiden sijainti ovissa: ...

4.5   Istuinten lukumäärä: ...

4.6   R-pisteet: ...

4.7   Yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin ohjaamosta, myös mitoista, muodosta ja rakennemateriaaleista sekä sen mahdollisesta kiinnityksestä alustan runkoon: ...

4.8   Piirustukset ohjaamosta ja sen sisäjärjestelyjen niistä osista, joilla on vaikutusta turvatilaan: ...

5.   Ohjaus: ...

5.1   Ohjauslaitteiden periaatekaaviot: ...

5.2   Mahdollinen ohjauslaitteen säätöalue ja -tapa: ...

Osa 2

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

| | Antanut | : | Viranomaisen nimi
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- | --- |

Image

Antanut

:

Viranomaisen nimi

...

...

...

| Aihe: Ajoneuvotyypin (4) | : | hyväksyntä myönnetty
  hyväksyntä laajennettu
  hyväksyntä evätty
  hyväksyntä peruutettu
  tuotanto lopetettu |
| --- | --- | --- |

Aihe: Ajoneuvotyypin (4)

:

hyväksyntä myönnetty

hyväksyntä laajennettu

hyväksyntä evätty

hyväksyntä peruutettu

tuotanto lopetettu

ajoneuvon ohjaamossa matkustavien suojaamisen osalta säännön nro 29 mukaisesti.

Hyväksynnän numero: ... Laajennuksen numero: ...

1.   Ajoneuvon kauppanimi tai merkki: ...

2.   Ajoneuvotyyppi: ...

3.   Valmistajan nimi ja osoite: ...

4.   Tarvittaessa valmistajan edustajan nimi ja osoite: ...

5.   Lyhyt kuvaus ohjaamon mallista ja kiinnitysmenetelmästä: ...

6.   Päivä, jona ajoneuvo on toimitettu hyväksyttäväksi: ...

7.   Hyväksyntätestauksesta vastaava tutkimuslaitos: ...

8.   Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päiväys: ...

9.   Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero: ...

10.   Hyväksyntä myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu (4) ...

11.   Hyväksyntämerkin sijainti ajoneuvossa: ...

12.   Paikka: ...

13.   Päivämäärä: ...

14.   Allekirjoitus: ...

Tämän ilmoituksen liitteenä on luettelo hyväksynnän myöntäneen hallinnollisen yksikön haltuun annetuista asiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavilla.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti. TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend. 2, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna muutoksella Amend. 4).

(2)  Etuohjaamolla tarkoitetaan asetelmaa, jossa yli puolet moottorin pituudesta on tuulilasin alareunan etummaisen pisteen takana ja ohjauspyörän keskiö ajoneuvon pituuden ensimmäisessä neljänneksessä.

(3)  Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia).

(4)  Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU

MALLI A

(Ks. tämän säännön kohta 4.4)

Image

Yllä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyötyajoneuvon ohjaamossa matkustavien suojaamisen osalta hyväksytty Alankomaissa (E 4) numerolla 032439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä merkkiä osoittavat, että muutossarja 03 sisältyi sääntöön nro 29 jo hyväksyntää myönnettäessä.

MALLI B

Image

Yllä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E 4) sääntöjen nro 29 ja 24 nojalla (1). (Jälkimmäisen säännön osalta korjattu absorptiokerroin on 1,30 m–1.) Hyväksyntänumerot osoittavat, että muutossarja 03 sisältyi sääntöihin nro 29 ja 24 kyseisiä hyväksyntiä myönnettäessä.

---

(1)  Toinen numero on annettu ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 3

TESTAUSMENETTELY

1.   Ovet

Ennen testausta ohjaamon ovet on suljettava mutta jätettävä lukitsematta.

2.   Moottori

Testiä A varten ajoneuvoon on asennettava moottori tai sitä massaltaan, mitoiltaan ja kiinnitykseltään vastaava malli.

3.   Ohjaamo

Ohjaamo on varustettava ohjausmekanismilla, ohjauspyörällä, kojelaudalla sekä kuljettajan ja matkustajien istuimilla. Ohjauspyörä ja istumapaikka on säädettävä valmistajan ilmoittamaan tavanomaiseen käyttöasentoon.

4.   Ohjaamon kiinnitys

Testiä A varten ohjaamo on asennettava ajoneuvoon. Testejä B ja C varten ohjaamo on valmistajan valinnan mukaan kiinnitettävä joko ajoneuvoon tai erilliseen runkoon. Ajoneuvo tai runko on kiinnitettävä tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvatulla tavalla.

5.   Etutörmäystesti (testi A)

Kuva 1

Etutörmäystesti (testi A)

Image

5.1   Iskuelementin on oltava teräksinen, ja sen massan on jakauduttava tasaisesti ja oltava vähintään 1 500 kg. Elementin iskupinnan on oltava suorakaiteen muotoinen ja tasainen, ja sen on oltava leveydeltään 2 500 mm ja korkeudeltaan 800 mm (katso b ja h kuvassa 1). Sen reunat on pyöristettävä kaarevuussädettä 10 mm ± 5 mm vastaavasti.

5.2   Iskuelementin on oltava kokoonpanoltaan jäykkärakenteinen. Iskuelementti on ripustettava roikkumaan vapaasti kahdella palkilla, jotka on kiinnitetty siihen tiukasti ja joiden etäisyys toisistaan on vähintään 1 000 mm (katso f kuvassa 1). Palkkien pituuden on oltava ripustuskohdasta iskuelementin geometriseen keskikohtaan vähintään 3 500 mm (L kuvassa 1).

5.3   Iskuelementti on sijoitettava pystysuuntaisesti siten, että

| 5.3.1 | sen iskupinta koskettaa ajoneuvon etummaista osaa, |
| --- | --- |

5.3.1

sen iskupinta koskettaa ajoneuvon etummaista osaa,

| 5.3.2 | sen painopiste c on 50 + 5/– 0 mm kuljettajan istuimen R-pisteen alapuolella ja |
| --- | --- |

5.3.2

sen painopiste c on 50 + 5/– 0 mm kuljettajan istuimen R-pisteen alapuolella ja

| 5.3.3 | sen painopiste on ajoneuvon pituussuuntaisessa keskitasossa. |
| --- | --- |

5.3.3

sen painopiste on ajoneuvon pituussuuntaisessa keskitasossa.

5.4   Iskuelementin on iskettävä ohjaamoon edestä ohjaamon takaosaa kohti. Iskun suunnan on oltava horisontaalinen ja samansuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa.

5.5   Iskuenergian on oltava:

| 5.5.1 | 29,4 kJ, kun kyse on N1-luokan ajoneuvoista ja N2-luokan ajoneuvoista, joiden kokonaismassa on enintään 7,5 t |
| --- | --- |

5.5.1

29,4 kJ, kun kyse on N1-luokan ajoneuvoista ja N2-luokan ajoneuvoista, joiden kokonaismassa on enintään 7,5 t

| 5.5.2 | 55 kJ, kun kyse on N3-luokan ajoneuvoista ja N2-luokan ajoneuvoista, joiden kokonaismassa on enemmän kuin 7,5 t. |
| --- | --- |

5.5.2

55 kJ, kun kyse on N3-luokan ajoneuvoista ja N2-luokan ajoneuvoista, joiden kokonaismassa on enemmän kuin 7,5 t.

6.   Pylväisiin kohdistuva etutörmäystesti (testi B)

Kuva 2

Pylväisiin kohdistuva etutörmäystesti (testi B)

Image

6.1   Iskuelementin on oltava jäykkä, ja sen massan on jakauduttava tasaisesti ja oltava vähintään 1 000 kg. Iskuelementin on oltava lieriömäinen, ja lieriön halkaisijan d on oltava 600 ± 50 mm ja pituuden b vähintään 2 500 mm. Sen reunat on pyöristettävä kaarevuussäteeltään vähintään 1,5 millimetriin.

6.2   Iskuelementin on oltava kokoonpanoltaan jäykkärakenteinen. Iskuelementti on ripustettava roikkumaan vapaasti kahdella palkilla, jotka on kiinnitetty siihen tiukasti ja joiden etäisyys toisistaan on vähintään f = 1 000 mm. Palkkien pituuden on oltava ripustuskohdasta iskuelementin geometriseen keskikohtaan vähintään L = 3 500 mm.

6.3   Iskuelementti on sijoitettava siten, että kun se on ripustettuna pystysuuntaisesti,

| 6.3.1 | sen iskupinta koskettaa ohjaamon etummaista osaa, |
| --- | --- |

6.3.1

sen iskupinta koskettaa ohjaamon etummaista osaa,

| 6.3.2 | sen pituussuuntainen keskitaso on horisontaalinen ja kohtisuorassa ohjaamon pituussuuntaiseen pystykeskitasoon nähden, |
| --- | --- |

6.3.2

sen pituussuuntainen keskitaso on horisontaalinen ja kohtisuorassa ohjaamon pituussuuntaiseen pystykeskitasoon nähden,

| 6.3.3 | sen painopiste on tuulilasin alemman ja ylemmän kehyksen puolivälissä, mitattuna tuulilasista ja ohjaamon pituussuuntaisesta pystykeskitasosta, |
| --- | --- |

6.3.3

sen painopiste on tuulilasin alemman ja ylemmän kehyksen puolivälissä, mitattuna tuulilasista ja ohjaamon pituussuuntaisesta pystykeskitasosta,

| 6.3.4 | sen painopiste on ohjaamon pituussuuntaisessa keskitasossa, |
| --- | --- |

6.3.4

sen painopiste on ohjaamon pituussuuntaisessa keskitasossa,

| 6.3.5 | sen pituus jakautuu tasaisesti ajoneuvon leveydelle siten, että se ylittää molempien A-pylväiden koko leveyden. |
| --- | --- |

6.3.5

sen pituus jakautuu tasaisesti ajoneuvon leveydelle siten, että se ylittää molempien A-pylväiden koko leveyden.

6.4   Iskuelementin on iskettävä ohjaamoon edestä ohjaamon takaosaa kohti. Iskun suunnan on oltava horisontaalinen ja samansuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa.

6.5   Iskuenergian on oltava 29,4 kJ.

7.   Katon kestävyystesti (testi C)

Kuva 3

Katon kestävyystesti (testi C)

Image

7.1   N2-luokan ajoneuvojen, joiden kokonaismassa on enemmän kuin 7,5 t, ja N3-luokan ajoneuvojen osalta on tehtävä sekä kohdassa 7.3 että kohdassa 7.4 kuvattu testi kyseisessä järjestyksessä samalle ohjaamolle.

7.2   N2-luokan ajoneuvojen, joiden kokonaismassa on enintään 7,5 t, ja N1-luokan ajoneuvojen osalta on tehtävä ainoastaan kohdassa 7.4 kuvattu testi.

7.3   N2-luokan ajoneuvojen, joiden kokonaismassa on enemmän kuin 7,5 t, ja N3-luokan ajoneuvojen dynaaminen esikuormitus (katso P1 kuvassa 3).

7.3.1   Iskuelementin on oltava jäykkä, ja sen massan on jakauduttava tasaisesti ja oltava vähintään 1 500 kg.

7.3.2   Iskuelementin iskupinnan on oltava suorakaiteen muotoinen ja tasainen. Sen on oltava mitoiltaan riittävän suuri siten, että kun se sijoitetaan kohdan 7.3.3 mukaisesti, ohjaamo ja iskuelementin reunat eivät kosketa toisiaan.

7.3.3   Iskuelementti ja/tai ohjaamo on sijoitettava siten, että iskuhetkellä:

| 7.3.3.1 | iskuelementin iskupinta on 20°:n kulmassa ohjaamon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden; iskuelementtiä tai ohjaamoa ei saa kallistaa; |
| --- | --- |

7.3.3.1

iskuelementin iskupinta on 20°:n kulmassa ohjaamon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden; iskuelementtiä tai ohjaamoa ei saa kallistaa;

| 7.3.3.2 | iskuelementin iskupinta kattaa ohjaamon yläpuolen koko pituuden; |
| --- | --- |

7.3.3.2

iskuelementin iskupinta kattaa ohjaamon yläpuolen koko pituuden;

| 7.3.3.3 | iskuelementin pituussuuntainen keskitaso on horisontaalinen ja samansuuntainen ohjaamon pituussuuntaisen keskitason kanssa. |
| --- | --- |

7.3.3.3

iskuelementin pituussuuntainen keskitaso on horisontaalinen ja samansuuntainen ohjaamon pituussuuntaisen keskitason kanssa.

7.3.4   Iskuelementin on iskettävä ohjaamon yläosaan siten, että kohdan 7.3.3 määräykset täyttyvät iskuhetkellä. Iskun suunnan on oltava kohtisuorassa sekä iskuelementin pintaan että ohjaamon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden. Joko iskuelementti tai ohjaamo voi olla liikkeessä, kunhan sijoittamista koskevat vaatimukset täyttyvät.

7.3.5   Iskuenergian on oltava vähintään 17,6 kJ.

7.4   Katon kestävyystesti (katso P2 kuvassa 3)

7.4.1   Kuormituslaitteen on oltava teräksinen, ja sen massan on jakauduttava tasaisesti.

7.4.2   Laitteen kuormitusosan on oltava suorakaiteen muotoinen ja tasainen. Sen on oltava mitoiltaan riittävän suuri siten, että kun se sijoitetaan kohdan 7.4.4 mukaisesti, ohjaamo ja laitteen reunat eivät kosketa toisiaan.

7.4.3   Laitteen ja sen tukirakenteen välille voidaan lisätä lineaarinen laakerijärjestelmä, jolloin ohjaamon katon on mahdollista liikkua sivusuuntaisesti poispäin siltä puolelta, johon isku kohdistui kohdan 6.3 mukaisessa esįkuormitusvaiheessa.

7.4.4   Kuormituslaite on sijoitettava siten, että testin aikana:

| 7.4.4.1 | se on samansuuntainen alustan x–y-tasoon nähden; |
| --- | --- |

7.4.4.1

se on samansuuntainen alustan x–y-tasoon nähden;

| 7.4.4.2 | se liikkuu samansuuntaisesti alustan pystyakselin suhteen; |
| --- | --- |

7.4.4.2

se liikkuu samansuuntaisesti alustan pystyakselin suhteen;

| 7.4.4.3 | sen kuormitusosa kattaa ohjaamon katon koko alueen. |
| --- | --- |

7.4.4.3

sen kuormitusosa kattaa ohjaamon katon koko alueen.

7.4.5   Kuormituslaitteella on kohdistettava ohjaamon kattoon staattinen kuormitus, joka vastaa ajoneuvon etuakselin tai -akselien suurinta sallittua kuormitusta mutta on enintään 98 kN.

Lisäys 1

OHJEET AJONEUVOJEN KIINNITTÄMISEKSI KOEPENKKIIN

1.   Etutörmäys

Ohjaamolle, joka on kiinnitetty ajoneuvoon seuraavalla tavalla (katso kuva 1), on tehtävä testi A.

1.1   Kiinnitysketjut tai -köydet

Kaikkien kiinnitysketjujen ja -köysien on oltava teräksisiä, ja niiden on kestettävä vähintään 10 tonnin vetokuormitus.

1.2   Alustan rungon tuenta

Alustan rungon pitkittäissuuntaiset osat on tuettava puupalkeilla täydeltä leveydeltään ja vähintään 150 mm:n pituudelta. Palkkien etureunat eivät saa sijaita ohjaamon takimmaisen kohdan etupuolella eivätkä akselivälin keskikohdan takapuolella. Valmistajan pyynnöstä alustan runko on asetettava asentoon, johon se asettuu kuormitettuna.

1.3   Pitkittäissuuntainen kiinnitys

Alustan rungon liikkumista taaksepäin on rajoitettava ketjuilla tai köysillä (A), jotka on kiinnitetty alustan rungon etuosaan symmetrisesti sen pitkittäisakselin suhteen siten, että kiinnityskohtien välinen etäisyys on vähintään 600 mm. Kiristettyinä ketjujen tai köysien on muodostettava enintään 25°:n kulma vaakatasosta alaspäin ja vaakatasossa enintään 10°:n kulma ajoneuvon pitkittäisakselin suhteen. Ketjut tai köydet saavat mennä ristikkäin.

1.4   Sivusuuntainen kiinnitys

Sivusuuntaista liikkumista on rajoitettava ketjuilla tai köysillä (B), jotka on kiinnitetty alustan runkoon symmetrisesti sen pitkittäisakselin suhteen. Alustan kiinnityskohtien on sijaittava enintään 5 metrin ja vähintään 3 metrin päässä ajoneuvon etuosasta. Kiristettyinä ketjujen tai köysien on muodostettava enintään 20°:n kulma vaakatasosta alaspäin ja vaakatasossa vähintään 25°:n mutta enintään 45°:n kulma ajoneuvon pitkittäisakselin suhteen.

1.5   Ketjujen ja köysien kiristäminen ja kiinnitys taakse

Ketjuun tai köyteen (C) on ensin kohdistettava noin 1 kN:n kuormitus. Sen jälkeen kaikki neljä ketjua tai köyttä A ja B on vedettävä kireälle ja ketjuun tai köyteen C on kohdistettava vähintään 10 kN:n vetojännitys. Ketjun tai köyden C kulma vaakatasoon nähden ei saa olla enemmän kuin 15°. Alustan rungon ja maanpinnan väliseen kohtaan D on kohdistettava vähintään 500 N:n pystysuorasti vaikuttava lukitusvoima.

1.6   Vastaava kiinnitys

Valmistajan pyynnöstä testi voidaan tehdä siten, että ohjaamo on kiinnitettynä erikoisrunkoon, edellyttäen että tämän kiinnitystavan on osoitettu vastaavan ajoneuvoon kiinnittämistä.

2.   Etutörmäys pylväisiin

2.1   Ohjaamo kiinnitettynä ajoneuvoon (katso kuva 1)

On varmistettava, että ajoneuvo ei liiku merkittävästi testin aikana. Tätä varten käsijarrun on oltava kytkettynä, vaihteen päällä ja etupyörät kiinnitettyinä kiiloilla.

2.2   Ohjaamo kiinnitettynä runkoon

On varmistettava, että ohjaamo ei liiku merkittävästi testin aikana.

3.   Katon kestävyys

3.1   Ohjaamo kiinnitettynä ajoneuvoon

On varmistettava, että ajoneuvo ei liiku merkittävästi testin aikana. Tätä varten käsijarrun on oltava kytkettynä, vaihteen päällä ja etupyörät kiinnitettyinä kiiloilla. Pyöräntuennan eri osien (jouset, renkaat jne.) vääntyminen on estettävä jäykillä osilla.

3.2   Ohjaamo kiinnitettynä runkoon

On varmistettava, että runko ei liiku merkittävästi testin aikana.

Kuva 1

Etutörmäystesti

Image

Image

Lisäys 2

TURVATILAN TODENTAMISESSA KÄYTETTÄVÄ NUKKE

Image

---

LIITE 4

MENETTELY MOOTTORIAJONEUVOJEN ISTUMAPAIKKOJEN H-PISTEEN JA TOSIASIALLISEN YLÄVARTALOKULMAN MÄÄRITTÄMISEKSI

1.   Tarkoitus

Tässä liitteessä esitettyä menettelyä käytetään moottoriajoneuvon yhden tai useamman istumapaikan H-pisteen sijainnin ja tosiasiallisen ylävartalokulman määrittämiseksi sekä mitattujen tietojen ja ajoneuvon valmistajan antamien, suunnittelussa käytettyjen eritelmien välisen suhteen tarkistamiseksi (1).

2.   Määritelmät

Tässä liitteessä käytetään seuraavia määritelmiä:

2.1   ’Vertailutiedoilla’ tarkoitetaan yhtä tai useampaa istumapaikan seuraavista ominaisuuksista:

| 2.1.1 | H-piste ja R-piste sekä niiden välinen suhde, |
| --- | --- |

2.1.1

H-piste ja R-piste sekä niiden välinen suhde,

| 2.1.2 | todellinen ja suunniteltu ylävartalokulma sekä niiden välinen suhde. |
| --- | --- |

2.1.2

todellinen ja suunniteltu ylävartalokulma sekä niiden välinen suhde.

2.2   ’Kolmiulotteisella H-pistelaitteella’ (3-DH-laite) tarkoitetaan laitetta, jolla määritetään H-pisteet ja todelliset ylävartalokulmat. Laite kuvataan tämän liitteen lisäyksessä 1.

2.3   ’H-pisteellä’ tarkoitetaan ylävartalon ja reisien välistä rotaatiopistettä 3-DH-laitteessa, kun laite on asennettu ajoneuvon istuimelle kohdan 4 mukaisesti. H-piste sijaitsee 3-DH-laitteen keskilinjan keskellä laitteen kummallakin puolella olevien H-pisteen linjan kohdistuspisteiden välissä. H-piste vastaa teoreettisesti R-pistettä (katso toleransseista kohta 3.2.2). Kun H-piste on määritetty kohdassa 4 esitetyllä menettelyllä, sen katsotaan kuuluvan kiinteästi istuinrakenteeseen ja liikkuvan istuimen mukana sitä säädettäessä.

2.4   ’R-pisteellä’ eli ’istumapaikan vertailupisteellä’ tarkoitetaan valmistajan kullekin istumapaikalle määrittelemää suunnittelupistettä, joka vahvistetaan kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaisesti.

2.5   ’Ylävartalolinjalla’ tarkoitetaan 3-DH-laitteen koetintangon keskilinjaa, kun koetintanko on takimmaisessa asennossaan.

2.6   ’Todellisella ylävartalokulmalla’ tarkoitetaan H-pisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja ylävartalolinjan välistä kulmaa, joka on mitattu 3-DH-laitteessa olevalla selän kulman mittauslaitteella. Todellinen ylävartalokulma on teoreettisesti sama kuin suunniteltu ylävartalokulma (katso toleransseista kohta 3.2.2).

2.7   ’Suunnitellulla ylävartalokulmalla’ tarkoitetaan R-pisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja ylävartalon linjan välistä mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmistajan määrittämää istuimen selkänojan suunniteltua asentoa.

2.8   ’Matkustajan keskitasolla’ tarkoitetaan 3-DH-laitteen keskitasoa kussakin istumapaikassa. Sitä edustaa H-pisteen koordinaatti Y-akselilla. Yhdelle matkustajalle tarkoitettujen istuinten keskitaso on sama kuin matkustajan keskitaso. Muiden istuinten osalta matkustajan keskitason määrittelee valmistaja.

2.9   ’Kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä’ tarkoitetaan tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvattua järjestelmää.

2.10   ’Vertailumerkeillä’ tarkoitetaan ajoneuvon korissa olevia valmistajan määrittelemiä fyysisiä pisteitä (aukkoja, pintoja, merkkejä tai lovia).

2.11   ’Ajoneuvon mittausasennolla’ tarkoitetaan ajoneuvon asentoa vertailumerkkien sijainnin mukaan kolmiulotteisessa vertailujärjestelmässä.

3.   Vaatimukset

3.1   Tietojen esitystapa

Kustakin sellaisesta istumapaikasta, jonka osalta vaaditaan vertailutiedot tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseksi, on esitettävä kaikki seuraavassa annetut tai niistä asianmukaisesti valitut tiedot tämän liitteen lisäyksessä 3 ilmoitetussa muodossa:

| 3.1.1 | R-pisteen koordinaatit kolmiulotteisessa vertailujärjestelmässä, |
| --- | --- |

3.1.1

R-pisteen koordinaatit kolmiulotteisessa vertailujärjestelmässä,

| 3.1.2 | suunniteltu ylävartalokulma, |
| --- | --- |

3.1.2

suunniteltu ylävartalokulma,

| 3.1.3 | kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen istuimen säätämiseksi (jos istuinta voidaan säätää) kohdassa 4.3 vahvistettuun mittausasentoon. |
| --- | --- |

3.1.3

kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen istuimen säätämiseksi (jos istuinta voidaan säätää) kohdassa 4.3 vahvistettuun mittausasentoon.

3.2   Mittaustulosten ja suunnittelueritelmien suhde

| 3.2.1 | H-pisteen koordinaatteja verrataan R-pisteen koordinaatteihin, ja jäljempänä kohdassa 4 vahvistettua menettelyä käyttäen saatua todellisen ylävartalokulman arvoa verrataan ajoneuvon valmistajan ilmoittamaan suunnitellun ylävartalokulman arvoon. |
| --- | --- |

3.2.1

H-pisteen koordinaatteja verrataan R-pisteen koordinaatteihin, ja jäljempänä kohdassa 4 vahvistettua menettelyä käyttäen saatua todellisen ylävartalokulman arvoa verrataan ajoneuvon valmistajan ilmoittamaan suunnitellun ylävartalokulman arvoon.

| 3.2.2 | R-pisteen ja H-pisteen koordinaattien keskinäistä sijaintia sekä suunnitellun ja todellisen ylävartalokulman välistä suhdetta on pidettävä hyväksyttävinä kyseisessä istumapaikassa, jos koordinaattiensa avulla määritelty H-piste sijaitsee sellaisen neliön sisällä, jonka vaaka- ja pystysuorien sivujen pituus on 50 mm ja jonka lävistäjät leikkaavat R-pisteessä, ja jos todellinen ylävartalokulma poikkeaa enintään 5 astetta suunnitellusta ylävartalokulmasta. |
| --- | --- |

3.2.2

R-pisteen ja H-pisteen koordinaattien keskinäistä sijaintia sekä suunnitellun ja todellisen ylävartalokulman välistä suhdetta on pidettävä hyväksyttävinä kyseisessä istumapaikassa, jos koordinaattiensa avulla määritelty H-piste sijaitsee sellaisen neliön sisällä, jonka vaaka- ja pystysuorien sivujen pituus on 50 mm ja jonka lävistäjät leikkaavat R-pisteessä, ja jos todellinen ylävartalokulma poikkeaa enintään 5 astetta suunnitellusta ylävartalokulmasta.

| 3.2.3 | Jos nämä edellytykset täyttyvät, R-pistettä ja suunniteltua ylävartalokulmaa käytetään tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseen. |
| --- | --- |

3.2.3

Jos nämä edellytykset täyttyvät, R-pistettä ja suunniteltua ylävartalokulmaa käytetään tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseen.

| 3.2.4 | Jos H-piste tai todellinen ylävartalokulma eivät täytä kohdan 3.2.2 vaatimuksia, H-piste ja todellinen ylävartalokulma on määritettävä vielä kahdesti (kaikkiaan kolmesti). Jos kolmesta määrityksestä kahden tulokset vastaavat vaatimuksia, sovelletaan kohdan 3.2.3 edellytyksiä. |
| --- | --- |

3.2.4

Jos H-piste tai todellinen ylävartalokulma eivät täytä kohdan 3.2.2 vaatimuksia, H-piste ja todellinen ylävartalokulma on määritettävä vielä kahdesti (kaikkiaan kolmesti). Jos kolmesta määrityksestä kahden tulokset vastaavat vaatimuksia, sovelletaan kohdan 3.2.3 edellytyksiä.

| 3.2.5 | Jolleivät kolmesta kohdassa 3.2.4 määrätystä toimenpiteestä vähintään kahden tulokset vastaa kohdan 3.2.2 vaatimuksia tai jollei tarkistusta voida suorittaa siksi, ettei ajoneuvon valmistaja ole antanut R-pisteen sijaintia tai suunniteltua ylävartalokulmaa koskevia tietoja, vertailupisteenä on käytettävä kolmen mitatun kohdan keskipistettä tai kolmen mittauskulman keskiarvoa kaikissa niissä tapauksissa, joissa tässä säännössä tarkoitetaan R-pistettä tai suunniteltua ylävartalokulmaa. |
| --- | --- |

3.2.5

Jolleivät kolmesta kohdassa 3.2.4 määrätystä toimenpiteestä vähintään kahden tulokset vastaa kohdan 3.2.2 vaatimuksia tai jollei tarkistusta voida suorittaa siksi, ettei ajoneuvon valmistaja ole antanut R-pisteen sijaintia tai suunniteltua ylävartalokulmaa koskevia tietoja, vertailupisteenä on käytettävä kolmen mitatun kohdan keskipistettä tai kolmen mittauskulman keskiarvoa kaikissa niissä tapauksissa, joissa tässä säännössä tarkoitetaan R-pistettä tai suunniteltua ylävartalokulmaa.

4.   Menettely H-pisteen ja todellisen ylävartalokulman määrittämiseksi

4.1   Ajoneuvo on vakautettava lämpötilaan 20 ± 10 °C valmistajan harkinnan mukaan, jotta istuinmateriaali on huoneenlämpöistä. Jos tarkastettavaa istuinta ei ole koskaan käytetty, istuimelle on sijoitettava 70–80 kg painoinen ihminen tai laite kaksi kertaa yhden minuutin ajaksi istuintyynyn ja selkänojan notkistamiseksi. Valmistajan pyynnöstä kaikki istuimet on pidettävä kuormittamattomina vähintään 30 minuutin ajan ennen 3-DH-laitteen asentamista.

4.2   Ajoneuvon on oltava kohdassa 2.11 määritellyssä mittausasennossa.

4.3   Jos istuinta voidaan säätää, se on ensin säädettävä takimmaiseen ajoneuvon valmistajan sille määrittämään tavanomaiseen ajo- tai käyttöasentoon ottaen huomioon ainoastaan istuimen pituussuunnassa tapahtuva säätö mutta ei istuimen säätöä muihin kuin tavanomaisiin ajo- tai käyttöasentoihin. Jos istuimessa on muita säätöjä (korkeussäätö, kulmasäätö, selkänojan säätö jne.), ne asetetaan tämän jälkeen ajoneuvon valmistajan niille määrittämään asentoon. Jousitettujen istuinten korkeussäätö on asetettava tarkasti valmistajan määrittelemää tavanomaista ajoasentoa vastaavaan asentoon.

4.4   Se istumapaikan alue, jota 3-DH-laite koskettaa, on peitettävä riittävän suurella ja soveltuvaa kudosta olevalla sileällä puuvillakankaalla, jossa on 18,9 säiettä/cm2 ja jonka paino on 0,228 kg/m2, tai muulla kudotulla tai kuitukankaalla, jolla on vastaavat ominaisuudet.

Jos testi suoritetaan ajoneuvon ulkopuolella olevalle istuimelle, on alustalla, jolle istuin asetetaan, oltava samat olennaiset ominaisuudet (2) kuin sen ajoneuvon lattialla, jolla istuin on tarkoitettu käytettäväksi.

4.5   Kolmiulotteisen H-pistelaitteen kaukaloasennelma on sijoitettava siten, että laitteen keskitaso vastaa matkustajan keskitasoa. Valmistajan pyynnöstä 3-DH-laitetta voidaan siirtää sisemmäksi matkustajan keskitasoon nähden, jos laite sijaitsee niin paljon ulompana, että istuimen reuna estää laitteen asettamisen vaakatasoon.

4.6   Jalkaterä- ja sääriosat kiinnitetään kaukaloasennelman istuinosaan joko erikseen tai käyttämällä T-tankoa ja sääriosaa. H-pisteen linjan kohdistuspisteiden kautta kulkevan suoran on oltava samansuuntainen maanpinnan kanssa ja kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan.

4.7   Kolmiulotteisen H-pistelaitteen jalkaterän ja jalan asennot säädetään seuraavasti:

| 4.7.1 | Suunniteltu istumapaikka: kuljettaja ja reunimmaisena edessä istuva matkustaja.






  4.7.1.1 | Siirretään molempia jalkaterä- ja jalkaosia eteenpäin siten, että jalkaterät ovat luonnollisessa asennossa lattialla, tarvittaessa polkimien välissä. Jos mahdollista, sijoitetaan vasen jalkaterä suunnilleen saman verran vasemmalle 3-DH-laitteen keskitasosta kuin oikea jalkaterä on keskitasosta oikealle. Saatetaan 3-DH-laitteen poikittaissuuntauksen tarkistamisessa käytettävä vesivaaka vaakatasoon säätämällä tarvittaessa istuinkaukaloa uudelleen tai säätämällä jalkaterä- ja jalkaosia taaksepäin. H-pisteen linjan kohdistuspisteiden kautta kulkevan suoran on pysyttävä kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan. |
| --- | --- | --- |

4.7.1

Suunniteltu istumapaikka: kuljettaja ja reunimmaisena edessä istuva matkustaja.

4.7.1.1

Siirretään molempia jalkaterä- ja jalkaosia eteenpäin siten, että jalkaterät ovat luonnollisessa asennossa lattialla, tarvittaessa polkimien välissä. Jos mahdollista, sijoitetaan vasen jalkaterä suunnilleen saman verran vasemmalle 3-DH-laitteen keskitasosta kuin oikea jalkaterä on keskitasosta oikealle. Saatetaan 3-DH-laitteen poikittaissuuntauksen tarkistamisessa käytettävä vesivaaka vaakatasoon säätämällä tarvittaessa istuinkaukaloa uudelleen tai säätämällä jalkaterä- ja jalkaosia taaksepäin. H-pisteen linjan kohdistuspisteiden kautta kulkevan suoran on pysyttävä kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan.

| 4.7.1.2 | Jos vasenta jalkaa ei voida pitää samansuuntaisena oikean jalan kanssa eikä rakenne pysty tukemaan vasenta jalkaterää, vasenta jalkaa siirretään, kunnes jalkaterä on tuettu. Kohdistuspisteiden linjaus ei saa muuttua. |
| --- | --- |

4.7.1.2

Jos vasenta jalkaa ei voida pitää samansuuntaisena oikean jalan kanssa eikä rakenne pysty tukemaan vasenta jalkaterää, vasenta jalkaa siirretään, kunnes jalkaterä on tuettu. Kohdistuspisteiden linjaus ei saa muuttua.

| 4.7.2 | Suunniteltu istumapaikka: reunimmainen takaistuin.
  Taka- tai apuistuimilla jalat sijoitetaan valmistajan määrittämään asentoon. Jos jalat koskettavat tällöin lattiaa eri tasoissa, vertailukohtana käytetään sitä jalkaterää, joka ensimmäisenä koskettaa etuistuinta, ja toinen jalkaterä asetetaan siten, että laitteen istuinosan poikittaissuuntausta osoittava vesivaaka näyttää vaakasuoraa. |
| --- | --- |

4.7.2

Suunniteltu istumapaikka: reunimmainen takaistuin.

Taka- tai apuistuimilla jalat sijoitetaan valmistajan määrittämään asentoon. Jos jalat koskettavat tällöin lattiaa eri tasoissa, vertailukohtana käytetään sitä jalkaterää, joka ensimmäisenä koskettaa etuistuinta, ja toinen jalkaterä asetetaan siten, että laitteen istuinosan poikittaissuuntausta osoittava vesivaaka näyttää vaakasuoraa.

| 4.7.3 | Muut suunnitellut istumapaikat:
  Noudatetaan kohdassa 4.7.1 esitettyä yleistä menettelyä, mutta asetetaan jalkaterät ajoneuvon valmistajan määrittelemällä tavalla. |
| --- | --- |

4.7.3

Muut suunnitellut istumapaikat:

Noudatetaan kohdassa 4.7.1 esitettyä yleistä menettelyä, mutta asetetaan jalkaterät ajoneuvon valmistajan määrittelemällä tavalla.

4.8   Asetetaan sääri- ja reisipainot ja säädetään 3-DH-laite vaakatasoon.

4.9   Kallistetaan selkäosaa etupidäkettä vasten ja vedetään 3-DH-kone irti istuimen selkänojasta T-tangon avulla. Asetetaan 3DH-laite uudelleen istuimelle käyttäen jotakin seuraavista menetelmistä:

| 4.9.1 | Jos 3-DH-laite pyrkii liukumaan taaksepäin, sen annetaan liukua taaksepäin, kunnes T-tankoon ei enää tarvitse kohdistaa vaakatason suuntaista eteenpäin suunnattua pidätyskuormaa eli kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa. Tarvittaessa korjataan säären asentoa. |
| --- | --- |

4.9.1

Jos 3-DH-laite pyrkii liukumaan taaksepäin, sen annetaan liukua taaksepäin, kunnes T-tankoon ei enää tarvitse kohdistaa vaakatason suuntaista eteenpäin suunnattua pidätyskuormaa eli kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa. Tarvittaessa korjataan säären asentoa.

| 4.9.2 | Jos 3-DH-laite ei pyri liukumaan taaksepäin, laitetta liu’utetaan taaksepäin kohdistamalla T-tankoon vaakatason suuntainen taaksepäin suuntautuva kuorma, kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). |
| --- | --- |

4.9.2

Jos 3-DH-laite ei pyri liukumaan taaksepäin, laitetta liu’utetaan taaksepäin kohdistamalla T-tankoon vaakatason suuntainen taaksepäin suuntautuva kuorma, kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2).

4.10   Kohdistetaan 100 ± 10 N:n suuruinen kuormitus H-pistelaitteen kaukaloasennelmaan lantiokulman mittauslaitteen ja T-tangon kotelon leikkauskohdassa. Kuormituksen suunta pidetään edellä mainitun leikkauspisteen kautta reisitangon kotelon yläpuolella olevaan pisteeseen kulkevan linjan suuntaisena (katso tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). Tämän jälkeen selkäkaukalo palautetaan varovasti istuimen selkänojalle. Menettelyn loppuosa on suoritettava varovaisesti, jottei 3-DH-laite liu’u eteenpäin.

4.11   Asetetaan oikean- ja vasemmanpuoleiset lantiopainot ja sen jälkeen vuorotellen kahdeksan ylävartalopainoa. Säilytetään 3-DH-laitteen suuntaus ennallaan.

4.12   Kallistetaan selkäkaukaloa eteenpäin istuimen selkänojan jännityksen vapauttamiseksi. Keinutetaan 3-DH-laitetta puolelta toiselle 10 asteen kaaressa (5 astetta pystysuoran keskitason kummallekin puolelle) kolme täyttä heilahdusta koneen ja istuimen välille mahdollisesti syntyneen kitkan poistamiseksi.

Keinuttamisen aikana 3-DH-laitteen T-tanko saattaa pyrkiä poikkeamaan määritetystä vaaka- ja pystylinjauksesta. Tästä syystä T-tankoa on pidettävä paikoillaan kohdistamalla siihen riittävä sivusuuntainen kuormitus keinutusliikkeiden aikana. T-tankoa pideltäessä ja 3-DH-laitetta keinutettaessa on varottava, ettei siihen kohdistu tahatonta pystysuuntaista tai eteen- ja taaksepäin suuntautuvaa ulkoista kuormitusta.

Kolmiulotteisen H-pistelaitteen jalkateräosia ei saa pidättää eikä pidellä tämän vaiheen aikana. Jos jalkaterien asento muuttuu, niiden olisi annettava jäädä kyseiseen asentoon toistaiseksi.

Lasketaan selkäkaukalo varovasti takaisin istuimen selkänojaa vasten ja tarkistetaan, että kumpikin vesivaaka on nolla-asennossa. Jos jalkaterät ovat liikkuneet 3-DH-laitteen keinutuksen aikana, ne on asetettava uudelleen seuraavassa esitetyllä tavalla.

Nostetaan vuorotellen kumpikin jalkaterä irti lattiasta juuri sen verran, ettei se enää pääse liikkumaan. Nostamisen aikana jalkaterät saavat kääntyä vapaasti. Niihin ei saa kohdistaa eteen tai sivulle suuntautuvia kuormia. Kun jalkaterät lasketaan takaisin alas, kantapäiden on kosketettava tarkoitukseen suunniteltua rakennetta.

Tarkistetaan, että sivuttaissuuntainen vesivaaka on nolla-asennossa. Tarvittaessa kohdistetaan selkäkaukalon yläosaan sivuttainen kuorma, joka riittää asettamaan 3-DH-laitteen istuinosan vaakatasoon istuimelle.

4.13   Pidetään T-tangosta kiinni, jottei 3-DH-laite pääse liukumaan istuintyynyllä eteenpäin, ja jatketaan seuraavasti:

| a) | lasketaan selkäkaukalo takaisin istuimen selkänojaa vasten |
| --- | --- |

a)

lasketaan selkäkaukalo takaisin istuimen selkänojaa vasten

| b) | kohdistetaan ja vapautetaan selkäkulmatankoon suunnilleen ylävartalopainojen keskipisteen kohdalle vuorotellen vaakasuora, taaksepäin suuntautuva enintään 25 N:n kuormitus, kunnes lantiokulman osoittava asteikko ilmaisee, että kuorman vapauttamisen jälkeen on saavutettu vakaa asento. On huolehdittava, ettei 3-DH-laitteeseen kohdistu ulkopuolisia alas eikä sivulle suuntautuvia kuormituksia. Jos 3-DH-laitteen tasoa on säädettävä uudelleen, selkäkaukaloa käännetään eteenpäin, vaakataso asetetaan uudelleen ja kohdan 4.12 menettely toistetaan. |
| --- | --- |

b)

kohdistetaan ja vapautetaan selkäkulmatankoon suunnilleen ylävartalopainojen keskipisteen kohdalle vuorotellen vaakasuora, taaksepäin suuntautuva enintään 25 N:n kuormitus, kunnes lantiokulman osoittava asteikko ilmaisee, että kuorman vapauttamisen jälkeen on saavutettu vakaa asento. On huolehdittava, ettei 3-DH-laitteeseen kohdistu ulkopuolisia alas eikä sivulle suuntautuvia kuormituksia. Jos 3-DH-laitteen tasoa on säädettävä uudelleen, selkäkaukaloa käännetään eteenpäin, vaakataso asetetaan uudelleen ja kohdan 4.12 menettely toistetaan.

4.14   Tehdään kaikki seuraavat mittaukset:

| 4.14.1 | Mitataan H-pisteen koordinaatit kolmiulotteisessa vertailujärjestelmässä. |
| --- | --- |

4.14.1

Mitataan H-pisteen koordinaatit kolmiulotteisessa vertailujärjestelmässä.

| 4.14.2 | Luetaan todellinen ylävartalokulma 3-DH-laitteen selkäkulman osoittavalta asteikolta, kun koetintanko on takimmaisessa asennossaan. |
| --- | --- |

4.14.2

Luetaan todellinen ylävartalokulma 3-DH-laitteen selkäkulman osoittavalta asteikolta, kun koetintanko on takimmaisessa asennossaan.

4.15   Jos 3-DH-laitteen asennus halutaan suorittaa uudelleen, istuinasennelman on oltava kuormittamattomana vähintään 30 minuuttia ennen asennuksen uusimista. Kolmiulotteista H-pistelaitetta ei saa pitää kuormitettuna istuinkokoonpanon päällä pidempään kuin testin suorittaminen sitä vaatii.

4.16   Jos samalla rivillä sijaitsevia istuimia voidaan pitää samanlaisina (penkki-istuin, identtiset istuimet jne.), kullekin istuinriville määritetään ainoastaan yksi H-piste ja yksi todellinen ylävartalokulma, jolloin tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvattu 3-DH-laite sijoitetaan paikalle, jonka katsotaan edustavan riviä. Tämän istumapaikan on oltava:

| 4.16.1 | eturivillä kuljettajan istuin; |
| --- | --- |

4.16.1

eturivillä kuljettajan istuin;

| 4.16.2 | takarivillä tai -riveillä reunimmainen istuin. |
| --- | --- |

4.16.2

takarivillä tai -riveillä reunimmainen istuin.

---

(1)  Kaikkien muiden istumapaikkojen kuin etuistuinten osalta, joissa H-pistettä ei voida määritellä kolmiulotteisen H-pistelaitteen tai siihen liittyvien menetelmien avulla, voidaan toimivaltaisen viranomaisen niin päättäessä käyttää viitearvona valmistajan ilmoittamaa R-pistettä.

(2)  Kallistuskulma, istuimen kiinnityksen korkeusero, pinnan rakenne jne.

Lisäys 1

KOLMIULOTTEISEN H-PISTELAITTEEN KUVAUS
   (1)

(3-DH-laite)

1.   Selkä- ja istuinkaukalot

Selkä- ja istuinkaukalot on valmistettu lujitemuovista ja metallista. Ne jäljittelevät ihmisen ylävartaloa ja reisiä, ja ne on nivelletty mekaanisesti toisiinsa H-pisteessä. H-pisteeseen nivellettyyn koetintankoon kiinnitetään kulma-asteikko, jolla mitataan todellinen ylävartalokulma. Istuinkaukaloon kiinnitetty säädettävä reisitanko osoittaa reiden keskiviivan ja toimii lantiokulman osoittavan asteikon perusviivana.

2.   Vartalo- ja jalkaosat

Sääriosat kytketään kaukaloasennelman istuinosaan polvet yhdistävästä T-tangosta, joka on säädettävän reisitangon poikittaissuuntainen jatke. Sääriosiin kiinnitetään kulma-asteikot, joilla mitataan polvikulmia. Kenkä- ja jalkateräasennelmat kalibroidaan jalkaterän kulman mittaamiseksi. Laite suunnataan kahdella vesivaa’alla. Vartalo-osan painot sijoitetaan niitä vastaaviin painopisteisiin siten, että istuimeen kohdistuu 76 kg painavan miehen painoa vastaava kuormitus. On tarkistettava, että 3-DH-laitteen kaikki nivelet liikkuvat vapaasti ilman havaittavissa olevaa kitkaa.

Kuva 1

Kolmiulotteisen H-pistelaitteen osat

Image

Kuva 2

Kolmiulotteisen H-pistelaitteen osien mitat ja kuormien jakautuminen

Image

---

(1)  Yksityiskohtaiset tiedot kolmiulotteisen H-pistelaitteen rakenteesta ovat saatavissa osoitteesta Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Yhdysvallat. Laite vastaa ISO-standardissa 6549:1980 kuvattua laitetta.

Lisäys 2

KOLMIULOTTEINEN VERTAILUJÄRJESTELMÄ

| 1. | Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä määritellään kolmella ajoneuvon valmistajan vahvistamalla kohtisuoralla tasolla (katso kuva) (1). |
| --- | --- |

1.

Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä määritellään kolmella ajoneuvon valmistajan vahvistamalla kohtisuoralla tasolla (katso kuva) (1).

| 2. | Ajoneuvo saadaan mittausasentoon asettamalla se tukipinnalle siten, että vertailumerkkien koordinaatit vastaavat valmistajan ilmoittamia arvoja. |
| --- | --- |

2.

Ajoneuvo saadaan mittausasentoon asettamalla se tukipinnalle siten, että vertailumerkkien koordinaatit vastaavat valmistajan ilmoittamia arvoja.

| 3. | R-pisteen ja H-pisteen koordinaatit saadaan ajoneuvon valmistajan määrittelemien vertailumerkkien perusteella. |
| --- | --- |

3.

R-pisteen ja H-pisteen koordinaatit saadaan ajoneuvon valmistajan määrittelemien vertailumerkkien perusteella.

Image

---

(1)  Vertailujärjestelmä vastaa ISO-standardia 4130:1978.

---

LIITE 5

ISTUMAPAIKKOJEN VERTAILUTIEDOT

1.   Vertailutietojen merkitseminen

Vertailutiedot luetellaan järjestyksessä kunkin istumapaikan osalta. Istumapaikalle annetaan kaksimerkkinen tunnistuskoodi. Ensimmäinen merkki on arabialainen numero, jolla ilmoitetaan istuinrivi ajoneuvon edestä taaksepäin laskettuna. Toinen merkki on suuraakkosin esitetty kirjain, joka ilmoittaa istumapaikan sijainnin rivillä katsottaessa eteenpäin ajoneuvon kulkusuuntaan. On käytettävä seuraavia kirjaimia:

| L | = | vasen |
| --- | --- | --- |
| C | = | keskimmäinen |
| R | = | oikea |

L

=

vasen

C

=

keskimmäinen

R

=

oikea

2.   Ajoneuvon mittausasennon kuvaus

2.1   Vertailumerkkien koordinaatit

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.   Vertailutietojen luettelo

3.1   Istumapaikka: ...

3.1.1   R-pisteen koordinaatit

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.1.2   Suunniteltu ylävartalokulma: ...

3.1.3   Istuimen säädöt (1)

| | vaakasuora: ... |
| --- | --- |

vaakasuora: ...

| | pystysuora: ... |
| --- | --- |

pystysuora: ...

| | kulmittainen: ... |
| --- | --- |

kulmittainen: ...

| | ylävartalokulma: ... |
| --- | --- |

ylävartalokulma: ...

Huomautus: Muiden istumapaikkojen vertailutiedot annetaan kohdissa 3.2, 3.3 jne.

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

---

TOIMIELINTENVÄLISET SOPIMUKSET

| 20.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 304/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 304/47

---

Puitesopimus Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN KOMISSIO, jäljempänä ’molemmat toimielimet’, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 295 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’perussopimukset’,

ottavat huomioon molempien toimielinten välisiä suhteita käsittelevät toimielinten väliset sopimukset ja muut tekstit,

ottavat huomioon parlamentin työjärjestyksen (1) ja erityisesti sen 105, 106 ja 127 artiklan ja liitteet VIII ja XIV,

ottavat huomioon valitun komission puheenjohtajan 15 päivänä syyskuuta 2009 ja 9 päivänä helmikuuta 2010 antamat poliittiset suuntaviivat ja lausumat sekä lausumat, jotka kukin komission jäsenehdokas on antanut parlamentin valiokuntien järjestämissä kuulemistilaisuuksissa,

| A. | katsovat Lissabonin sopimuksen vahvistavan Euroopan unionin päätöksentekomenettelyn kansanvaltaista laillisuutta; |
| --- | --- |

A.

katsovat Lissabonin sopimuksen vahvistavan Euroopan unionin päätöksentekomenettelyn kansanvaltaista laillisuutta;

| B. | ottavat huomioon, että molemmat toimielimet pitävät erittäin tärkeänä unionin lainsäädännön tehokasta saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

B.

ottavat huomioon, että molemmat toimielimet pitävät erittäin tärkeänä unionin lainsäädännön tehokasta saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoa;

| C. | katsovat, että tällä puitesopimuksella ei vaikuteta parlamentin, komission tai unionin muun toimielimen tai laitoksen tehtäviin ja toimivaltaan, vaan sillä pyritään mahdollisimman suureen tehokkuuteen ja avoimuuteen tehtävien hoitamisessa ja toimivallan käyttämisessä; |
| --- | --- |

C.

katsovat, että tällä puitesopimuksella ei vaikuteta parlamentin, komission tai unionin muun toimielimen tai laitoksen tehtäviin ja toimivaltaan, vaan sillä pyritään mahdollisimman suureen tehokkuuteen ja avoimuuteen tehtävien hoitamisessa ja toimivallan käyttämisessä;

| D. | katsovat, että tätä puitesopimusta olisi tulkittava perussopimuksiin nojautuvan toimielinjärjestelmän mukaisesti; |
| --- | --- |

D.

katsovat, että tätä puitesopimusta olisi tulkittava perussopimuksiin nojautuvan toimielinjärjestelmän mukaisesti;

| E. | toteavat, että komissio ottaa asianmukaisesti huomioon parlamentille ja neuvostolle perussopimuksissa vahvistetut asemat ja erityisesti 9 kohdassa tarkoitetun yhdenvertaista kohtelua koskevan perusperiaatteen; |
| --- | --- |

E.

toteavat, että komissio ottaa asianmukaisesti huomioon parlamentille ja neuvostolle perussopimuksissa vahvistetut asemat ja erityisesti 9 kohdassa tarkoitetun yhdenvertaista kohtelua koskevan perusperiaatteen;

| F. | katsovat, että toukokuussa 2005 tehty puitesopimus (2) on saatettava ajan tasalle ja korvattava seuraavalla tekstillä; |
| --- | --- |

F.

katsovat, että toukokuussa 2005 tehty puitesopimus (2) on saatettava ajan tasalle ja korvattava seuraavalla tekstillä;

OVAT TEHNEET SEURAAVAN SOPIMUKSEN:

I.   SOVELTAMISALA

| 1. | Ottaakseen paremmin huomioon parlamentin ja komission uuden erityiskumppanuuden molemmat toimielimet toteuttavat seuraavat toimenpiteet, joilla pyritään vahvistamaan komission poliittista vastuullisuutta ja laillisuutta, laajentamaan rakentavaa vuoropuhelua ja parantamaan keskinäistä tiedonkulkua sekä menettelyjä ja suunnittelua koskevaa yhteistyötään.
  Ne sopivat lisäksi erityisistä määräyksistä, jotka koskevat:






  — | komission tapaamisia kansallisten asiantuntijoiden kanssa liitteen I mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

1.

Ottaakseen paremmin huomioon parlamentin ja komission uuden erityiskumppanuuden molemmat toimielimet toteuttavat seuraavat toimenpiteet, joilla pyritään vahvistamaan komission poliittista vastuullisuutta ja laillisuutta, laajentamaan rakentavaa vuoropuhelua ja parantamaan keskinäistä tiedonkulkua sekä menettelyjä ja suunnittelua koskevaa yhteistyötään.

Ne sopivat lisäksi erityisistä määräyksistä, jotka koskevat:

—

komission tapaamisia kansallisten asiantuntijoiden kanssa liitteen I mukaisesti,

| — | luottamuksellisten tietojen toimittamista parlamentille liitteen II mukaisesti, |
| --- | --- |

—

luottamuksellisten tietojen toimittamista parlamentille liitteen II mukaisesti,

| — | kansainvälisistä sopimuksista neuvottelemista ja niiden tekemistä liitteen III mukaisesti, ja |
| --- | --- |

—

kansainvälisistä sopimuksista neuvottelemista ja niiden tekemistä liitteen III mukaisesti, ja

| — | komission työohjelman aikataulua liitteen IV mukaisesti. |
| --- | --- |

—

komission työohjelman aikataulua liitteen IV mukaisesti.

II.   POLIITTINEN VASTUU

| 2. | Kun Eurooppa-neuvosto on nimennyt valitun komission puheenjohtajan, tämä toimittaa parlamentille toimikauttaan koskevat poliittiset suuntaviivat, jotta parlamentin kanssa voidaan käydä tietoihin perustuvaa keskustelua ennen kuin se äänestää valinnasta. |
| --- | --- |

2.

Kun Eurooppa-neuvosto on nimennyt valitun komission puheenjohtajan, tämä toimittaa parlamentille toimikauttaan koskevat poliittiset suuntaviivat, jotta parlamentin kanssa voidaan käydä tietoihin perustuvaa keskustelua ennen kuin se äänestää valinnasta.

| 3. | Parlamentti ottaa työjärjestyksensä 106 artiklan mukaisesti yhteyttä valittuun komission puheenjohtajaan hyvissä ajoin ennen uuden komission hyväksyntää koskevien menettelyjen aloittamista. Parlamentti ottaa valitun puheenjohtajan ilmaisemat näkemykset huomioon.
  Valitut komission jäsenet varmistavat, että he antavat kaikki asiaankuuluvat tiedot Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 245 artiklasta aiheutuvan riippumattomuusvelvoitteen mukaisesti.
  Menettelyt suunnitellaan siten, että niiden avulla voidaan varmistaa, että koko komission jäsenten nimeämistä arvioidaan avoimesti, oikeudenmukaisesti ja yhtenäisesti. |
| --- | --- |

3.

Parlamentti ottaa työjärjestyksensä 106 artiklan mukaisesti yhteyttä valittuun komission puheenjohtajaan hyvissä ajoin ennen uuden komission hyväksyntää koskevien menettelyjen aloittamista. Parlamentti ottaa valitun puheenjohtajan ilmaisemat näkemykset huomioon.

Valitut komission jäsenet varmistavat, että he antavat kaikki asiaankuuluvat tiedot Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 245 artiklasta aiheutuvan riippumattomuusvelvoitteen mukaisesti.

Menettelyt suunnitellaan siten, että niiden avulla voidaan varmistaa, että koko komission jäsenten nimeämistä arvioidaan avoimesti, oikeudenmukaisesti ja yhtenäisesti.

| 4. | Jokainen komission jäsen kantaa poliittisen vastuun toimista hänen tehtäviinsä kuuluvalla alalla, tämän kuitenkaan vaikuttamatta komission kollegiaalisuuden periaatteeseen.
  Komission puheenjohtaja kantaa täyden vastuun jokaisen sellaisen eturistiriidan havaitsemisesta, joka estää komission jäsentä hoitamasta tehtäviään.
  Komission puheenjohtaja kantaa myös vastuun tällaisesta tilanteesta aiheutuvien myöhempien toimien toteuttamisesta ja ilmoittaa asiasta välittömästi parlamentin puhemiehelle kirjallisesti.
  Komission jäsenten vaalikampanjaan osallistumista käsitellään komission jäsenten toimintasäännöissä.
  Euroopan parlamentin vaaleissa ehdokkaiksi asettautuvien komission jäsenten olisi otettava palkatonta vaalivapaata tehtävistään viimeisestä vaaleja edeltävästä istuntojaksosta lähtien.
  Komission puheenjohtaja ilmoittaa parlamentille hyvissä ajoin päätöksestään, joka koskee tällaisen vapaan myöntämistä, ja sen, kuka komission jäsen ottaa tehtävät hoitaakseen vapaajakson aikana. |
| --- | --- |

4.

Jokainen komission jäsen kantaa poliittisen vastuun toimista hänen tehtäviinsä kuuluvalla alalla, tämän kuitenkaan vaikuttamatta komission kollegiaalisuuden periaatteeseen.

Komission puheenjohtaja kantaa täyden vastuun jokaisen sellaisen eturistiriidan havaitsemisesta, joka estää komission jäsentä hoitamasta tehtäviään.

Komission puheenjohtaja kantaa myös vastuun tällaisesta tilanteesta aiheutuvien myöhempien toimien toteuttamisesta ja ilmoittaa asiasta välittömästi parlamentin puhemiehelle kirjallisesti.

Komission jäsenten vaalikampanjaan osallistumista käsitellään komission jäsenten toimintasäännöissä.

Euroopan parlamentin vaaleissa ehdokkaiksi asettautuvien komission jäsenten olisi otettava palkatonta vaalivapaata tehtävistään viimeisestä vaaleja edeltävästä istuntojaksosta lähtien.

Komission puheenjohtaja ilmoittaa parlamentille hyvissä ajoin päätöksestään, joka koskee tällaisen vapaan myöntämistä, ja sen, kuka komission jäsen ottaa tehtävät hoitaakseen vapaajakson aikana.

| 5. | Jos parlamentti pyytää komission puheenjohtajaa peruuttamaan yksittäistä komission jäsentä kohtaan tunnetun luottamuksen, puheenjohtaja harkitsee vakavasti, olisiko hänen pyydettävä kyseistä komission jäsentä eroamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Komission puheenjohtaja joko pyytää kyseistä jäsentä eroamaan tai perustelee tästä kieltäytymisensä parlamentille seuraavalla istuntojaksolla. |
| --- | --- |

5.

Jos parlamentti pyytää komission puheenjohtajaa peruuttamaan yksittäistä komission jäsentä kohtaan tunnetun luottamuksen, puheenjohtaja harkitsee vakavasti, olisiko hänen pyydettävä kyseistä komission jäsentä eroamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Komission puheenjohtaja joko pyytää kyseistä jäsentä eroamaan tai perustelee tästä kieltäytymisensä parlamentille seuraavalla istuntojaksolla.

| 6. | Kun toimikauden aikana on päätettävä komission yksittäisen jäsenen vaihtamisesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 246 artiklan toisen kohdan mukaisesti, komission puheenjohtaja harkitsee vakavasti parlamentin järjestämän kuulemistilaisuuden tulosta ennen kuin hän suostuu neuvoston päätökseen.
  Parlamentti vakuuttaa hoitavansa menettelynsä niin nopeasti kuin mahdollista, jotta komission puheenjohtaja voi harkita vakavasti parlamentin lausuntoa ennen uuden jäsenen nimittämistä.
  Komission puheenjohtaja harkitsee myös parlamentin kantaa vakavasti, jos jäljellä oleva komission jäsenen toimikausi on lyhyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 246 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

6.

Kun toimikauden aikana on päätettävä komission yksittäisen jäsenen vaihtamisesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 246 artiklan toisen kohdan mukaisesti, komission puheenjohtaja harkitsee vakavasti parlamentin järjestämän kuulemistilaisuuden tulosta ennen kuin hän suostuu neuvoston päätökseen.

Parlamentti vakuuttaa hoitavansa menettelynsä niin nopeasti kuin mahdollista, jotta komission puheenjohtaja voi harkita vakavasti parlamentin lausuntoa ennen uuden jäsenen nimittämistä.

Komission puheenjohtaja harkitsee myös parlamentin kantaa vakavasti, jos jäljellä oleva komission jäsenen toimikausi on lyhyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 246 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti.

| 7. | Jos komission puheenjohtaja aikoo jakaa komission jäsenten vastuualueita uudelleen toimikauden aikana Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 248 artiklan mukaisesti, hän ilmoittaa näistä muutoksista parlamentille hyvissä ajoin asiaankuuluvaa parlamentin kuulemista varten. Komission puheenjohtajan päätös vastuualueiden uudelleen jakamisesta voi tulla voimaan välittömästi. |
| --- | --- |

7.

Jos komission puheenjohtaja aikoo jakaa komission jäsenten vastuualueita uudelleen toimikauden aikana Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 248 artiklan mukaisesti, hän ilmoittaa näistä muutoksista parlamentille hyvissä ajoin asiaankuuluvaa parlamentin kuulemista varten. Komission puheenjohtajan päätös vastuualueiden uudelleen jakamisesta voi tulla voimaan välittömästi.

| 8. | Jos komissio tekee ehdotuksen komission jäsenten toimintasääntöjen eturistiriitatilannetta tai eettisiä kysymyksiä koskevien kohtien tarkistamisesta, se pyytää parlamentilta lausunnon asiasta. |
| --- | --- |

8.

Jos komissio tekee ehdotuksen komission jäsenten toimintasääntöjen eturistiriitatilannetta tai eettisiä kysymyksiä koskevien kohtien tarkistamisesta, se pyytää parlamentilta lausunnon asiasta.

III.   RAKENTAVA VUOROPUHELU JA TIEDONKULKU

i)   Yleiset määräykset

| 9. | Komissio takaa soveltavansa parlamentin ja neuvoston yhdenvertaista kohtelua koskevaa perusperiaatetta etenkin kokouksiin pääsemistä ja lausuntojen tai muiden tietojen saamista koskevissa kysymyksissä varsinkin kun on kyse lainsäädäntö- tai budjettiasioista. |
| --- | --- |

9.

Komissio takaa soveltavansa parlamentin ja neuvoston yhdenvertaista kohtelua koskevaa perusperiaatetta etenkin kokouksiin pääsemistä ja lausuntojen tai muiden tietojen saamista koskevissa kysymyksissä varsinkin kun on kyse lainsäädäntö- tai budjettiasioista.

| 10. | Komissio ryhtyy toimivaltansa mukaisesti toimiin, joilla parannetaan parlamentin osallistumista siten, että parlamentin yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevat näkemykset otetaan huomioon siinä määrin kuin on mahdollista. |
| --- | --- |

10.

Komissio ryhtyy toimivaltansa mukaisesti toimiin, joilla parannetaan parlamentin osallistumista siten, että parlamentin yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevat näkemykset otetaan huomioon siinä määrin kuin on mahdollista.

| 11. | Parlamentin ja komission erityiskumppanuuden toteuttamiseksi suoritetaan seuraavat järjestelyt:






  — | komission puheenjohtaja tapaa parlamentin pyynnöstä puheenjohtajakokouksen vähintään kahdesti vuodessa keskustellakseen yhteisen edun mukaisista aiheista, |
| --- | --- | --- |

11.

Parlamentin ja komission erityiskumppanuuden toteuttamiseksi suoritetaan seuraavat järjestelyt:

—

komission puheenjohtaja tapaa parlamentin pyynnöstä puheenjohtajakokouksen vähintään kahdesti vuodessa keskustellakseen yhteisen edun mukaisista aiheista,

| — | komission puheenjohtaja käy säännöllisesti vuoropuhelua parlamentin puhemiehen kanssa keskeisistä monialaisista kysymyksistä ja tärkeimmistä lainsäädäntöehdotuksista; tähän vuoropuheluun olisi kuuluttava myös se, että parlamentin puhemies kutsutaan komission jäsenten kollegion kokouksiin, |
| --- | --- |

—

komission puheenjohtaja käy säännöllisesti vuoropuhelua parlamentin puhemiehen kanssa keskeisistä monialaisista kysymyksistä ja tärkeimmistä lainsäädäntöehdotuksista; tähän vuoropuheluun olisi kuuluttava myös se, että parlamentin puhemies kutsutaan komission jäsenten kollegion kokouksiin,

| — | komission puheenjohtaja tai toimielinten välisistä suhteista vastaava komission varapuheenjohtaja kutsutaan puheenjohtajakokouksiin ja valiokuntien puheenjohtajakokouksiin, kun niissä käsitellään täysistuntojen esityslistaa, parlamentin ja komission välisiä suhteita ja lainsäädäntöä ja talousarviota koskevia aiheita, |
| --- | --- |

—

komission puheenjohtaja tai toimielinten välisistä suhteista vastaava komission varapuheenjohtaja kutsutaan puheenjohtajakokouksiin ja valiokuntien puheenjohtajakokouksiin, kun niissä käsitellään täysistuntojen esityslistaa, parlamentin ja komission välisiä suhteita ja lainsäädäntöä ja talousarviota koskevia aiheita,

| — | puheenjohtajakokous, valiokuntien puheenjohtajakokous ja komission jäsenten kollegio järjestävät vuosittain tapaamisia keskustellakseen ajankohtaisista kysymyksistä, kuten komission työohjelman laatimisesta ja toteuttamisesta, |
| --- | --- |

—

puheenjohtajakokous, valiokuntien puheenjohtajakokous ja komission jäsenten kollegio järjestävät vuosittain tapaamisia keskustellakseen ajankohtaisista kysymyksistä, kuten komission työohjelman laatimisesta ja toteuttamisesta,

| — | puheenjohtajakokous ja valiokuntien puheenjohtajakokous ilmoittavat komissiolle hyvissä ajoin sellaisten keskustelujen tuloksista, joissa käsitellään toimielinten välisiä suhteita; parlamentti tiedottaa myös komissiolle täysimääräisesti ja säännöllisesti sellaisten kokousten tuloksista, joissa käsitellään täysistuntojaksojen valmistelua, ja ottaa komission näkemykset huomioon; tämä ei rajoita 45 kohdan soveltamista, |
| --- | --- |

—

puheenjohtajakokous ja valiokuntien puheenjohtajakokous ilmoittavat komissiolle hyvissä ajoin sellaisten keskustelujen tuloksista, joissa käsitellään toimielinten välisiä suhteita; parlamentti tiedottaa myös komissiolle täysimääräisesti ja säännöllisesti sellaisten kokousten tuloksista, joissa käsitellään täysistuntojaksojen valmistelua, ja ottaa komission näkemykset huomioon; tämä ei rajoita 45 kohdan soveltamista,

| — | parlamentin ja komission pääsihteerit tapaavat säännöllisesti varmistaakseen asianmukaisen tiedonvaihdon molempien toimielinten välillä. |
| --- | --- |

—

parlamentin ja komission pääsihteerit tapaavat säännöllisesti varmistaakseen asianmukaisen tiedonvaihdon molempien toimielinten välillä.

| 12. | Jokainen komission jäsen varmistaa, että tieto kulkee säännöllisesti ja suoraan komission jäsenen ja parlamentin asianomaisen valiokunnan puheenjohtajan välillä. |
| --- | --- |

12.

Jokainen komission jäsen varmistaa, että tieto kulkee säännöllisesti ja suoraan komission jäsenen ja parlamentin asianomaisen valiokunnan puheenjohtajan välillä.

| 13. | Komissio ei julkista lainsäädäntöehdotusta tai muuta merkittävää aloitetta tai päätöstä, ennen kuin se on ilmoittanut tästä kirjallisesti parlamentille.
  Molemmat toimielimet yksilöivät komission työohjelman perusteella yhteisestä sopimuksesta etukäteen täysistunnossa esiteltävät keskeiset aloitteet. Komissio esittelee periaatteessa nämä aloitteet ensin täysistunnossa ja vasta sen jälkeen julkisuudessa.
  Molemmat toimielimet yksilöivät vastaavasti myös ehdotukset ja aloitteet, joista on tiedotettava puheenjohtajakokoukselle, tai tiedottavat niistä asianmukaisella tavalla asiasta vastaavalle parlamentin valiokunnalle tai sen puheenjohtajalle.
  Kyseiset päätökset tehdään 11 kohdan mukaisessa molempien toimielinten välisessä säännöllisessä vuoropuhelussa, ja ne saatetaan säännöllisesti ajan tasalle ottaen asianmukaisesti huomioon mahdollisesti ilmenevän poliittisen kehityksen. |
| --- | --- |

13.

Komissio ei julkista lainsäädäntöehdotusta tai muuta merkittävää aloitetta tai päätöstä, ennen kuin se on ilmoittanut tästä kirjallisesti parlamentille.

Molemmat toimielimet yksilöivät komission työohjelman perusteella yhteisestä sopimuksesta etukäteen täysistunnossa esiteltävät keskeiset aloitteet. Komissio esittelee periaatteessa nämä aloitteet ensin täysistunnossa ja vasta sen jälkeen julkisuudessa.

Molemmat toimielimet yksilöivät vastaavasti myös ehdotukset ja aloitteet, joista on tiedotettava puheenjohtajakokoukselle, tai tiedottavat niistä asianmukaisella tavalla asiasta vastaavalle parlamentin valiokunnalle tai sen puheenjohtajalle.

Kyseiset päätökset tehdään 11 kohdan mukaisessa molempien toimielinten välisessä säännöllisessä vuoropuhelussa, ja ne saatetaan säännöllisesti ajan tasalle ottaen asianmukaisesti huomioon mahdollisesti ilmenevän poliittisen kehityksen.

| 14. | Jos toimielinten ulkopuolella levitetään komission sisäistä asiakirjaa, josta parlamentille ei ole ilmoitettu tässä puitesopimuksessa tarkoitetulla tavalla, parlamentin puhemies voi pyytää, että tämä asiakirja toimitetaan parlamentille viipymättä, jotta se voidaan välittää parlamentin jäsenille, jotka sitä pyytävät. |
| --- | --- |

14.

Jos toimielinten ulkopuolella levitetään komission sisäistä asiakirjaa, josta parlamentille ei ole ilmoitettu tässä puitesopimuksessa tarkoitetulla tavalla, parlamentin puhemies voi pyytää, että tämä asiakirja toimitetaan parlamentille viipymättä, jotta se voidaan välittää parlamentin jäsenille, jotka sitä pyytävät.

| 15. | Komissio toimittaa kaikki kansallisten asiantuntijoiden tapaamisia koskevat tiedot ja asiakirjat valmistellessaan ja pannessaan täytäntöön unionin lainsäädäntöä, mukaan lukien ei-sitovat säädökset ja säädösvallan siirron nojalla annettavat delegoidut säädökset. Komissio voi parlamentin pyynnöstä kutsua myös parlamentin asiantuntijoita osallistumaan näihin tapaamisiin.
  Asiaa koskevat määräykset vahvistetaan liitteessä I. |
| --- | --- |

15.

Komissio toimittaa kaikki kansallisten asiantuntijoiden tapaamisia koskevat tiedot ja asiakirjat valmistellessaan ja pannessaan täytäntöön unionin lainsäädäntöä, mukaan lukien ei-sitovat säädökset ja säädösvallan siirron nojalla annettavat delegoidut säädökset. Komissio voi parlamentin pyynnöstä kutsua myös parlamentin asiantuntijoita osallistumaan näihin tapaamisiin.

Asiaa koskevat määräykset vahvistetaan liitteessä I.

| 16. | Komissio tiedottaa kolmen kuukauden kuluessa parlamentin päätöslauselman hyväksymisestä parlamentille kirjallisesti toimista, joihin se on ryhtynyt parlamentin päätöslauselmissaan esittämien pyyntöjen perusteella, ja tiedottaa parlamentille tapauksista, joissa se ei ole voinut noudattaa parlamentin näkemyksiä. Tätä ajanjaksoa voidaan lyhentää, jos pyyntö on kiireellinen. Ajanjaksoa voidaan pidentää kuukaudella, jos pyyntö edellyttää perusteellisempaa työtä ja se on asianmukaisesti perusteltu. Parlamentti varmistaa, että tiedot ovat laajalti saatavilla toimielimessä.
  Parlamentti pyrkii välttämään suullisten tai kirjallisten kysymysten esittämistä aiheista, joista komissio on jo ilmoittanut kantansa parlamentille kirjallisella seurantaa koskevalla tiedonannolla.
  Komissio sitoutuu raportoimaan kaikkien Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan mukaisesti esitettyjen ehdotuksen tekemistä koskevien pyyntöjen (lainsäädäntöaloitetta koskeva mietintö) konkreettisesta seurannasta kolmen kuukauden kuluessa vastaavan päätöslauselman hyväksymisestä täysistunnossa. Komissio tekee lainsäädäntöehdotuksen viimeistään vuoden kuluttua pyynnön esittämisestä tai sisällyttää ehdotuksen seuraavan vuoden työohjelmaansa. Jos komissio ei tee ehdotusta, se esittää parlamentille yksityiskohtaiset perustelut.
  Komissio sitoutuu tekemään parlamentin kanssa tiivistä yhteistyötä varhaisessa vaiheessa, kun on kyse kansalaisaloitteisiin perustuvista lainsäädäntöaloitteita koskevista pyynnöistä.
  Vastuuvapauden myöntämistä koskevaan menettelyyn sovelletaan 31 kohdassa vahvistettuja erityismääräyksiä. |
| --- | --- |

16.

Komissio tiedottaa kolmen kuukauden kuluessa parlamentin päätöslauselman hyväksymisestä parlamentille kirjallisesti toimista, joihin se on ryhtynyt parlamentin päätöslauselmissaan esittämien pyyntöjen perusteella, ja tiedottaa parlamentille tapauksista, joissa se ei ole voinut noudattaa parlamentin näkemyksiä. Tätä ajanjaksoa voidaan lyhentää, jos pyyntö on kiireellinen. Ajanjaksoa voidaan pidentää kuukaudella, jos pyyntö edellyttää perusteellisempaa työtä ja se on asianmukaisesti perusteltu. Parlamentti varmistaa, että tiedot ovat laajalti saatavilla toimielimessä.

Parlamentti pyrkii välttämään suullisten tai kirjallisten kysymysten esittämistä aiheista, joista komissio on jo ilmoittanut kantansa parlamentille kirjallisella seurantaa koskevalla tiedonannolla.

Komissio sitoutuu raportoimaan kaikkien Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan mukaisesti esitettyjen ehdotuksen tekemistä koskevien pyyntöjen (lainsäädäntöaloitetta koskeva mietintö) konkreettisesta seurannasta kolmen kuukauden kuluessa vastaavan päätöslauselman hyväksymisestä täysistunnossa. Komissio tekee lainsäädäntöehdotuksen viimeistään vuoden kuluttua pyynnön esittämisestä tai sisällyttää ehdotuksen seuraavan vuoden työohjelmaansa. Jos komissio ei tee ehdotusta, se esittää parlamentille yksityiskohtaiset perustelut.

Komissio sitoutuu tekemään parlamentin kanssa tiivistä yhteistyötä varhaisessa vaiheessa, kun on kyse kansalaisaloitteisiin perustuvista lainsäädäntöaloitteita koskevista pyynnöistä.

Vastuuvapauden myöntämistä koskevaan menettelyyn sovelletaan 31 kohdassa vahvistettuja erityismääräyksiä.

| 17. | Kun lainsäädäntöä koskevia aloitteita, suosituksia tai pyyntöjä esitetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 289 artiklan 4 kohdan mukaisesti, komissio tiedottaa pyydettäessä parlamentille näitä ehdotuksia koskevasta kannastaan asiasta vastaavassa parlamentin valiokunnassa. |
| --- | --- |

17.

Kun lainsäädäntöä koskevia aloitteita, suosituksia tai pyyntöjä esitetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 289 artiklan 4 kohdan mukaisesti, komissio tiedottaa pyydettäessä parlamentille näitä ehdotuksia koskevasta kannastaan asiasta vastaavassa parlamentin valiokunnassa.

| 18. | Molemmat toimielimet sopivat suhteita kansallisiin parlamentteihin koskevasta yhteistyöstä.
  Parlamentti ja komissio tekevät yhteistyötä pannakseen täytäntöön Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta. Tähän yhteistyöhön kuuluvat järjestelyt, jotka koskevat tarvittaessa kansallisten parlamenttien antamien perusteltujen lausuntojen kääntämistä.
  Jos Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 7 artiklassa tarkoitetut kynnysarvot saavutetaan, komissio toimittaa kansallisten parlamenttien esittämien kaikkien perusteltujen lausuntojen käännökset ja ilmoittaa kantansa niihin. |
| --- | --- |

18.

Molemmat toimielimet sopivat suhteita kansallisiin parlamentteihin koskevasta yhteistyöstä.

Parlamentti ja komissio tekevät yhteistyötä pannakseen täytäntöön Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta. Tähän yhteistyöhön kuuluvat järjestelyt, jotka koskevat tarvittaessa kansallisten parlamenttien antamien perusteltujen lausuntojen kääntämistä.

Jos Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 7 artiklassa tarkoitetut kynnysarvot saavutetaan, komissio toimittaa kansallisten parlamenttien esittämien kaikkien perusteltujen lausuntojen käännökset ja ilmoittaa kantansa niihin.

| 19. | Komissio toimittaa parlamentille luettelon asiantuntijaryhmistään, jotka on perustettu avustamaan komissiota sen aloiteoikeuden käyttämisessä. Luettelo saatetaan säännöllisesti ajan tasalle ja julkaistaan.
  Komissio antaa tässä yhteydessä asiasta vastaavalle parlamentin valiokunnalle, valiokunnan puheenjohtajan nimenomaisesta ja perustellusta pyynnöstä, sopivalla tavalla tiedot kyseisten ryhmien toiminnasta ja kokoonpanosta. |
| --- | --- |

19.

Komissio toimittaa parlamentille luettelon asiantuntijaryhmistään, jotka on perustettu avustamaan komissiota sen aloiteoikeuden käyttämisessä. Luettelo saatetaan säännöllisesti ajan tasalle ja julkaistaan.

Komissio antaa tässä yhteydessä asiasta vastaavalle parlamentin valiokunnalle, valiokunnan puheenjohtajan nimenomaisesta ja perustellusta pyynnöstä, sopivalla tavalla tiedot kyseisten ryhmien toiminnasta ja kokoonpanosta.

| 20. | Molemmat toimielimet käyvät sopivien menettelyjen avulla rakentavaa vuoropuhelua merkittävistä hallinnollisista asioista ja erityisesti kysymyksistä, jotka vaikuttavat suoraan parlamentin omaan hallintoon. |
| --- | --- |

20.

Molemmat toimielimet käyvät sopivien menettelyjen avulla rakentavaa vuoropuhelua merkittävistä hallinnollisista asioista ja erityisesti kysymyksistä, jotka vaikuttavat suoraan parlamentin omaan hallintoon.

| 21. | Parlamentti pyytää lausuntoa komissiolta, kun se ehdottaa suhteita komissioon koskevien työjärjestyksen kohtien muuttamista. |
| --- | --- |

21.

Parlamentti pyytää lausuntoa komissiolta, kun se ehdottaa suhteita komissioon koskevien työjärjestyksen kohtien muuttamista.

| 22. | Jos tämän puitesopimuksen mukaisesti toimitettujen tietojen yhteydessä vedotaan luottamuksellisuuteen, asiassa sovelletaan liitteen II määräyksiä. |
| --- | --- |

22.

Jos tämän puitesopimuksen mukaisesti toimitettujen tietojen yhteydessä vedotaan luottamuksellisuuteen, asiassa sovelletaan liitteen II määräyksiä.

ii)   Kansainväliset sopimukset ja laajentuminen

| 23. | Parlamentille ilmoitetaan välittömästi ja täysipainoisesti kansainvälisiä sopimuksia koskevien neuvottelujen ja niiden tekemisen kaikista vaiheista, neuvotteluohjeiden määritteleminen mukaan luettuna. Komissio toimii siten, että se huolehtii täysipainoisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisista velvoitteistaan ja ottaa huomioon kunkin toimielimen aseman Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
  Komissio noudattaa liitteessä III vahvistettuja järjestelyjä. |
| --- | --- |

23.

Parlamentille ilmoitetaan välittömästi ja täysipainoisesti kansainvälisiä sopimuksia koskevien neuvottelujen ja niiden tekemisen kaikista vaiheista, neuvotteluohjeiden määritteleminen mukaan luettuna. Komissio toimii siten, että se huolehtii täysipainoisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisista velvoitteistaan ja ottaa huomioon kunkin toimielimen aseman Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Komissio noudattaa liitteessä III vahvistettuja järjestelyjä.

| 24. | Edellä 23 kohdassa mainitut tiedot toimitetaan parlamentille riittävän ajoissa, jotta tämä voi halutessaan ilmaista näkemyksensä asiasta ja komissio voi ottaa asianmukaisesti huomioon parlamentin näkemykset siltä osin kuin se on mahdollista. Tiedot annetaan parlamentille yleensä toimivaltaisen valiokunnan välityksellä tai tarvittaessa täysistuntojen yhteydessä. Ne annetaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa useammalle kuin yhdelle parlamentin valiokunnalle.
  Parlamentti ja komissio sitoutuvat luomaan asianmukaiset menettelyt ja takeet sille, että komissio välittää luottamuksellisia tietoja liitteen II määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

24.

Edellä 23 kohdassa mainitut tiedot toimitetaan parlamentille riittävän ajoissa, jotta tämä voi halutessaan ilmaista näkemyksensä asiasta ja komissio voi ottaa asianmukaisesti huomioon parlamentin näkemykset siltä osin kuin se on mahdollista. Tiedot annetaan parlamentille yleensä toimivaltaisen valiokunnan välityksellä tai tarvittaessa täysistuntojen yhteydessä. Ne annetaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa useammalle kuin yhdelle parlamentin valiokunnalle.

Parlamentti ja komissio sitoutuvat luomaan asianmukaiset menettelyt ja takeet sille, että komissio välittää luottamuksellisia tietoja liitteen II määräysten mukaisesti.

| 25. | Molemmat toimielimet tunnustavat sen, että niiden erilaisista asemista johtuen komissio edustaa Euroopan unionia kansainvälisissä neuvotteluissa lukuun ottamatta yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa sekä muita perussopimuksissa määriteltyjä tapauksia.
  Kun komissio edustaa unionia kansainvälisissä konferensseissa, se helpottaa parlamentin pyynnöstä Euroopan parlamentin jäsenistä muodostuvan valtuuskunnan ottamista mukaan tarkkailijoiksi unionin valtuuskuntiin, jotta parlamentille tiedotetaan välittömästi ja täysimääräisesti konferenssien edistymisestä. Komissio sitoutuu tiedottamaan tarvittaessa järjestelmällisesti neuvottelujen tuloksista parlamentin valtuuskunnalle.
  Euroopan parlamentin jäsenet eivät voi osallistua suoraan itse näihin neuvotteluihin. Komissio voi myöntää heille tarkkailijan aseman oikeudellisten, teknisten ja diplomaattisten mahdollisuuksien mukaisesti. Jos tämä evätään, komissio ilmoittaa parlamentille syyt epäämiseen.
  Lisäksi komissio helpottaa Euroopan parlamentin jäsenten osallistumista tarkkailijoina kaikkiin toimialaansa kuuluviin asiaa koskeviin kokouksiin ennen neuvottelujaksoa ja sen jälkeen. |
| --- | --- |

25.

Molemmat toimielimet tunnustavat sen, että niiden erilaisista asemista johtuen komissio edustaa Euroopan unionia kansainvälisissä neuvotteluissa lukuun ottamatta yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa sekä muita perussopimuksissa määriteltyjä tapauksia.

Kun komissio edustaa unionia kansainvälisissä konferensseissa, se helpottaa parlamentin pyynnöstä Euroopan parlamentin jäsenistä muodostuvan valtuuskunnan ottamista mukaan tarkkailijoiksi unionin valtuuskuntiin, jotta parlamentille tiedotetaan välittömästi ja täysimääräisesti konferenssien edistymisestä. Komissio sitoutuu tiedottamaan tarvittaessa järjestelmällisesti neuvottelujen tuloksista parlamentin valtuuskunnalle.

Euroopan parlamentin jäsenet eivät voi osallistua suoraan itse näihin neuvotteluihin. Komissio voi myöntää heille tarkkailijan aseman oikeudellisten, teknisten ja diplomaattisten mahdollisuuksien mukaisesti. Jos tämä evätään, komissio ilmoittaa parlamentille syyt epäämiseen.

Lisäksi komissio helpottaa Euroopan parlamentin jäsenten osallistumista tarkkailijoina kaikkiin toimialaansa kuuluviin asiaa koskeviin kokouksiin ennen neuvottelujaksoa ja sen jälkeen.

| 26. | Komissio tiedottaa samoin edellytyksin parlamentille järjestelmällisesti monenvälisiin kansainvälisiin sopimuksiin, joissa unioni on mukana, perustuvien elinten kokouksista ja helpottaa Euroopan parlamentin jäsenten pääsyä tarkkailijoiksi unionin valtuuskuntiin, kun näissä elimissä tehdään parlamentin hyväksyntää edellyttäviä päätöksiä tai päätöksiä, joiden toteuttaminen saattaa edellyttää säädösten antamista tavanomaisessa lainsäätämisjärjestyksessä. |
| --- | --- |

26.

Komissio tiedottaa samoin edellytyksin parlamentille järjestelmällisesti monenvälisiin kansainvälisiin sopimuksiin, joissa unioni on mukana, perustuvien elinten kokouksista ja helpottaa Euroopan parlamentin jäsenten pääsyä tarkkailijoiksi unionin valtuuskuntiin, kun näissä elimissä tehdään parlamentin hyväksyntää edellyttäviä päätöksiä tai päätöksiä, joiden toteuttaminen saattaa edellyttää säädösten antamista tavanomaisessa lainsäätämisjärjestyksessä.

| 27. | Komissio antaa myös kansainvälisiin konferensseihin lähetettäviin unionin valtuuskuntiin kuuluvalle parlamentin valtuuskunnalle pääsyn kaikkiin näitä tapahtumia koskeviin unionin käytettävissä oleviin palveluihin toimielinten hyvää yhteistyötä koskevan yleisen periaatteen mukaisesti ja käytettävissä olevan logistiikan huomioon ottaen.
  Parlamentin puhemies lähettää komission puheenjohtajalle vähintään neljä viikkoa ennen konferenssin alkamista ehdotuksen, joka koskee unionin valtuuskuntaan sisällytettävää parlamentin valtuuskuntaa ja jossa mainitaan parlamentin valtuuskunnan puheenjohtaja sekä valtuuskuntaan kuuluvien Euroopan parlamentin jäsenten määrä. Tätä määräaikaa voidaan poikkeuksellisesti lyhentää asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.
  Parlamentin valtuuskuntaan kuuluvien Euroopan parlamentin jäsenten ja avustavan henkilöstön määrä suhteutetaan unionin valtuuskunnan kokoon. |
| --- | --- |

27.

Komissio antaa myös kansainvälisiin konferensseihin lähetettäviin unionin valtuuskuntiin kuuluvalle parlamentin valtuuskunnalle pääsyn kaikkiin näitä tapahtumia koskeviin unionin käytettävissä oleviin palveluihin toimielinten hyvää yhteistyötä koskevan yleisen periaatteen mukaisesti ja käytettävissä olevan logistiikan huomioon ottaen.

Parlamentin puhemies lähettää komission puheenjohtajalle vähintään neljä viikkoa ennen konferenssin alkamista ehdotuksen, joka koskee unionin valtuuskuntaan sisällytettävää parlamentin valtuuskuntaa ja jossa mainitaan parlamentin valtuuskunnan puheenjohtaja sekä valtuuskuntaan kuuluvien Euroopan parlamentin jäsenten määrä. Tätä määräaikaa voidaan poikkeuksellisesti lyhentää asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

Parlamentin valtuuskuntaan kuuluvien Euroopan parlamentin jäsenten ja avustavan henkilöstön määrä suhteutetaan unionin valtuuskunnan kokoon.

| 28. | Komissio tiedottaa parlamentille täysimääräisesti liittymisneuvottelujen etenemisestä ja erityisesti merkittävistä näkökohdista ja kehityskuluista siten, että tämä voi esittää näkemyksensä hyvissä ajoin asianmukaisia parlamentaarisia menettelyjä noudattaen. |
| --- | --- |

28.

Komissio tiedottaa parlamentille täysimääräisesti liittymisneuvottelujen etenemisestä ja erityisesti merkittävistä näkökohdista ja kehityskuluista siten, että tämä voi esittää näkemyksensä hyvissä ajoin asianmukaisia parlamentaarisia menettelyjä noudattaen.

| 29. | Kun parlamentti antaa 28 kohdassa tarkoitettuja kysymyksiä koskevan suosituksen työjärjestyksensä 90 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja kun komissio katsoo tärkeiden syiden vuoksi, että se ei voi noudattaa tätä suositusta, se selvittää nämä syyt parlamentin täysistunnossa tai asiasta vastaavan valiokunnan seuraavassa kokouksessa. |
| --- | --- |

29.

Kun parlamentti antaa 28 kohdassa tarkoitettuja kysymyksiä koskevan suosituksen työjärjestyksensä 90 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja kun komissio katsoo tärkeiden syiden vuoksi, että se ei voi noudattaa tätä suositusta, se selvittää nämä syyt parlamentin täysistunnossa tai asiasta vastaavan valiokunnan seuraavassa kokouksessa.

iii)   Talousarvion toteuttaminen

| 30. | Ennen kuin komissio tekee tuenantajamaiden konferenssissa uusia rahoitustoimia edellyttäviä rahoituslupauksia, se tiedottaa asiasta budjettivallan käyttäjälle ja tarkastelee sen esittämiä huomautuksia. |
| --- | --- |

30.

Ennen kuin komissio tekee tuenantajamaiden konferenssissa uusia rahoitustoimia edellyttäviä rahoituslupauksia, se tiedottaa asiasta budjettivallan käyttäjälle ja tarkastelee sen esittämiä huomautuksia.

| 31. | Komissio toimittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklassa määrätyn, vuosittaista vastuuvapauden myöntämistä koskevan menettelyn osalta kyseisen vuoden talousarvion toteuttamiseen liittyvät sellaiset valvonnan kannalta tarpeelliset tiedot, joita parlamentin työjärjestyksen liitteen VII mukaisesti vastuuvapauden myöntämisestä vastaavan valiokunnan puheenjohtaja tätä varten pyytää.
  Jos uusia seikkoja tulee ilmi koskien aikaisempia vuosia, joiden osalta vastuuvapaus on jo myönnetty, komissio toimittaa kaikki niihin liittyvät tarpeelliset tiedot, jotta päästään molempien osapuolten kannalta hyväksyttävään ratkaisuun. |
| --- | --- |

31.

Komissio toimittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artiklassa määrätyn, vuosittaista vastuuvapauden myöntämistä koskevan menettelyn osalta kyseisen vuoden talousarvion toteuttamiseen liittyvät sellaiset valvonnan kannalta tarpeelliset tiedot, joita parlamentin työjärjestyksen liitteen VII mukaisesti vastuuvapauden myöntämisestä vastaavan valiokunnan puheenjohtaja tätä varten pyytää.

Jos uusia seikkoja tulee ilmi koskien aikaisempia vuosia, joiden osalta vastuuvapaus on jo myönnetty, komissio toimittaa kaikki niihin liittyvät tarpeelliset tiedot, jotta päästään molempien osapuolten kannalta hyväksyttävään ratkaisuun.

iv)   Suhteet sääntelyvirastoihin

| 32. | Sääntelyvirastojen pääjohtajiksi nimettyjen henkilöiden olisi tultava parlamentin valiokunnan järjestämiin kuulemistilaisuuksiin.
  Lisäksi komissio ja parlamentti pyrkivät maaliskuussa 2009 perustetun virastoja käsittelevän toimielinten välisen ryhmän työskentelyssä yhteiseen lähestymistapaan, joka koskee erillisvirastojen asemaa unionin toimielinjärjestelmässä, ja yhteisiin ohjeisiin, jotka koskevat näiden virastojen perustamista, rakennetta ja toimintaa sekä rahoitusta, talousarviota, valvontaa ja hallinnointia koskevia kysymyksiä. |
| --- | --- |

32.

Sääntelyvirastojen pääjohtajiksi nimettyjen henkilöiden olisi tultava parlamentin valiokunnan järjestämiin kuulemistilaisuuksiin.

Lisäksi komissio ja parlamentti pyrkivät maaliskuussa 2009 perustetun virastoja käsittelevän toimielinten välisen ryhmän työskentelyssä yhteiseen lähestymistapaan, joka koskee erillisvirastojen asemaa unionin toimielinjärjestelmässä, ja yhteisiin ohjeisiin, jotka koskevat näiden virastojen perustamista, rakennetta ja toimintaa sekä rahoitusta, talousarviota, valvontaa ja hallinnointia koskevia kysymyksiä.

IV.   LAINSÄÄDÄNTÖMENETTELYJÄ JA SUUNNITTELUA KOSKEVA YHTEISTYÖ

i)   Komission työohjelma ja Euroopan unionin ohjelmasuunnittelu

| 33. | Komissio käynnistää unionin vuosittaisen ja monivuotisen ohjelmasuunnittelun pyrkien toimielinten välisiin sopimuksiin. |
| --- | --- |

33.

Komissio käynnistää unionin vuosittaisen ja monivuotisen ohjelmasuunnittelun pyrkien toimielinten välisiin sopimuksiin.

| 34. | Komissio esittelee vuosittain työohjelmansa. |
| --- | --- |

34.

Komissio esittelee vuosittain työohjelmansa.

| 35. | Molemmat toimielimet tekevät yhteistyötä liitteessä IV vahvistetun aikataulun mukaisesti.
  Komissio ottaa huomioon parlamentin ilmaisemat painopistealueet.
  Komissio antaa riittävän yksityiskohtaiset tiedot siitä, mihin sen työohjelman kullakin kohdalla pyritään. |
| --- | --- |

35.

Molemmat toimielimet tekevät yhteistyötä liitteessä IV vahvistetun aikataulun mukaisesti.

Komissio ottaa huomioon parlamentin ilmaisemat painopistealueet.

Komissio antaa riittävän yksityiskohtaiset tiedot siitä, mihin sen työohjelman kullakin kohdalla pyritään.

| 36. | Komissio selittää, miksi se ei voi tehdä työohjelmassa tarkoitettuja yksittäisiä ehdotuksia kyseisenä vuonna tai miksi se poikkeaa työohjelmasta. Toimielinten välisistä suhteista vastaava komission varapuheenjohtaja sitoutuu antamaan säännöllisesti valiokuntien puheenjohtajakokoukselle selvityksen meneillään olevan vuoden komission työohjelman poliittisen toteuttamisen suurista linjoista. |
| --- | --- |

36.

Komissio selittää, miksi se ei voi tehdä työohjelmassa tarkoitettuja yksittäisiä ehdotuksia kyseisenä vuonna tai miksi se poikkeaa työohjelmasta. Toimielinten välisistä suhteista vastaava komission varapuheenjohtaja sitoutuu antamaan säännöllisesti valiokuntien puheenjohtajakokoukselle selvityksen meneillään olevan vuoden komission työohjelman poliittisen toteuttamisen suurista linjoista.

ii)   Säädösten hyväksymistä koskevat menettelyt

| 37. | Komissio sitoutuu tarkastelemaan huolellisesti kaikkia parlamentin lainsäädäntöehdotuksiin hyväksymiä tarkistuksia pyrkien ottamaan ne huomioon muutetussa ehdotuksessa.
  Antaessaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan mukaisesti lausuntoa lainsäädäntöä koskevista tarkistuksista, jotka parlamentti on esittänyt neuvostolle, komissio sitoutuu ottamaan mahdollisimman tarkoin huomioon toisessa käsittelyssä hyväksytyt tarkistukset; jos komissio tärkeiden syiden vuoksi ja kollegion asiaa harkittua päättää jättää pois tai päättää olla hyväksymättä näitä tarkistuksia, se selvittää kantaansa parlamentille tai joka tapauksessa parlamentin tarkistuksista antamassaan lausunnossa, kuten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan c alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

37.

Komissio sitoutuu tarkastelemaan huolellisesti kaikkia parlamentin lainsäädäntöehdotuksiin hyväksymiä tarkistuksia pyrkien ottamaan ne huomioon muutetussa ehdotuksessa.

Antaessaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan mukaisesti lausuntoa lainsäädäntöä koskevista tarkistuksista, jotka parlamentti on esittänyt neuvostolle, komissio sitoutuu ottamaan mahdollisimman tarkoin huomioon toisessa käsittelyssä hyväksytyt tarkistukset; jos komissio tärkeiden syiden vuoksi ja kollegion asiaa harkittua päättää jättää pois tai päättää olla hyväksymättä näitä tarkistuksia, se selvittää kantaansa parlamentille tai joka tapauksessa parlamentin tarkistuksista antamassaan lausunnossa, kuten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan c alakohdassa edellytetään.

| 38. | Parlamentti sitoutuu siihen, että kun se käsittelee aloitetta, jonka on tehnyt vähintään yksi neljäsosa jäsenvaltioista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 76 artiklan mukaisesti, mietintöä ei hyväksytä asiasta vastaavassa valiokunnassa ennen kuin komissiolta on saatu lausunto aloitteesta.
  Komissio sitoutuu antamaan lausuntonsa tällaisesta aloitteesta viimeistään 10 viikon kuluttua sen jättämisestä. |
| --- | --- |

38.

Parlamentti sitoutuu siihen, että kun se käsittelee aloitetta, jonka on tehnyt vähintään yksi neljäsosa jäsenvaltioista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 76 artiklan mukaisesti, mietintöä ei hyväksytä asiasta vastaavassa valiokunnassa ennen kuin komissiolta on saatu lausunto aloitteesta.

Komissio sitoutuu antamaan lausuntonsa tällaisesta aloitteesta viimeistään 10 viikon kuluttua sen jättämisestä.

| 39. | Komissio antaa hyvissä ajoin yksityiskohtaisen selvityksen ennen kuin se peruuttaa jonkin ehdotuksensa, johon parlamentti on jo ilmaissut kantansa ensimmäisessä käsittelyssä.
  Komissio tarkastelee aina toimikautensa alussa kaikkia ehdotuksia, joiden käsittely on vielä kesken, vahvistaakseen ne poliittisesti tai peruuttaakseen ne ja ottaa asianmukaisesti huomioon parlamentin näkemykset. |
| --- | --- |

39.

Komissio antaa hyvissä ajoin yksityiskohtaisen selvityksen ennen kuin se peruuttaa jonkin ehdotuksensa, johon parlamentti on jo ilmaissut kantansa ensimmäisessä käsittelyssä.

Komissio tarkastelee aina toimikautensa alussa kaikkia ehdotuksia, joiden käsittely on vielä kesken, vahvistaakseen ne poliittisesti tai peruuttaakseen ne ja ottaa asianmukaisesti huomioon parlamentin näkemykset.

| 40. | Parlamentin kuulemista edellyttävien erityisten lainsäädäntömenettelyjen sekä muiden menettelyjen, kuten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklassa tarkoitetun menettelyn, osalta komissio:






  i) | toteuttaa toimia parantaakseen parlamentin osallistumista siten, että sen näkemykset voidaan ottaa huomioon mahdollisimman hyvin, ja erityisesti varmistaa, että parlamentilla on riittävästi aikaa komission ehdotuksen käsittelyyn; |
| --- | --- | --- |

40.

Parlamentin kuulemista edellyttävien erityisten lainsäädäntömenettelyjen sekä muiden menettelyjen, kuten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklassa tarkoitetun menettelyn, osalta komissio:

i)

toteuttaa toimia parantaakseen parlamentin osallistumista siten, että sen näkemykset voidaan ottaa huomioon mahdollisimman hyvin, ja erityisesti varmistaa, että parlamentilla on riittävästi aikaa komission ehdotuksen käsittelyyn;

| ii) | varmistaa, että neuvoston eri elimiä muistutetaan hyvissä ajoin siitä, että poliittinen sopimus komission ehdotuksista on tehtävä vasta parlamentin annettua lausuntonsa; komissio pyytää, että keskustelu asiasta päätetään ministeritasolla vasta sitten, kun neuvoston jäsenille on annettu kohtuullisesti aikaa tutustua parlamentin lausuntoon; |
| --- | --- |

ii)

varmistaa, että neuvoston eri elimiä muistutetaan hyvissä ajoin siitä, että poliittinen sopimus komission ehdotuksista on tehtävä vasta parlamentin annettua lausuntonsa; komissio pyytää, että keskustelu asiasta päätetään ministeritasolla vasta sitten, kun neuvoston jäsenille on annettu kohtuullisesti aikaa tutustua parlamentin lausuntoon;

| iii) | varmistaa, että neuvosto noudattaa Euroopan unionin tuomioistuimen vahvistamia periaatteita, jotka koskevat parlamentin kuulemista uudelleen siinä tapauksessa, että neuvosto muuttaa huomattavasti komission ehdotusta; komissio tiedottaa parlamentille mahdollisesti tekemistään muistutuksista, jotka koskevat uudelleen kuulemisen välttämättömyyttä; |
| --- | --- |

iii)

varmistaa, että neuvosto noudattaa Euroopan unionin tuomioistuimen vahvistamia periaatteita, jotka koskevat parlamentin kuulemista uudelleen siinä tapauksessa, että neuvosto muuttaa huomattavasti komission ehdotusta; komissio tiedottaa parlamentille mahdollisesti tekemistään muistutuksista, jotka koskevat uudelleen kuulemisen välttämättömyyttä;

| iv) | sitoutuu tarvittaessa peruuttamaan parlamentin hylkäämät lainsäädäntöehdotukset. Siinä tapauksessa, että se tärkeistä syistä ja kollegion asiaa harkittua päättää pitäytyä ehdotuksessaan, komissio selvittää nämä syyt parlamentille annettavassa julkilausumassa. |
| --- | --- |

iv)

sitoutuu tarvittaessa peruuttamaan parlamentin hylkäämät lainsäädäntöehdotukset. Siinä tapauksessa, että se tärkeistä syistä ja kollegion asiaa harkittua päättää pitäytyä ehdotuksessaan, komissio selvittää nämä syyt parlamentille annettavassa julkilausumassa.

| 41. | Parantaakseen lainsäädäntötyön suunnittelua parlamentti sitoutuu:






  i) | suunnittelemaan esityslistojensa lainsäädäntöosat siten, että ne ovat sopusoinnussa voimassa olevan komission työohjelman ja siitä antamiensa päätöslauselmien kanssa pyrkien erityisesti parantamaan ensisijaisten keskustelujen suunnittelua; |
| --- | --- | --- |

41.

Parantaakseen lainsäädäntötyön suunnittelua parlamentti sitoutuu:

i)

suunnittelemaan esityslistojensa lainsäädäntöosat siten, että ne ovat sopusoinnussa voimassa olevan komission työohjelman ja siitä antamiensa päätöslauselmien kanssa pyrkien erityisesti parantamaan ensisijaisten keskustelujen suunnittelua;

| ii) | noudattamaan kohtuullisia määräaikoja vahvistaessaan kantansa ensimmäisessä käsittelyssä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä tai antaessaan lausuntonsa kuulemismenettelyssä edellyttäen, että se on menettelyn kannalta hyödyllistä; |
| --- | --- |

ii)

noudattamaan kohtuullisia määräaikoja vahvistaessaan kantansa ensimmäisessä käsittelyssä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä tai antaessaan lausuntonsa kuulemismenettelyssä edellyttäen, että se on menettelyn kannalta hyödyllistä;

| iii) | nimeämään tulevien ehdotusten esittelijät mahdollisuuksien mukaan heti komission työohjelman hyväksymisen jälkeen; |
| --- | --- |

iii)

nimeämään tulevien ehdotusten esittelijät mahdollisuuksien mukaan heti komission työohjelman hyväksymisen jälkeen;

| iv) | antamaan ehdottoman etusijan uudelleenkuulemispyyntöjen käsittelylle edellyttäen, että sille on toimitettu kaikki tarpeelliset tiedot. |
| --- | --- |

iv)

antamaan ehdottoman etusijan uudelleenkuulemispyyntöjen käsittelylle edellyttäen, että sille on toimitettu kaikki tarpeelliset tiedot.

iii)   Parempaa lainsäädäntöä koskevat kysymykset

| 42. | Komissio varmistaa, että sen vastuulle kuuluvat vaikutusten arvioinnit tehdään soveltaen avointa menettelyä, jolla taataan riippumaton arviointi. Vaikutusten arvioinnin tulokset julkaistaan hyvissä ajoin ja niissä otetaan huomioon eri skenaariot, toimenpiteiden toteuttamatta jättäminen mukaan luettuna, ja ne esitellään periaatteessa asiasta vastaavalle valiokunnalle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa N:o 1 ja 2 tarkoitetun kansallisille parlamenteille tietojen antamisen aikana. |
| --- | --- |

42.

Komissio varmistaa, että sen vastuulle kuuluvat vaikutusten arvioinnit tehdään soveltaen avointa menettelyä, jolla taataan riippumaton arviointi. Vaikutusten arvioinnin tulokset julkaistaan hyvissä ajoin ja niissä otetaan huomioon eri skenaariot, toimenpiteiden toteuttamatta jättäminen mukaan luettuna, ja ne esitellään periaatteessa asiasta vastaavalle valiokunnalle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen pöytäkirjassa N:o 1 ja 2 tarkoitetun kansallisille parlamenteille tietojen antamisen aikana.

| 43. | Komissio käyttää tarvittaessa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ei-sitovaa lainsäädäntöä niillä aloilla, joilla parlamentti yleensä osallistuu lainsäädäntömenettelyyn, annettuaan ensin parlamentille mahdollisuuden ilmaista näkemyksensä. Komissio antaa parlamentille yksityiskohtaisen selvityksen siitä, kuinka sen näkemykset on otettu huomioon ehdotusta hyväksyttäessä. |
| --- | --- |

43.

Komissio käyttää tarvittaessa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ei-sitovaa lainsäädäntöä niillä aloilla, joilla parlamentti yleensä osallistuu lainsäädäntömenettelyyn, annettuaan ensin parlamentille mahdollisuuden ilmaista näkemyksensä. Komissio antaa parlamentille yksityiskohtaisen selvityksen siitä, kuinka sen näkemykset on otettu huomioon ehdotusta hyväksyttäessä.

| 44. | Varmistaakseen unionin lainsäädännön osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen ja soveltamisen paremman seurannan komissio ja parlamentti pyrkivät sisällyttämään osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamiseen pakolliset vastaavuustaulukot ja sitovat määräajat, jotka eivät direktiivien yhteydessä saa yleensä olla kahta vuotta pidempiä.
  Komissio antaa erityiskertomusten ja unionin lainsäädännön soveltamista koskevan vuosittaisen selonteon ohella parlamentille yhteenvetona tiedot kaikista rikkomusmenettelyistä alkaen virallisista ilmoituksista ja parlamentin niin pyytäessä myös tapauskohtaisesti ja noudattaen luottamuksellisuutta koskevia määräyksiä ja erityisesti Euroopan unionin tuomioistuimen tunnustamia luottamuksellisuutta koskevia määräyksiä asioista, joita rikkomusmenettely koskee. |
| --- | --- |

44.

Varmistaakseen unionin lainsäädännön osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen ja soveltamisen paremman seurannan komissio ja parlamentti pyrkivät sisällyttämään osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamiseen pakolliset vastaavuustaulukot ja sitovat määräajat, jotka eivät direktiivien yhteydessä saa yleensä olla kahta vuotta pidempiä.

Komissio antaa erityiskertomusten ja unionin lainsäädännön soveltamista koskevan vuosittaisen selonteon ohella parlamentille yhteenvetona tiedot kaikista rikkomusmenettelyistä alkaen virallisista ilmoituksista ja parlamentin niin pyytäessä myös tapauskohtaisesti ja noudattaen luottamuksellisuutta koskevia määräyksiä ja erityisesti Euroopan unionin tuomioistuimen tunnustamia luottamuksellisuutta koskevia määräyksiä asioista, joita rikkomusmenettely koskee.

V.   KOMISSION OSALLISTUMINEN PARLAMENTIN MENETTELYIHIN

| 45. | Komissio asettaa pyydettäessä läsnäolonsa parlamentin täysistunnoissa ja sen muiden elinten kokouksissa etusijalle muihin samaan aikaan järjestettäviin tapahtumiin tai samaan aikaan esitettyihin kutsuihin nähden.
  Komissio pyrkii erityisesti varmistamaan, että komission jäsenet ovat pääsääntöisesti paikalla täysistunnoissa käsiteltäessä heidän vastuualueeseensa kuuluvia esityslistan kohtia aina, kun parlamentti sitä pyytää. Tätä sovelletaan puheenjohtajakokouksen edeltävällä istuntojaksolla hyväksymiin alustaviin esityslistaluonnoksiin.
  Parlamentti pyrkii varmistamaan, että komission tietyn jäsenen vastuualueeseen kuuluvat istuntojakson esityslistalla olevat kohdat kootaan pääsääntöisesti yhteen. |
| --- | --- |

45.

Komissio asettaa pyydettäessä läsnäolonsa parlamentin täysistunnoissa ja sen muiden elinten kokouksissa etusijalle muihin samaan aikaan järjestettäviin tapahtumiin tai samaan aikaan esitettyihin kutsuihin nähden.

Komissio pyrkii erityisesti varmistamaan, että komission jäsenet ovat pääsääntöisesti paikalla täysistunnoissa käsiteltäessä heidän vastuualueeseensa kuuluvia esityslistan kohtia aina, kun parlamentti sitä pyytää. Tätä sovelletaan puheenjohtajakokouksen edeltävällä istuntojaksolla hyväksymiin alustaviin esityslistaluonnoksiin.

Parlamentti pyrkii varmistamaan, että komission tietyn jäsenen vastuualueeseen kuuluvat istuntojakson esityslistalla olevat kohdat kootaan pääsääntöisesti yhteen.

| 46. | Parlamentin pyynnöstä määrätään komission puheenjohtajan kanssa säännöllisesti pidettävästä kyselytunnista. Kyselytunti koostuu kahdesta osasta: ensimmäinen osa pidetään täysin spontaanisti poliittisten ryhmien johtajien tai heidän edustajiensa kanssa; toinen osa varataan etukäteen sovitulle poliittiselle aiheelle ja se pidetään viimeistään kulloistakin istuntojaksoa edeltävän viikon torstaina, mutta kysymyksiä ei valmistella etukäteen.
  Lisäksi järjestetään nykyisen kyselytunnin uudistamiseen pyrkien komission jäsenten, ulkosuhteista vastaava komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja mukaan luettuna, kyselytunti komission puheenjohtajan kanssa pidettävän kyselytunnin mallin mukaisesti. Komission jäsenten kyselytunti koskee kunkin komission jäsenen vastuualuetta. |
| --- | --- |

46.

Parlamentin pyynnöstä määrätään komission puheenjohtajan kanssa säännöllisesti pidettävästä kyselytunnista. Kyselytunti koostuu kahdesta osasta: ensimmäinen osa pidetään täysin spontaanisti poliittisten ryhmien johtajien tai heidän edustajiensa kanssa; toinen osa varataan etukäteen sovitulle poliittiselle aiheelle ja se pidetään viimeistään kulloistakin istuntojaksoa edeltävän viikon torstaina, mutta kysymyksiä ei valmistella etukäteen.

Lisäksi järjestetään nykyisen kyselytunnin uudistamiseen pyrkien komission jäsenten, ulkosuhteista vastaava komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja mukaan luettuna, kyselytunti komission puheenjohtajan kanssa pidettävän kyselytunnin mallin mukaisesti. Komission jäsenten kyselytunti koskee kunkin komission jäsenen vastuualuetta.

| 47. | Komission jäseniä kuullaan heidän pyynnöstään.
  Molemmat toimielimet sopivat toimielimille myönnettävän puheajan jakamista koskevista yleisistä määräyksistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 230 artiklan soveltamista.
  Molemmat toimielimet sopivat, että niiden viitteellistä puheajan jakamista olisi noudatettava. |
| --- | --- |

47.

Komission jäseniä kuullaan heidän pyynnöstään.

Molemmat toimielimet sopivat toimielimille myönnettävän puheajan jakamista koskevista yleisistä määräyksistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 230 artiklan soveltamista.

Molemmat toimielimet sopivat, että niiden viitteellistä puheajan jakamista olisi noudatettava.

| 48. | Komission jäsenten läsnäolon varmistamiseksi parlamentti sitoutuu tekemään parhaansa, jotta lopullista esityslistaluonnosta noudatetaan.
  Parlamentti ilmoittaa välittömästi komissiolle, jos se tekee muutoksia lopulliseen esityslistaluonnokseen tai siirtää kohtien käsittelyjärjestystä istuntojakson esityslistan sisällä. Komissio tekee parhaansa, jotta asiasta vastaava komission jäsen on paikalla. |
| --- | --- |

48.

Komission jäsenten läsnäolon varmistamiseksi parlamentti sitoutuu tekemään parhaansa, jotta lopullista esityslistaluonnosta noudatetaan.

Parlamentti ilmoittaa välittömästi komissiolle, jos se tekee muutoksia lopulliseen esityslistaluonnokseen tai siirtää kohtien käsittelyjärjestystä istuntojakson esityslistan sisällä. Komissio tekee parhaansa, jotta asiasta vastaava komission jäsen on paikalla.

| 49. | Komissio voi tehdä ehdotuksia kohtien sisällyttämiseksi esityslistalle, ei kuitenkaan enää sen kokouksen jälkeen, jossa puheenjohtajakokous päättää istuntojakson lopullisesta esityslistaluonnoksesta. Parlamentti ottaa tällaiset ehdotukset mahdollisimman tarkoin huomioon. |
| --- | --- |

49.

Komissio voi tehdä ehdotuksia kohtien sisällyttämiseksi esityslistalle, ei kuitenkaan enää sen kokouksen jälkeen, jossa puheenjohtajakokous päättää istuntojakson lopullisesta esityslistaluonnoksesta. Parlamentti ottaa tällaiset ehdotukset mahdollisimman tarkoin huomioon.

| 50. | Parlamentin valiokuntien on pyrittävä noudattamaan esityslistaluonnostaan ja esityslistaansa.
  Komissiolle ilmoitetaan välittömästi, jos parlamentin valiokunta tarkistaa esityslistaluonnostaan tai esityslistaansa. Parlamentin valiokuntien on erityisesti pyrittävä noudattamaan kohtuullisia määräaikoja, jotta komission jäsenten on mahdollista olla läsnä niiden kokouksissa.
  Siinä tapauksessa, että komission jäsentä ei ole nimenomaisesti pyydetty olemaan läsnä valiokunnan kokouksessa, komissio varmistaa, että sitä edustaa asianmukaisen tason toimivaltainen virkamies.
  Parlamentin valiokunnat pyrkivät sovittamaan toimintansa yhteen ja välttämään samasta aiheesta pidettäviä samanaikaisia kokouksia ja pyrkivät pidättymään esityslistasta poikkeamisesta, jotta komissio voi varmistaa edustuksensa asianmukaisen tason.
  Jos korkean tason virkamiestä (pääosaston pääjohtajaa tai johtajaa) on pyydetty olemaan läsnä komission ehdotusta käsittelevässä valiokunnan kokouksessa, komission edustaja voi osallistua asian käsittelyyn. |
| --- | --- |

50.

Parlamentin valiokuntien on pyrittävä noudattamaan esityslistaluonnostaan ja esityslistaansa.

Komissiolle ilmoitetaan välittömästi, jos parlamentin valiokunta tarkistaa esityslistaluonnostaan tai esityslistaansa. Parlamentin valiokuntien on erityisesti pyrittävä noudattamaan kohtuullisia määräaikoja, jotta komission jäsenten on mahdollista olla läsnä niiden kokouksissa.

Siinä tapauksessa, että komission jäsentä ei ole nimenomaisesti pyydetty olemaan läsnä valiokunnan kokouksessa, komissio varmistaa, että sitä edustaa asianmukaisen tason toimivaltainen virkamies.

Parlamentin valiokunnat pyrkivät sovittamaan toimintansa yhteen ja välttämään samasta aiheesta pidettäviä samanaikaisia kokouksia ja pyrkivät pidättymään esityslistasta poikkeamisesta, jotta komissio voi varmistaa edustuksensa asianmukaisen tason.

Jos korkean tason virkamiestä (pääosaston pääjohtajaa tai johtajaa) on pyydetty olemaan läsnä komission ehdotusta käsittelevässä valiokunnan kokouksessa, komission edustaja voi osallistua asian käsittelyyn.

VI.   LOPPUMÄÄRÄYKSET

| 51. | Komissio vahvistaa sitoutuvansa tarkastelemaan mahdollisimman pian säädöksiä, joita ei ole mukautettu valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa, jotta se voi arvioida, onko näitä välineitä mukautettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklassa tarkoitettuun delegoitujen säädösten järjestelmään.
  Lopullisena tavoitteena on perussopimuksen kanssa täysin yhdenmukainen ja johdonmukainen delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten järjestelmä, ja siihen olisi päästävä arvioimalla vaiheittain nykyisin valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn piiriin kuuluvien toimenpiteiden luonnetta ja sisältöä, jotta ne voidaan mukauttaa aikanaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklassa määrättyyn järjestelmään. |
| --- | --- |

51.

Komissio vahvistaa sitoutuvansa tarkastelemaan mahdollisimman pian säädöksiä, joita ei ole mukautettu valvonnan käsittävään sääntelymenettelyyn ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa, jotta se voi arvioida, onko näitä välineitä mukautettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklassa tarkoitettuun delegoitujen säädösten järjestelmään.

Lopullisena tavoitteena on perussopimuksen kanssa täysin yhdenmukainen ja johdonmukainen delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten järjestelmä, ja siihen olisi päästävä arvioimalla vaiheittain nykyisin valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn piiriin kuuluvien toimenpiteiden luonnetta ja sisältöä, jotta ne voidaan mukauttaa aikanaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklassa määrättyyn järjestelmään.

| 52. | Tämän puitesopimuksen määräykset täydentävät toimielinten välistä sopimusta paremmasta lainsäädännöstä (3) vaikuttamatta sen soveltamiseen eivätkä ne edellytä toimielinten välisen sopimuksen tarkistamista. Molemmat toimielimet sitoutuvat sopimaan tärkeimmistä muutoksista kun valmistellaan neuvotteluja parempaa lainsäädäntöä koskevan toimielinten välisen sopimuksen mukauttamiseksi Lissabonin sopimuksella vahvistettuihin uusiin määräyksiin ja ottaen huomioon nykyiset käytänteet ja tämä puitesopimus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tulevia parlamentin, komission ja neuvoston välisiä neuvotteluja.
  Molemmat toimielimet sopivat myös, että lainsäädännön parantamista koskevaa nykyistä toimielinten välistä yhteysmekanismia on vahvistettava poliittisella ja teknisellä tasolla, jotta kyetään varmistamaan parlamentin, komission ja neuvoston tehokas yhteistyö. |
| --- | --- |

52.

Tämän puitesopimuksen määräykset täydentävät toimielinten välistä sopimusta paremmasta lainsäädännöstä (3) vaikuttamatta sen soveltamiseen eivätkä ne edellytä toimielinten välisen sopimuksen tarkistamista. Molemmat toimielimet sitoutuvat sopimaan tärkeimmistä muutoksista kun valmistellaan neuvotteluja parempaa lainsäädäntöä koskevan toimielinten välisen sopimuksen mukauttamiseksi Lissabonin sopimuksella vahvistettuihin uusiin määräyksiin ja ottaen huomioon nykyiset käytänteet ja tämä puitesopimus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tulevia parlamentin, komission ja neuvoston välisiä neuvotteluja.

Molemmat toimielimet sopivat myös, että lainsäädännön parantamista koskevaa nykyistä toimielinten välistä yhteysmekanismia on vahvistettava poliittisella ja teknisellä tasolla, jotta kyetään varmistamaan parlamentin, komission ja neuvoston tehokas yhteistyö.

| 53. | Komissio sitoutuu käynnistämään nopeasti unionin vuotuisten ja monivuotisten ohjelmien laatimisen pyrkien toimielinten välisiin sopimuksiin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan mukaisesti.
  Komission työohjelma on komission panos unionin vuotuisten ja monivuotisten ohjelmien laatimisessa. Kun komissio on hyväksynyt työohjelmansa, olisi järjestettävä parlamentin, neuvoston ja komission kolmikantakokous, jossa pyritään pääsemään sopimukseen unionin ohjelmien laatimisesta.
  Tässä yhteydessä ja heti kun parlamentti, neuvosto ja komissio ovat päässeet yhteisymmärrykseen unionin ohjelmien laatimisesta molemmat toimielimet arvioivat uudelleen voimassa olevan puitesopimuksen ohjelmien laatimista koskevia määräyksiä.
  Parlamentti ja komissio kehottavat neuvostoa ryhtymään mahdollisimman pian keskusteluihin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklassa tarkoitetusta unionin ohjelmien laatimisesta. |
| --- | --- |

53.

Komissio sitoutuu käynnistämään nopeasti unionin vuotuisten ja monivuotisten ohjelmien laatimisen pyrkien toimielinten välisiin sopimuksiin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan mukaisesti.

Komission työohjelma on komission panos unionin vuotuisten ja monivuotisten ohjelmien laatimisessa. Kun komissio on hyväksynyt työohjelmansa, olisi järjestettävä parlamentin, neuvoston ja komission kolmikantakokous, jossa pyritään pääsemään sopimukseen unionin ohjelmien laatimisesta.

Tässä yhteydessä ja heti kun parlamentti, neuvosto ja komissio ovat päässeet yhteisymmärrykseen unionin ohjelmien laatimisesta molemmat toimielimet arvioivat uudelleen voimassa olevan puitesopimuksen ohjelmien laatimista koskevia määräyksiä.

Parlamentti ja komissio kehottavat neuvostoa ryhtymään mahdollisimman pian keskusteluihin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklassa tarkoitetusta unionin ohjelmien laatimisesta.

| 54. | Molemmat toimielimet tekevät säännöllisin väliajoin arvion tämän puitesopimuksen ja sen liitteiden käytännön soveltamisesta. Arvio suoritetaan vuoden 2011 loppuun mennessä käytännön kokemusten perusteella. |
| --- | --- |

54.

Molemmat toimielimet tekevät säännöllisin väliajoin arvion tämän puitesopimuksen ja sen liitteiden käytännön soveltamisesta. Arvio suoritetaan vuoden 2011 loppuun mennessä käytännön kokemusten perusteella.

Tehty Strasbourgissa 20 päivänä lokakuuta 2010.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

J. BUZEK

Euroopan komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 44, 15.2.2005, s. 1.

1

(2)  EUVL C 117 E, 18.5.2006, s. 125.

2

(3)  EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1.

3

---

LIITE I

Komission tapaamiset kansallisten asiantuntijoiden kanssa

Tässä liitteessä vahvistetaan puitesopimuksen 15 kohtaa koskevat yksityiskohtaiset määräykset.

1.   Soveltamisala

Puitesopimuksen 15 kohdan määräykset koskevat seuraavia kokouksia:

| 1) | Komission kokoukset, jotka pidetään komission perustamissa asiantuntijaryhmissä ja joihin kutsutaan kansallisia viranomaisia kaikista jäsenvaltioista, edellyttäen että ne koskevat unionin lainsäädännön, myös ei-sitovan lainsäädännön ja delegoitujen säädösten, valmistelua ja täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

1)

Komission kokoukset, jotka pidetään komission perustamissa asiantuntijaryhmissä ja joihin kutsutaan kansallisia viranomaisia kaikista jäsenvaltioista, edellyttäen että ne koskevat unionin lainsäädännön, myös ei-sitovan lainsäädännön ja delegoitujen säädösten, valmistelua ja täytäntöönpanoa.

| 2) | Komission ad hoc -kokoukset, joihin kutsutaan kansallisia viranomaisia kaikista jäsenvaltioista, edellyttäen että ne koskevat unionin lainsäädännön, myös ei-sitovan lainsäädännön ja delegoitujen säädösten, valmistelua ja täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

2)

Komission ad hoc -kokoukset, joihin kutsutaan kansallisia viranomaisia kaikista jäsenvaltioista, edellyttäen että ne koskevat unionin lainsäädännön, myös ei-sitovan lainsäädännön ja delegoitujen säädösten, valmistelua ja täytäntöönpanoa.

Puitesopimusta ei sovelleta komiteamenettelyyn osallistuvien komiteoiden kokouksiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta nykyisiä ja tulevia erityisjärjestelyjä, jotka koskevat tietojen antamista Euroopan parlamentille komission täytäntöönpanovallan käytöstä (1).

2.   Parlamentille annettavat tiedot

Komissio sitoutuu lähettämään Euroopan parlamentille samat edellä mainittuja kokouksia koskevat asiakirjat kuin mitä se lähettää kansallisille viranomaisille. Komissio lähettää nämä asiakirjat, esityslistat mukaan luettuina, parlamentin viralliseen postilaatikkoon samaan aikaan kuin ne lähetetään kansallisille asiantuntijoille.

3.   Parlamentin asiantuntijoiden kutsuminen

Komissio voi parlamentin pyynnöstä päättää esittää parlamentille kutsun lähettää parlamentin asiantuntijoita 1 kohdassa tarkoitettuihin kansallisten asiantuntijoiden kanssa järjestettäviin tapaamisiin.

---

(1)  Euroopan parlamentille komiteamenettelyyn osallistuvien komiteoiden työstä tiedottaminen ja komiteamenettelyjä koskevat Euroopan parlamentin erioikeudet määritellään selvästi muissa välineissä: 1) menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehty neuvoston päätös 1999/468/EY (EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23), 2) komiteamenettelyjä koskeva 3 päivänä kesäkuuta 2008 tehty Euroopan parlamentin ja komission välinen toimielinten välinen sopimus ja 3) välineet, joita tarvitaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan täytäntöön panemiseen.

---

LIITE II

Luottamuksellisten tietojen toimittaminen parlamentille

1.   Soveltamisala

| 1.1 | Tässä liitteessä määrätään 1.2. kohdassa määriteltyjen komission luottamuksellisten tietojen toimittamisesta parlamentille ja niiden käsittelystä parlamentin käyttäessä valtaoikeuksiaan ja toimivaltaansa. Molemmat toimielimet toimivat lojaalin yhteistyön vastavuoroista velvoitetta noudattaen, täydellisen keskinäisen luottamuksen hengessä ja noudattaen tarkoin perussopimusten asiaa koskevia määräyksiä. |
| --- | --- |

1.1

Tässä liitteessä määrätään 1.2. kohdassa määriteltyjen komission luottamuksellisten tietojen toimittamisesta parlamentille ja niiden käsittelystä parlamentin käyttäessä valtaoikeuksiaan ja toimivaltaansa. Molemmat toimielimet toimivat lojaalin yhteistyön vastavuoroista velvoitetta noudattaen, täydellisen keskinäisen luottamuksen hengessä ja noudattaen tarkoin perussopimusten asiaa koskevia määräyksiä.

| 1.2 | ”Tiedolla” tarkoitetaan kaikkea suullista ja kirjallista tietoa sen muodosta ja antajasta riippumatta.






  1.2.1 | ”Luottamuksellisella tiedolla” tarkoitetaan EU:n turvaluokiteltua tietoa ja muuta luottamuksellista tietoa, jota ei ole turvaluokiteltu. |
| --- | --- | --- |

1.2

”Tiedolla” tarkoitetaan kaikkea suullista ja kirjallista tietoa sen muodosta ja antajasta riippumatta.

1.2.1

”Luottamuksellisella tiedolla” tarkoitetaan EU:n turvaluokiteltua tietoa ja muuta luottamuksellista tietoa, jota ei ole turvaluokiteltu.

| 1.2.2 | ”EU:n turvaluokitellulla tiedolla” tarkoitetaan kaikkea tietoa ja aineistoa, jonka turvaluokitus on ”TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET”, ”SECRET UE”, ”CONFIDENTIEL UE” tai ”RESTREINT UE” tai jossa on vastaavat kansalliset tai kansainväliset turvaluokitusmerkinnät ja jonka luvaton ilmitulo vahingoittaisi jollakin tavalla unionin tai yhden tai useamman jäsenvaltion etuja riippumatta siitä, onko tällainen tieto peräisin unionin sisältä vai onko se saatu jäsenvaltioilta, kolmansilta valtioilta vai kansainvälisiltä järjestöiltä.
  a)   TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET: Tätä turvaluokkaa sovelletaan vain sellaiseen tietoon ja aineistoon, jonka luvaton ilmitulo saattaisi vahingoittaa poikkeuksellisen vakavasti unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion olennaisia etuja.
  b)   SECRET UE: Tätä turvaluokkaa sovelletaan vain sellaiseen tietoon ja aineistoon, jonka luvaton ilmitulo saattaisi vahingoittaa vakavasti unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion olennaisia etuja.
  c)   CONFIDENTIEL UE: Tätä turvaluokkaa sovelletaan sellaiseen tietoon ja aineistoon, jonka luvaton ilmitulo saattaisi haitata Euroopan unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion olennaisia etuja.
  d)   RESTREINT UE: Tätä turvaluokkaa sovelletaan sellaiseen tietoon ja aineistoon, jonka luvaton ilmitulo saattaisi olla epäedullista unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion etujen kannalta. |
| --- | --- |

1.2.2

”EU:n turvaluokitellulla tiedolla” tarkoitetaan kaikkea tietoa ja aineistoa, jonka turvaluokitus on ”TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET”, ”SECRET UE”, ”CONFIDENTIEL UE” tai ”RESTREINT UE” tai jossa on vastaavat kansalliset tai kansainväliset turvaluokitusmerkinnät ja jonka luvaton ilmitulo vahingoittaisi jollakin tavalla unionin tai yhden tai useamman jäsenvaltion etuja riippumatta siitä, onko tällainen tieto peräisin unionin sisältä vai onko se saatu jäsenvaltioilta, kolmansilta valtioilta vai kansainvälisiltä järjestöiltä.

a)   TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET: Tätä turvaluokkaa sovelletaan vain sellaiseen tietoon ja aineistoon, jonka luvaton ilmitulo saattaisi vahingoittaa poikkeuksellisen vakavasti unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion olennaisia etuja.

b)   SECRET UE: Tätä turvaluokkaa sovelletaan vain sellaiseen tietoon ja aineistoon, jonka luvaton ilmitulo saattaisi vahingoittaa vakavasti unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion olennaisia etuja.

c)   CONFIDENTIEL UE: Tätä turvaluokkaa sovelletaan sellaiseen tietoon ja aineistoon, jonka luvaton ilmitulo saattaisi haitata Euroopan unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion olennaisia etuja.

d)   RESTREINT UE: Tätä turvaluokkaa sovelletaan sellaiseen tietoon ja aineistoon, jonka luvaton ilmitulo saattaisi olla epäedullista unionin tai sen yhden tai useamman jäsenvaltion etujen kannalta.

| 1.2.3 | ”Muulla luottamuksellisella tiedolla” tarkoitetaan kaikkea muuta luottamuksellista tietoa, kuten salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvaa tietoa, jota parlamentti on pyytänyt ja/tai jonka komissio on toimittanut. |
| --- | --- |

1.2.3

”Muulla luottamuksellisella tiedolla” tarkoitetaan kaikkea muuta luottamuksellista tietoa, kuten salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvaa tietoa, jota parlamentti on pyytänyt ja/tai jonka komissio on toimittanut.

| 1.3 | Komissio huolehtii siitä, että parlamentti saa luottamukselliset tiedot tämän liitteen määräysten mukaisesti silloin, kun komissio on saanut luottamuksellisten tietojen toimittamista koskevan pyynnön jostakin 1.4 kohdassa mainitusta parlamentin elimestä tai mainitulta viranhaltijalta. Komissio voi myös toimittaa omasta aloitteestaan luottamuksellisia tietoja parlamentille tämän liitteen määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

1.3

Komissio huolehtii siitä, että parlamentti saa luottamukselliset tiedot tämän liitteen määräysten mukaisesti silloin, kun komissio on saanut luottamuksellisten tietojen toimittamista koskevan pyynnön jostakin 1.4 kohdassa mainitusta parlamentin elimestä tai mainitulta viranhaltijalta. Komissio voi myös toimittaa omasta aloitteestaan luottamuksellisia tietoja parlamentille tämän liitteen määräysten mukaisesti.

| 1.4 | Seuraavat elimet voivat pyytää tämän liitteen mukaisesti luottamuksellisia tietoja komissiolta:






  — | parlamentin puhemies, |
| --- | --- | --- |

1.4

Seuraavat elimet voivat pyytää tämän liitteen mukaisesti luottamuksellisia tietoja komissiolta:

—

parlamentin puhemies,

| — | parlamentin asianomaisten valiokuntien puheenjohtajat, |
| --- | --- |

—

parlamentin asianomaisten valiokuntien puheenjohtajat,

| — | puhemiehistö ja puheenjohtajakokous, ja |
| --- | --- |

—

puhemiehistö ja puheenjohtajakokous, ja

| — | kansainväliseen konferenssiin lähetettyyn unionin valtuuskuntaan kuuluvan parlamentin valtuuskunnan puheenjohtaja. |
| --- | --- |

—

kansainväliseen konferenssiin lähetettyyn unionin valtuuskuntaan kuuluvan parlamentin valtuuskunnan puheenjohtaja.

| 1.5 | Tämän liitteen soveltamisalan piiriin eivät kuulu tiedot, jotka liittyvät rikkomusmenettelyihin tai kilpailun alalla noudatettaviin menettelyihin, jos nämä tiedot käsittävää komission lopullista päätöstä ei ole tehty tai Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiota ei ole annettu sillä hetkellä, kun 1.4 kohdassa mainittu parlamentin elin tai viranhaltija esittää pyynnön luottamuksellisten tietojen toimittamiseksi, eivätkä tiedot, jotka koskevat unionin taloudellisten etujen suojaamista. Tämä ei rajoita puitesopimuksen 44 kohdan soveltamista eikä talousarvion valvontaa koskevia parlamentin oikeuksia. |
| --- | --- |

1.5

Tämän liitteen soveltamisalan piiriin eivät kuulu tiedot, jotka liittyvät rikkomusmenettelyihin tai kilpailun alalla noudatettaviin menettelyihin, jos nämä tiedot käsittävää komission lopullista päätöstä ei ole tehty tai Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiota ei ole annettu sillä hetkellä, kun 1.4 kohdassa mainittu parlamentin elin tai viranhaltija esittää pyynnön luottamuksellisten tietojen toimittamiseksi, eivätkä tiedot, jotka koskevat unionin taloudellisten etujen suojaamista. Tämä ei rajoita puitesopimuksen 44 kohdan soveltamista eikä talousarvion valvontaa koskevia parlamentin oikeuksia.

| 1.6 | Nämä määräykset eivät kuitenkaan rajoita Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 19 päivänä huhtikuuta 1995 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksen 95/167/EY, Euratom, EHTY (1) eivätkä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) perustamisesta 28 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn komission päätöksen 1999/352/EY, EHTY, Euratom (2) soveltamista. |
| --- | --- |

1.6

Nämä määräykset eivät kuitenkaan rajoita Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 19 päivänä huhtikuuta 1995 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksen 95/167/EY, Euratom, EHTY (1) eivätkä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) perustamisesta 28 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn komission päätöksen 1999/352/EY, EHTY, Euratom (2) soveltamista.

2.   Yleiset säännöt

| 2.1 | Komissio toimittaa viipymättä 1.4 kohdassa mainitun parlamentin elimen tai viranhaltijan pyynnöstä tälle kaikki luottamukselliset tiedot, jotka ovat tarpeen parlamentin käyttäessä valtaoikeuksiaan ja toimivaltaansa. Molemmat toimielimet kunnioittavat toimivaltaansa käyttäessään ja tehtäviään hoitaessaan:






  — | perusoikeuksia, puolustautumisoikeudet ja yksityiselämän suoja mukaan lukien, |
| --- | --- | --- |

2.1

Komissio toimittaa viipymättä 1.4 kohdassa mainitun parlamentin elimen tai viranhaltijan pyynnöstä tälle kaikki luottamukselliset tiedot, jotka ovat tarpeen parlamentin käyttäessä valtaoikeuksiaan ja toimivaltaansa. Molemmat toimielimet kunnioittavat toimivaltaansa käyttäessään ja tehtäviään hoitaessaan:

—

perusoikeuksia, puolustautumisoikeudet ja yksityiselämän suoja mukaan lukien,

| — | oikeudenkäyntimenettelyjä ja kurinpitomenettelyjä koskevia säännöksiä, |
| --- | --- |

—

oikeudenkäyntimenettelyjä ja kurinpitomenettelyjä koskevia säännöksiä,

| — | liikesalaisuuksien ja kauppasuhteiden suojaa, |
| --- | --- |

—

liikesalaisuuksien ja kauppasuhteiden suojaa,

| — | unionin etuja, erityisesti niitä, jotka liittyvät yleiseen turvallisuuteen, puolustukseen, kansainvälisiin suhteisiin, valuutan vakauteen sekä taloudellisiin etuihin. |
| --- | --- |

—

unionin etuja, erityisesti niitä, jotka liittyvät yleiseen turvallisuuteen, puolustukseen, kansainvälisiin suhteisiin, valuutan vakauteen sekä taloudellisiin etuihin.

Jos asiassa ei päästä yhteisymmärrykseen, se siirretään parlamentin puhemiehen ja komission puheenjohtajan ratkaistavaksi.

Jonkin valtion, toimielimen tai kansainvälisen järjestön luovuttamat luottamukselliset tiedot toimitetaan vain, jos kyseinen valtio, toimielin tai kansainvälinen järjestö antaa siihen suostumuksensa.

| 2.2 | EU:n turvaluokiteltu tieto toimitetaan parlamentille, joka käsittelee ja suojaa sen muiden unionin toimielinten ja erityisesti komission soveltamien turvallisuutta koskevien yhteisten vähimmäisstandardien mukaisesti.
  Kun turvaluokiteltu tieto on peräisin komissiolta, se varmistaa, että sovelletaan asianmukaisia turvaluokitustasoja kansainvälisten standardien ja määritelmien sekä komission sisäisten sääntöjen mukaisesti, samalla kun otetaan asianmukaisesti huomioon, että parlamentin on saatava turvaluokiteltuja asiakirjoja voidakseen käyttää tehokkaasti oikeuksiaan ja toimivaltaansa. |
| --- | --- |

2.2

EU:n turvaluokiteltu tieto toimitetaan parlamentille, joka käsittelee ja suojaa sen muiden unionin toimielinten ja erityisesti komission soveltamien turvallisuutta koskevien yhteisten vähimmäisstandardien mukaisesti.

Kun turvaluokiteltu tieto on peräisin komissiolta, se varmistaa, että sovelletaan asianmukaisia turvaluokitustasoja kansainvälisten standardien ja määritelmien sekä komission sisäisten sääntöjen mukaisesti, samalla kun otetaan asianmukaisesti huomioon, että parlamentin on saatava turvaluokiteltuja asiakirjoja voidakseen käyttää tehokkaasti oikeuksiaan ja toimivaltaansa.

| 2.3 | Jos jonkin tiedon luottamuksellisuutta tai sen turvaluokituksen tason asianmukaisuutta epäillään tai jos on tarpeen määrittää luottamuksellisen tiedon toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 3.2 kohdassa mainittujen vaihtoehtojen mukaisesti, molemmat toimielimet kuulevat toisiaan viipymättä ja ennen asiakirjan lähettämistä. Näissä kuulemisissa parlamenttia edustaa kyseessä olevan parlamentin elimen puheenjohtaja, tarvittaessa yhdessä pyynnön esittäneen esittelijän tai viranhaltijan kanssa. Komissiota edustaa asiasta vastaava komission jäsen kuultuaan ensin turvallisuusasioista vastaavaa komission jäsentä. Jos asiassa ei päästä yhteisymmärrykseen, se siirretään parlamentin puhemiehen ja komission puheenjohtajan ratkaistavaksi. |
| --- | --- |

2.3

Jos jonkin tiedon luottamuksellisuutta tai sen turvaluokituksen tason asianmukaisuutta epäillään tai jos on tarpeen määrittää luottamuksellisen tiedon toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 3.2 kohdassa mainittujen vaihtoehtojen mukaisesti, molemmat toimielimet kuulevat toisiaan viipymättä ja ennen asiakirjan lähettämistä. Näissä kuulemisissa parlamenttia edustaa kyseessä olevan parlamentin elimen puheenjohtaja, tarvittaessa yhdessä pyynnön esittäneen esittelijän tai viranhaltijan kanssa. Komissiota edustaa asiasta vastaava komission jäsen kuultuaan ensin turvallisuusasioista vastaavaa komission jäsentä. Jos asiassa ei päästä yhteisymmärrykseen, se siirretään parlamentin puhemiehen ja komission puheenjohtajan ratkaistavaksi.

| 2.4 | Jos 2.3 kohdassa mainitussa menettelyssä ei päästä yhteisymmärrykseen, parlamentin puhemies pyytää parlamentin elimen tai pyynnön esittäneen viranhaltijan perustellusta pyynnöstä komissiota toimittamaan vastaavasti merkityssä asianmukaisessa määräajassa kyseisen luottamuksellisen tiedon ilmoittaen samalla, mitä 3.2 kohdassa mainituista menettelyistä noudatetaan. Komissio ilmoittaa parlamentille ennen määräajan päättymistä kirjallisesti lopullisen kantansa. Parlamentti varaa itselleen oikeuden käyttää tarvittaessa kanneoikeuttaan. |
| --- | --- |

2.4

Jos 2.3 kohdassa mainitussa menettelyssä ei päästä yhteisymmärrykseen, parlamentin puhemies pyytää parlamentin elimen tai pyynnön esittäneen viranhaltijan perustellusta pyynnöstä komissiota toimittamaan vastaavasti merkityssä asianmukaisessa määräajassa kyseisen luottamuksellisen tiedon ilmoittaen samalla, mitä 3.2 kohdassa mainituista menettelyistä noudatetaan. Komissio ilmoittaa parlamentille ennen määräajan päättymistä kirjallisesti lopullisen kantansa. Parlamentti varaa itselleen oikeuden käyttää tarvittaessa kanneoikeuttaan.

| 2.5 | EU:n turvaluokitellun tiedon saanti myönnetään henkilöstön luotettavuusselvitykseen sovellettavien määräysten mukaisesti.






  2.5.1 | TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET-, SECRET UE- ja CONFIDENTIEL UE -turvaluokan tiedon saanti voidaan taata vain niille parlamentin virkamiehille ja parlamentin poliittisten ryhmien työntekijöille, joille tämä tieto on todella tarpeen ja jotka parlamentin elin tai viranhaltija on etukäteen nimennyt tällaista tietoa tarvitseviksi ja joille on tehty asianmukainen luotettavuusselvitys. |
| --- | --- | --- |

2.5

EU:n turvaluokitellun tiedon saanti myönnetään henkilöstön luotettavuusselvitykseen sovellettavien määräysten mukaisesti.

2.5.1

TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET-, SECRET UE- ja CONFIDENTIEL UE -turvaluokan tiedon saanti voidaan taata vain niille parlamentin virkamiehille ja parlamentin poliittisten ryhmien työntekijöille, joille tämä tieto on todella tarpeen ja jotka parlamentin elin tai viranhaltija on etukäteen nimennyt tällaista tietoa tarvitseviksi ja joille on tehty asianmukainen luotettavuusselvitys.

| 2.5.2 | Parlamentin tehtävien hoitamisen ja toimivallan käyttämisen vuoksi jäsenille, joille ei ole tehty luotettavuusselvitystä, myönnetään CONFIDENTIEL UE -turvaluokan asiakirjojen saanti yhteisellä sopimuksella määriteltyjen käytännön järjestelyjen mukaisesti, mihin kuuluu valaehtoinen kirjallinen vakuutus siitä, että kyseiset jäsenet eivät paljasta tällaisten asiakirjojen sisältöä kenellekään kolmannelle.
  SECRET UE -turvaluokan asiakirjojen saanti myönnetään jäsenille, joille on tehty asianmukainen luotettavuusselvitys. |
| --- | --- |

2.5.2

Parlamentin tehtävien hoitamisen ja toimivallan käyttämisen vuoksi jäsenille, joille ei ole tehty luotettavuusselvitystä, myönnetään CONFIDENTIEL UE -turvaluokan asiakirjojen saanti yhteisellä sopimuksella määriteltyjen käytännön järjestelyjen mukaisesti, mihin kuuluu valaehtoinen kirjallinen vakuutus siitä, että kyseiset jäsenet eivät paljasta tällaisten asiakirjojen sisältöä kenellekään kolmannelle.

SECRET UE -turvaluokan asiakirjojen saanti myönnetään jäsenille, joille on tehty asianmukainen luotettavuusselvitys.

| 2.5.3 | Komission avustuksella toteutetaan järjestelyt, joilla varmistetaan, että parlamentti voi saada kansallisten viranomaisten luotettavuusselvityksessä tekemän tarvittavan työn tulokset mahdollisimman nopeasti.
  Pyynnön yhteydessä ilmoitetaan yksityiskohtaiset tiedot henkilöryhmästä tai henkilöryhmistä, joille pyydetään lupaa saada luottamuksellista tietoa.
  Ennen kuin lupa saada tällaista tietoa myönnetään, kullekin henkilölle on ilmoitettava tiedon luottamuksellisuuden tasosta ja siitä aiheutuvista turvallisuusvelvoitteista.
  Kun tätä liitettä ja 4.1 ja 4.2 kohdassa tarkoitettuja tulevia turvallisuusjärjestelyjä tarkastellaan uudelleen, käsitellään samalla uudelleen myös luotettavuusselvityksiä koskevaa kysymystä. |
| --- | --- |

2.5.3

Komission avustuksella toteutetaan järjestelyt, joilla varmistetaan, että parlamentti voi saada kansallisten viranomaisten luotettavuusselvityksessä tekemän tarvittavan työn tulokset mahdollisimman nopeasti.

Pyynnön yhteydessä ilmoitetaan yksityiskohtaiset tiedot henkilöryhmästä tai henkilöryhmistä, joille pyydetään lupaa saada luottamuksellista tietoa.

Ennen kuin lupa saada tällaista tietoa myönnetään, kullekin henkilölle on ilmoitettava tiedon luottamuksellisuuden tasosta ja siitä aiheutuvista turvallisuusvelvoitteista.

Kun tätä liitettä ja 4.1 ja 4.2 kohdassa tarkoitettuja tulevia turvallisuusjärjestelyjä tarkastellaan uudelleen, käsitellään samalla uudelleen myös luotettavuusselvityksiä koskevaa kysymystä.

3.   Yksityiskohtaiset säännöt luottamuksellisten tietojen saannista ja käsittelystä

| 3.1 | Edellä 2.3 kohdassa ja tarpeen mukaan 2.4 kohdassa mainittuja menettelyjä noudattaen luovutetut luottamukselliset tiedot annetaan komission puheenjohtajan tai komission jäsenen vastuulla pyynnön esittäneen parlamentin elimen tai viranhaltijan saataville seuraavien edellytysten mukaisesti:
  Parlamentti ja komissio varmistavat luottamuksellisen tiedon rekisteröinnin ja jäljitettävyyden.
  Tämä tarkoittaa täsmällisemmin ilmaistuna, että komission pääsihteeristön keskuskirjaamo toimittaa CONFIDENTIEL UE- ja SECRET UE -turvaluokkaan kuuluvan EU:n turvaluokitellun tiedon asiasta vastaavalle Euroopan parlamentin yksikölle, joka antaa sen sovittujen järjestelyjen mukaisesti pyynnön esittäneen parlamentin elimen tai viranhaltijan saataville.
  Komissio ja pyynnön esittänyt parlamentin jäsen tai viranhaltija sopivat TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET -turvaluokkaan kuuluvaa EU:n turvaluokiteltua tietoa koskevista lisäjärjestelyistä, joilla pyritään varmistamaan turvaluokitusta vastaava tiedon suojaaminen. |
| --- | --- |

3.1

Edellä 2.3 kohdassa ja tarpeen mukaan 2.4 kohdassa mainittuja menettelyjä noudattaen luovutetut luottamukselliset tiedot annetaan komission puheenjohtajan tai komission jäsenen vastuulla pyynnön esittäneen parlamentin elimen tai viranhaltijan saataville seuraavien edellytysten mukaisesti:

Parlamentti ja komissio varmistavat luottamuksellisen tiedon rekisteröinnin ja jäljitettävyyden.

Tämä tarkoittaa täsmällisemmin ilmaistuna, että komission pääsihteeristön keskuskirjaamo toimittaa CONFIDENTIEL UE- ja SECRET UE -turvaluokkaan kuuluvan EU:n turvaluokitellun tiedon asiasta vastaavalle Euroopan parlamentin yksikölle, joka antaa sen sovittujen järjestelyjen mukaisesti pyynnön esittäneen parlamentin elimen tai viranhaltijan saataville.

Komissio ja pyynnön esittänyt parlamentin jäsen tai viranhaltija sopivat TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET -turvaluokkaan kuuluvaa EU:n turvaluokiteltua tietoa koskevista lisäjärjestelyistä, joilla pyritään varmistamaan turvaluokitusta vastaava tiedon suojaaminen.

| 3.2 | Tietojen saannista ja luottamuksellisuuden säilymiseksi noudatettavasta menettelystä sovitaan yhteisesti ennen tietojen toimittamista, sanotun rajoittamatta 2.2 ja 2.4 kohdan määräyksiä sekä 4.1 kohdassa tarkoitettuja tulevia turvallisuusjärjestelyjä. Kyseisen politiikan alalla toimivaltaisen komission jäsenen ja pyynnön esittäneen (puheenjohtajansa edustaman) parlamentin elimen tai viranhaltijan sopimuksessa valitaan asianmukaisen luottamuksellisuuden tason varmistamiseksi yksi 3.2.1. ja 3.2.2. kohdassa esitetyistä vaihtoehdoista.






  3.2.1 | Luottamuksellisten tietojen saajien suhteen olisi valittava yksi seuraavista vaihtoehdoista:






  — | parlamentin puhemies tapauksissa, joissa se on perusteltua täysin poikkeuksellisista syistä, |
| --- | --- | --- | --- |

3.2

Tietojen saannista ja luottamuksellisuuden säilymiseksi noudatettavasta menettelystä sovitaan yhteisesti ennen tietojen toimittamista, sanotun rajoittamatta 2.2 ja 2.4 kohdan määräyksiä sekä 4.1 kohdassa tarkoitettuja tulevia turvallisuusjärjestelyjä. Kyseisen politiikan alalla toimivaltaisen komission jäsenen ja pyynnön esittäneen (puheenjohtajansa edustaman) parlamentin elimen tai viranhaltijan sopimuksessa valitaan asianmukaisen luottamuksellisuuden tason varmistamiseksi yksi 3.2.1. ja 3.2.2. kohdassa esitetyistä vaihtoehdoista.

3.2.1

Luottamuksellisten tietojen saajien suhteen olisi valittava yksi seuraavista vaihtoehdoista:

—

parlamentin puhemies tapauksissa, joissa se on perusteltua täysin poikkeuksellisista syistä,

| — | puhemiehistö ja/tai puheenjohtajakokous, |
| --- | --- |

—

puhemiehistö ja/tai puheenjohtajakokous,

| — | parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä, |
| --- | --- |

—

parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä,

| — | kaikki asiasta vastaavan parlamentin valiokunnan jäsenet (varsinaiset jäsenet ja varajäsenet), |
| --- | --- |

—

kaikki asiasta vastaavan parlamentin valiokunnan jäsenet (varsinaiset jäsenet ja varajäsenet),

| — | kaikki Euroopan parlamentin jäsenet. |
| --- | --- |

—

kaikki Euroopan parlamentin jäsenet.

Luottamuksellisten tietojen julkistaminen tai niiden välittäminen muille on kiellettyä ilman komission hyväksyntää.

| 3.2.2 | Luottamuksellisten tietojen käsittelyä koskevien järjestelyjen suhteen olisi valittava yksi seuraavista vaihtoehdoista:






  a) | asiakirjojen tutkiminen turvallisessa lukusalissa, jos niillä on CONFIDENTIEL UE- tai tätä tiukempi turvaluokitus; |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Luottamuksellisten tietojen käsittelyä koskevien järjestelyjen suhteen olisi valittava yksi seuraavista vaihtoehdoista:

a)

asiakirjojen tutkiminen turvallisessa lukusalissa, jos niillä on CONFIDENTIEL UE- tai tätä tiukempi turvaluokitus;

| b) | kokouksen pitäminen suljetuin ovin siten, että läsnä ovat vain puhemiehistön ja puheenjohtajakokouksen jäsenet tai asiasta vastaavan parlamentin valiokunnan varsinaiset jäsenet ja varajäsenet sekä ne parlamentin virkamiehet ja poliittisten ryhmien palveluksessa olevat parlamentin työntekijät, jotka puheenjohtaja on etukäteen nimennyt tällaista tietoa tarvitseviksi, joiden läsnäolo on ehdottoman välttämätöntä ja joille on tehty riittäväntasoinen luotettavuusselvitys, kun seuraavat edellytykset otetaan huomioon:






  — | kaikki asiakirjat voidaan numeroida ja ne voidaan jakaa kokouksen alussa ja kerätä takaisin sen päättyessä; niistä ei saa tehdä muistiinpanoja eikä ottaa valokopioita, |
| --- | --- | --- |

b)

kokouksen pitäminen suljetuin ovin siten, että läsnä ovat vain puhemiehistön ja puheenjohtajakokouksen jäsenet tai asiasta vastaavan parlamentin valiokunnan varsinaiset jäsenet ja varajäsenet sekä ne parlamentin virkamiehet ja poliittisten ryhmien palveluksessa olevat parlamentin työntekijät, jotka puheenjohtaja on etukäteen nimennyt tällaista tietoa tarvitseviksi, joiden läsnäolo on ehdottoman välttämätöntä ja joille on tehty riittäväntasoinen luotettavuusselvitys, kun seuraavat edellytykset otetaan huomioon:

—

kaikki asiakirjat voidaan numeroida ja ne voidaan jakaa kokouksen alussa ja kerätä takaisin sen päättyessä; niistä ei saa tehdä muistiinpanoja eikä ottaa valokopioita,

| — | kokouksen pöytäkirjaan ei tehdä mainintoja luottamuksellisena käsitellystä asiasta käydystä keskustelusta. |
| --- | --- |

—

kokouksen pöytäkirjaan ei tehdä mainintoja luottamuksellisena käsitellystä asiasta käydystä keskustelusta.

Asiakirjoista voidaan ennen niiden luovuttamista poistaa kaikki henkilötiedot.

Parlamentin edustajille suullisesti annettaviin luottamuksellisiin tietoihin sovelletaan vastaavaa suojatasoa kuin kirjallisina annettaviin luottamuksellisiin tietoihin. Tähän voi kuulua tiedon saajilta pyydettävä valaehtoinen vakuutus siitä, että he eivät paljasta tiedon sisältöä kenellekään kolmannelle.

| 3.2.3 | Kun kirjallista tietoa tutkitaan turvallisessa lukusalissa, parlamentin on varmistettava, että seuraavat järjestelyt toteutetaan:






  — | luottamuksellisen tiedon turvallinen säilytysjärjestelmä, |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Kun kirjallista tietoa tutkitaan turvallisessa lukusalissa, parlamentin on varmistettava, että seuraavat järjestelyt toteutetaan:

—

luottamuksellisen tiedon turvallinen säilytysjärjestelmä,

| — | turvallinen lukusali ilman kopiokoneita, puhelimia, telekopiolaitetta, skanneria tai muita asiakirjojen jäljentämiseen tai välittämiseen soveltuvia teknisiä välineitä tms., |
| --- | --- |

—

turvallinen lukusali ilman kopiokoneita, puhelimia, telekopiolaitetta, skanneria tai muita asiakirjojen jäljentämiseen tai välittämiseen soveltuvia teknisiä välineitä tms.,

| — | saliin pääsyä koskevat turvajärjestelyt, jotka edellyttävät allekirjoitusta sekä valaehtoista vakuutusta olla levittämättä tarkasteltuja luottamuksellisia tietoja. |
| --- | --- |

—

saliin pääsyä koskevat turvajärjestelyt, jotka edellyttävät allekirjoitusta sekä valaehtoista vakuutusta olla levittämättä tarkasteltuja luottamuksellisia tietoja.

| 3.2.4 | Edellä esitetty ei estä toimielimiä sopimasta muista vastaavista järjestelyistä. |
| --- | --- |

3.2.4

Edellä esitetty ei estä toimielimiä sopimasta muista vastaavista järjestelyistä.

| 3.3 | Jos näitä menettelyjä ei noudateta, sovelletaan parlamentin työjärjestyksen liitteeseen VIII sisältyviä määräyksiä seuraamuksista parlamentin jäsenille ja parlamentin virkamiehiin ja muihin työntekijöihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen (3) 86 artiklaa tai Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 49 artiklaa. |
| --- | --- |

3.3

Jos näitä menettelyjä ei noudateta, sovelletaan parlamentin työjärjestyksen liitteeseen VIII sisältyviä määräyksiä seuraamuksista parlamentin jäsenille ja parlamentin virkamiehiin ja muihin työntekijöihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen (3) 86 artiklaa tai Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 49 artiklaa.

4.   Loppumääräykset

| 4.1 | Komissio ja parlamentti toteuttavat tarvittavat toimenpiteet tähän liitteeseen sisältyvien määräysten täytäntöönpanemiseksi.
  Komission ja parlamentin toimivaltaiset yksiköt tekevät tätä tarkoitusta varten tiivistä yhteistyötä tämän liitteen määräysten täytäntöönpanemiseksi. Tähän kuuluu luottamuksellisen tiedon jäljitettävyyden todentaminen ja asiassa sovellettavien turvallisuusjärjestelyjen ja -standardien säännöllinen yhteinen valvonta.
  Parlamentti sitoutuu mukauttamaan tarvittaessa sisäisiä määräyksiään, jotta tässä liitteessä olevat luottamuksellista tietoa koskevat turvallisuusmääräykset voidaan panna täytäntöön.
  Parlamentti sitoutuu hyväksymään mahdollisimman pian tulevat turvallisuusjärjestelynsä ja todentamaan ne yhteisymmärryksessä komission kanssa pyrkien huolehtimaan turvallisuusstandardien vastaavuudesta. Näin saadaan aikaan tämän liitteen täysimääräinen vaikutus seuraaviin:






  — | luottamuksellisen tiedon käsittelyä ja säilyttämistä koskevat tekniset turvamääräykset ja -standardit, mukaan lukien fyysiset, henkilöstöä, asiakirjoja ja tietotekniikkaa koskevat turvatoimet, |
| --- | --- | --- |

4.1

Komissio ja parlamentti toteuttavat tarvittavat toimenpiteet tähän liitteeseen sisältyvien määräysten täytäntöönpanemiseksi.

Komission ja parlamentin toimivaltaiset yksiköt tekevät tätä tarkoitusta varten tiivistä yhteistyötä tämän liitteen määräysten täytäntöönpanemiseksi. Tähän kuuluu luottamuksellisen tiedon jäljitettävyyden todentaminen ja asiassa sovellettavien turvallisuusjärjestelyjen ja -standardien säännöllinen yhteinen valvonta.

Parlamentti sitoutuu mukauttamaan tarvittaessa sisäisiä määräyksiään, jotta tässä liitteessä olevat luottamuksellista tietoa koskevat turvallisuusmääräykset voidaan panna täytäntöön.

Parlamentti sitoutuu hyväksymään mahdollisimman pian tulevat turvallisuusjärjestelynsä ja todentamaan ne yhteisymmärryksessä komission kanssa pyrkien huolehtimaan turvallisuusstandardien vastaavuudesta. Näin saadaan aikaan tämän liitteen täysimääräinen vaikutus seuraaviin:

—

luottamuksellisen tiedon käsittelyä ja säilyttämistä koskevat tekniset turvamääräykset ja -standardit, mukaan lukien fyysiset, henkilöstöä, asiakirjoja ja tietotekniikkaa koskevat turvatoimet,

| — | sellaisen erityisen valvonnasta vastaavan komitean perustaminen, jonka jäsenille on tehty asianmukainen luotettavuusselvitys TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET -turvaluokkaan luokitellun EU:n turvaluokitellun tiedon käsittelyä varten. |
| --- | --- |

—

sellaisen erityisen valvonnasta vastaavan komitean perustaminen, jonka jäsenille on tehty asianmukainen luotettavuusselvitys TRÈS SECRET UE / EU TOP SECRET -turvaluokkaan luokitellun EU:n turvaluokitellun tiedon käsittelyä varten.

| 4.2 | Parlamentti ja komissio arvioivat tätä liitettä uudelleen ja mukauttavat sitä tarvittaessa viimeistään puitesopimuksen 54 kohdassa tarkoitettuna arvion tekemisen ajankohtana seuraavien kehityssuuntauksien perusteella:






  — | tulevat turvallisuusjärjestelyt, joissa parlamentti ja komissio ovat mukana, |
| --- | --- | --- |

4.2

Parlamentti ja komissio arvioivat tätä liitettä uudelleen ja mukauttavat sitä tarvittaessa viimeistään puitesopimuksen 54 kohdassa tarkoitettuna arvion tekemisen ajankohtana seuraavien kehityssuuntauksien perusteella:

—

tulevat turvallisuusjärjestelyt, joissa parlamentti ja komissio ovat mukana,

| — | muut sopimukset tai säädökset, jotka koskevat tietojen toimittamista toimielinten välillä. |
| --- | --- |

—

muut sopimukset tai säädökset, jotka koskevat tietojen toimittamista toimielinten välillä.

---

(1)  EYVL L 113, 19.5.1995, s. 1.

(2)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 20.

(3)  Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen vahvistamisesta sekä yhteisöjen virkamiehiin tilapäisesti sovellettavien erityisten toimenpiteiden laatimisesta 29 päivänä helmikuuta 1968 annettu neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68.

---

LIITE III

Kansainvälisistä sopimuksista neuvotteleminen ja niiden tekeminen

Tässä liitteessä vahvistetaan yksityiskohtaiset järjestelyt sille, kuinka parlamentille annetaan tietoja puitesopimuksen 23, 24 ja 25 kohdassa tarkoitettuja kansainvälisiä sopimuksia koskevista neuvotteluista ja näiden sopimusten tekemisestä:

| 1) | Komissio ilmoittaa parlamentille aikeestaan ehdottaa neuvottelujen käynnistämistä samaan aikaan kuin se ilmoittaa asiasta neuvostolle. |
| --- | --- |

1)

Komissio ilmoittaa parlamentille aikeestaan ehdottaa neuvottelujen käynnistämistä samaan aikaan kuin se ilmoittaa asiasta neuvostolle.

| 2) | Kun komissio ehdottaa puitesopimuksen 24 kohdan määräysten mukaisesti neuvotteluohjeiden luonnosta pyrkien saamaan sille neuvoston hyväksynnän, se esittää luonnoksen samaan aikaan parlamentille. |
| --- | --- |

2)

Kun komissio ehdottaa puitesopimuksen 24 kohdan määräysten mukaisesti neuvotteluohjeiden luonnosta pyrkien saamaan sille neuvoston hyväksynnän, se esittää luonnoksen samaan aikaan parlamentille.

| 3) | Komissio ottaa parlamentin näkemykset asianmukaisesti huomioon neuvottelujen aikana. |
| --- | --- |

3)

Komissio ottaa parlamentin näkemykset asianmukaisesti huomioon neuvottelujen aikana.

| 4) | Komissio ilmoittaa puitesopimuksen 23 kohdan määräysten mukaisesti parlamentille säännöllisesti ja välittömästi neuvottelujen käymisestä kunnes sopimus on parafoitu ja selittää, onko parlamentin näkemykset sisällytetty neuvoteltaviin teksteihin ja millä tavoin, tai esittää perustelut sille, miksi näin ei ole tehty. |
| --- | --- |

4)

Komissio ilmoittaa puitesopimuksen 23 kohdan määräysten mukaisesti parlamentille säännöllisesti ja välittömästi neuvottelujen käymisestä kunnes sopimus on parafoitu ja selittää, onko parlamentin näkemykset sisällytetty neuvoteltaviin teksteihin ja millä tavoin, tai esittää perustelut sille, miksi näin ei ole tehty.

| 5) | Kun kansainvälisten sopimusten tekeminen edellyttää parlamentin hyväksyntää, komissio antaa parlamentille neuvotteluprosessin aikana kaikki asiaa koskevat tiedot, jotka se antaa myös neuvostolle (tai neuvoston nimittämälle erityiskomitealle). Tämä koskee hyväksyttyihin neuvotteluohjeisiin tehtäviä tarkistusehdotuksia, neuvoteltavien tekstien luonnoksia, hyväksyttyjä artikloita, sopimuksen parafoinnille sovittua ajankohtaa ja parafoitavan sopimuksen tekstiä. Komissio lähettää myös parlamentille, kuten se lähettää neuvostolle (tai neuvoston nimittämälle erityiskomitealle), kaikki kolmansilta saadut asiaa koskevat asiakirjat, edellyttäen että tälle on saatu asiakirjan luovuttajan hyväksyntä. Komissio tiedottaa asiasta vastaavalle parlamentin valiokunnalle neuvottelujen etenemisestä ja selittää erityisesti, millä tavoin parlamentin näkemykset on otettu huomioon. |
| --- | --- |

5)

Kun kansainvälisten sopimusten tekeminen edellyttää parlamentin hyväksyntää, komissio antaa parlamentille neuvotteluprosessin aikana kaikki asiaa koskevat tiedot, jotka se antaa myös neuvostolle (tai neuvoston nimittämälle erityiskomitealle). Tämä koskee hyväksyttyihin neuvotteluohjeisiin tehtäviä tarkistusehdotuksia, neuvoteltavien tekstien luonnoksia, hyväksyttyjä artikloita, sopimuksen parafoinnille sovittua ajankohtaa ja parafoitavan sopimuksen tekstiä. Komissio lähettää myös parlamentille, kuten se lähettää neuvostolle (tai neuvoston nimittämälle erityiskomitealle), kaikki kolmansilta saadut asiaa koskevat asiakirjat, edellyttäen että tälle on saatu asiakirjan luovuttajan hyväksyntä. Komissio tiedottaa asiasta vastaavalle parlamentin valiokunnalle neuvottelujen etenemisestä ja selittää erityisesti, millä tavoin parlamentin näkemykset on otettu huomioon.

| 6) | Kun kansainvälisten sopimusten tekeminen ei edellytä parlamentin hyväksyntää, komissio varmistaa parlamentin välittömän ja täysimääräisen tiedottamisen antamalla sille vähintään tiedot, jotka koskevat neuvotteluohjeiden luonnosta, hyväksyttyjä neuvotteluohjeita ja tämän jälkeen neuvottelujen käymistä ja päätökseen saattamista. |
| --- | --- |

6)

Kun kansainvälisten sopimusten tekeminen ei edellytä parlamentin hyväksyntää, komissio varmistaa parlamentin välittömän ja täysimääräisen tiedottamisen antamalla sille vähintään tiedot, jotka koskevat neuvotteluohjeiden luonnosta, hyväksyttyjä neuvotteluohjeita ja tämän jälkeen neuvottelujen käymistä ja päätökseen saattamista.

| 7) | Komissio antaa puitesopimuksen 24 kohdan määräysten mukaisesti parlamentille hyvissä ajoin perinpohjaiset tiedot siitä, milloin kansainvälinen sopimus parafoidaan, ja se ilmoittaa parlamentille mahdollisimman pian, milloin se aikoo ehdottaa sopimuksen väliaikaista soveltamista neuvostolle ja syyt tähän, jollei komissio ole kiireellisyyssyistä estynyt tekemästä näin. |
| --- | --- |

7)

Komissio antaa puitesopimuksen 24 kohdan määräysten mukaisesti parlamentille hyvissä ajoin perinpohjaiset tiedot siitä, milloin kansainvälinen sopimus parafoidaan, ja se ilmoittaa parlamentille mahdollisimman pian, milloin se aikoo ehdottaa sopimuksen väliaikaista soveltamista neuvostolle ja syyt tähän, jollei komissio ole kiireellisyyssyistä estynyt tekemästä näin.

| 8) | Komissio ilmoittaa neuvostolle ja parlamentille samanaikaisesti ja hyvissä ajoin aikeestaan ehdottaa neuvostolle kansainvälisen sopimuksen soveltamisen keskeyttämistä ja syyt tähän. |
| --- | --- |

8)

Komissio ilmoittaa neuvostolle ja parlamentille samanaikaisesti ja hyvissä ajoin aikeestaan ehdottaa neuvostolle kansainvälisen sopimuksen soveltamisen keskeyttämistä ja syyt tähän.

| 9) | Kun kansainväliset sopimukset kuuluvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määrätyn hyväksyntämenettelyn piiriin, komissio ilmoittaa parlamentille etukäteen kaikista sopimukseen hyväksyttävistä muutoksista, joita varten neuvosto on poikkeuksellisesti myöntänyt valtuudet Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

9)

Kun kansainväliset sopimukset kuuluvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määrätyn hyväksyntämenettelyn piiriin, komissio ilmoittaa parlamentille etukäteen kaikista sopimukseen hyväksyttävistä muutoksista, joita varten neuvosto on poikkeuksellisesti myöntänyt valtuudet Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti.

---

LIITE IV

Komission työohjelman aikataulu

Komission työohjelmassa on luettelo seuraavien vuosien lainsäädäntöehdotuksista ja muista kuin lainsäädäntöehdotuksista. Komission työohjelma kattaa kyseistä vuotta seuraavan vuoden ja siinä ilmoitetaan yksityiskohtaisesti komission painopistealueet seuraaville vuosille. Komission työohjelma voi siten toimia perustana parlamentin kanssa käytävälle jäsennellylle vuoropuhelulle, jossa pyritään yhteisymmärrykseen.

Komission työohjelmassa on myös kaavaillut aloitteet, jotka koskevat ei-sitovaa lainsäädäntöä, peruuttamista ja yksinkertaistamista.

| 1. | Komission jäsenet pyrkivät kunkin vuoden alkupuoliskolla käymään parlamentin vastaavien valiokuntien kanssa jatkuvaa ja säännöllistä vuoropuhelua komission työohjelman toteuttamisesta kyseisenä vuotena ja tulevien komission työohjelmien valmistelemisesta. Kukin parlamentin valiokunta raportoi tämän säännöllisen vuoropuhelun perusteella sen tuloksista valiokuntien puheenjohtajakokoukselle. |
| --- | --- |

1.

Komission jäsenet pyrkivät kunkin vuoden alkupuoliskolla käymään parlamentin vastaavien valiokuntien kanssa jatkuvaa ja säännöllistä vuoropuhelua komission työohjelman toteuttamisesta kyseisenä vuotena ja tulevien komission työohjelmien valmistelemisesta. Kukin parlamentin valiokunta raportoi tämän säännöllisen vuoropuhelun perusteella sen tuloksista valiokuntien puheenjohtajakokoukselle.

| 2. | Valiokuntien puheenjohtajakokous keskustelee samaan aikaan säännöllisesti toimielinten välisistä suhteista vastaavan komission varapuheenjohtajan kanssa arvioidakseen käynnissä olevan komission työohjelman täytäntöönpanotilannetta, keskustellakseen tulevan komission työohjelman valmistelusta ja tarkastellakseen parlamentin asiasta vastaavien valiokuntien ja komission vastaavien jäsenten jatkuvan kahdenvälisen vuoropuhelun tuloksia. |
| --- | --- |

2.

Valiokuntien puheenjohtajakokous keskustelee samaan aikaan säännöllisesti toimielinten välisistä suhteista vastaavan komission varapuheenjohtajan kanssa arvioidakseen käynnissä olevan komission työohjelman täytäntöönpanotilannetta, keskustellakseen tulevan komission työohjelman valmistelusta ja tarkastellakseen parlamentin asiasta vastaavien valiokuntien ja komission vastaavien jäsenten jatkuvan kahdenvälisen vuoropuhelun tuloksia.

| 3. | Valiokuntien puheenjohtajakokous toimittaa kesäkuussa puheenjohtajakokoukselle yhteenvetokertomuksen, jossa esitetään komission työohjelman toteuttamisen seurannan tulokset ja tulevaa komission työohjelmaa koskevat parlamentin painopistealueet, ja parlamentti tiedottaa asiasta komissiolle. |
| --- | --- |

3.

Valiokuntien puheenjohtajakokous toimittaa kesäkuussa puheenjohtajakokoukselle yhteenvetokertomuksen, jossa esitetään komission työohjelman toteuttamisen seurannan tulokset ja tulevaa komission työohjelmaa koskevat parlamentin painopistealueet, ja parlamentti tiedottaa asiasta komissiolle.

| 4. | Parlamentti hyväksyy yhteenvetokertomuksen perusteella heinäkuun istuntojaksolla päätöslauselman, jossa esitetään sen kanta ja johon sisältyvät erityisesti pyynnöt, jotka perustuvat lainsäädäntöaloitetta koskeviin mietintöihin. |
| --- | --- |

4.

Parlamentti hyväksyy yhteenvetokertomuksen perusteella heinäkuun istuntojaksolla päätöslauselman, jossa esitetään sen kanta ja johon sisältyvät erityisesti pyynnöt, jotka perustuvat lainsäädäntöaloitetta koskeviin mietintöihin.

| 5. | Kunkin vuoden syyskuun ensimmäisellä istuntojaksolla järjestetään unionin tilaa koskeva keskustelu, jossa komission puheenjohtaja pitää puheen, tarkastelee kuluvaa vuotta ja käsittelee seuraavien vuosien tulevia painopistealueita. Komission puheenjohtaja esittää samalla tätä varten parlamentille kirjallisesti keskeiset tekijät, jotka ohjaavat komission työohjelman valmistelemista seuraavaa vuotta varten. |
| --- | --- |

5.

Kunkin vuoden syyskuun ensimmäisellä istuntojaksolla järjestetään unionin tilaa koskeva keskustelu, jossa komission puheenjohtaja pitää puheen, tarkastelee kuluvaa vuotta ja käsittelee seuraavien vuosien tulevia painopistealueita. Komission puheenjohtaja esittää samalla tätä varten parlamentille kirjallisesti keskeiset tekijät, jotka ohjaavat komission työohjelman valmistelemista seuraavaa vuotta varten.

| 6. | Parlamentin asiasta vastaavat valiokunnat ja komission vastaavat jäsenet voivat syyskuun alusta lähtien kokoontua käydäkseen yksityiskohtaisempaa keskustelua kunkin politiikan alan tulevista painopistealueista. Näiden kokousten päätteeksi järjestetään valiokuntien puheenjohtajakokouksen ja komission kollegion jäsenten kokous ja tarvittaessa puheenjohtajakokouksen ja komission puheenjohtajan kokous. |
| --- | --- |

6.

Parlamentin asiasta vastaavat valiokunnat ja komission vastaavat jäsenet voivat syyskuun alusta lähtien kokoontua käydäkseen yksityiskohtaisempaa keskustelua kunkin politiikan alan tulevista painopistealueista. Näiden kokousten päätteeksi järjestetään valiokuntien puheenjohtajakokouksen ja komission kollegion jäsenten kokous ja tarvittaessa puheenjohtajakokouksen ja komission puheenjohtajan kokous.

| 7. | Komissio hyväksyy lokakuussa työohjelman seuraavalle vuodelle. Tämän jälkeen komission puheenjohtaja esittelee tämän työohjelman parlamentille asianmukaisella tasolla. |
| --- | --- |

7.

Komissio hyväksyy lokakuussa työohjelman seuraavalle vuodelle. Tämän jälkeen komission puheenjohtaja esittelee tämän työohjelman parlamentille asianmukaisella tasolla.

| 8. | Parlamentti voi järjestää keskustelun ja hyväksyä päätöslauselman joulukuun istuntojaksolla. |
| --- | --- |

8.

Parlamentti voi järjestää keskustelun ja hyväksyä päätöslauselman joulukuun istuntojaksolla.

| 9. | Tätä aikataulua sovelletaan kuhunkin säännölliseen ohjelmasuunnittelukierrokseen lukuun ottamatta vuosia, joina sekä järjestetään Euroopan parlamentin vaalit että komission toimikausi päättyy. |
| --- | --- |

9.

Tätä aikataulua sovelletaan kuhunkin säännölliseen ohjelmasuunnittelukierrokseen lukuun ottamatta vuosia, joina sekä järjestetään Euroopan parlamentin vaalit että komission toimikausi päättyy.

| 10. | Tämä aikataulu ei vaikuta mahdollisiin tuleviin toimielinten välistä ohjelmasuunnittelua koskeviin sopimuksiin. |
| --- | --- |

10.

Tämä aikataulu ei vaikuta mahdollisiin tuleviin toimielinten välistä ohjelmasuunnittelua koskeviin sopimuksiin.

---