# Europeiska unionens L 267/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.267.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 267 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången9 oktober 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.267.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 267

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången9 oktober 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | 2010/597/EU |
| | * | Europeiska centralbankens beslut av den 16 september 2010 om äkthets- och kvalitetskontroll samt återcirkulering av eurosedlar (ECB/2010/14) | 1 |
| | | RIKTLINJER |
| | | 2010/598/EU |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje av den 16 september 2010 om ändring av riktlinje ECB/2000/7 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (ECB/2010/13) | 21 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

2010/597/EU

*

Europeiska centralbankens beslut av den 16 september 2010 om äkthets- och kvalitetskontroll samt återcirkulering av eurosedlar (ECB/2010/14)

(ECB/2010/14)

1

RIKTLINJER

2010/598/EU

*

Europeiska centralbankens riktlinje av den 16 september 2010 om ändring av riktlinje ECB/2000/7 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (ECB/2010/13)

(ECB/2010/13)

21

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 9.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 267/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 267/1

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT

av den 16 september 2010

om äkthets- och kvalitetskontroll samt återcirkulering av eurosedlar

(ECB/2010/14)

(2010/597/EU)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 128.1,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan), särskilt artikel 16, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 128.1 i fördraget och artikel 16 i ECBS-stadgan har Europeiska centralbanken (ECB) ensamrätt att tillåta utgivning av eurosedlar inom unionen. Denna rätt innefattar behörigheten att vidta åtgärder för att skydda eurosedlarnas ställning som betalningsmedel. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 128.1 i fördraget och artikel 16 i ECBS-stadgan har Europeiska centralbanken (ECB) ensamrätt att tillåta utgivning av eurosedlar inom unionen. Denna rätt innefattar behörigheten att vidta åtgärder för att skydda eurosedlarnas ställning som betalningsmedel.

| (2) | För att skydda eurosedlarnas ställning och möjliggöra en korrekt upptäckt av förfalskningar måste utelöpande eurosedlar vara i gott skick för att möjliggöra en enkel och säker äkthetskontroll och eurosedlarna måste därför kvalitetskontrolleras. Misstänkta förfalskningar av eurosedlar måste också snabbt upptäckas och lämnas över till de behöriga nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

(2)

För att skydda eurosedlarnas ställning och möjliggöra en korrekt upptäckt av förfalskningar måste utelöpande eurosedlar vara i gott skick för att möjliggöra en enkel och säker äkthetskontroll och eurosedlarna måste därför kvalitetskontrolleras. Misstänkta förfalskningar av eurosedlar måste också snabbt upptäckas och lämnas över till de behöriga nationella myndigheterna.

| (3) | I artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 1338/2001 av den 28 juni 2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder för skydd av euron mot förfalskning (1) angavs ursprungligen att kreditinstitut samt andra behöriga inrättningar var skyldiga att ta alla de mottagna eurosedlar ur omlopp som de visste eller hade tillräckliga skäl att tro var falska. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 1338/2001 av den 28 juni 2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder för skydd av euron mot förfalskning (1) angavs ursprungligen att kreditinstitut samt andra behöriga inrättningar var skyldiga att ta alla de mottagna eurosedlar ur omlopp som de visste eller hade tillräckliga skäl att tro var falska.

| (4) | För att upprätta harmoniserade standarder för återcirkulering av eurosedlar publicerade ECB år 2005 ramverket för återcirkulering av eurosedlar. I detta ramverk fastställs gemensamma regler och förfaranden för äkthets- och kvalitetskontroll (2), inklusive driftstandarder för sedelhanteringsmaskiner. ECB antog därefter gemensamma förfaranden för de nationella centralbankernas testning av sedelhanteringsmaskiner. |
| --- | --- |

(4)

För att upprätta harmoniserade standarder för återcirkulering av eurosedlar publicerade ECB år 2005 ramverket för återcirkulering av eurosedlar. I detta ramverk fastställs gemensamma regler och förfaranden för äkthets- och kvalitetskontroll (2), inklusive driftstandarder för sedelhanteringsmaskiner. ECB antog därefter gemensamma förfaranden för de nationella centralbankernas testning av sedelhanteringsmaskiner.

| (5) | Förordning (EG) nr 1338/2001 har ändrats (3), vilket har resulterat i ett utökat tillämpningsområde för förordningens mottagare som nu är skyldiga att försäkra sig om att de eurosedlar som de tar emot och avser att åter sätta i omlopp är äkta samt se till att förfalskningar upptäcks. Enligt förordning (EG) nr 1338/2001 ska denna kontroll av eurosedlar utföras i enlighet med de förfaranden som föreskrivits av ECB. Det är därför lämpligt att fastställa dessa förfaranden i en rättsakt. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 1338/2001 har ändrats (3), vilket har resulterat i ett utökat tillämpningsområde för förordningens mottagare som nu är skyldiga att försäkra sig om att de eurosedlar som de tar emot och avser att åter sätta i omlopp är äkta samt se till att förfalskningar upptäcks. Enligt förordning (EG) nr 1338/2001 ska denna kontroll av eurosedlar utföras i enlighet med de förfaranden som föreskrivits av ECB. Det är därför lämpligt att fastställa dessa förfaranden i en rättsakt.

| (6) | Utan att det påverkar medlemsstaternas befogenhet att fastställa påföljder mot de inrättningar som avses i artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1338/2001 som åsidosätter sina skyldigheter enligt denna punkt, måste Eurosystemet kunna vidta lämpliga administrativa åtgärder för att säkerställa att de förfaranden som har fastställts av ECB efterlevs samt att de regler och förfaranden som föreskrivs genom detta beslut inte kringgås med risk för att förfalskade och obrukbara sedlar inte upptäcks eller sätts i omlopp igen. |
| --- | --- |

(6)

Utan att det påverkar medlemsstaternas befogenhet att fastställa påföljder mot de inrättningar som avses i artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1338/2001 som åsidosätter sina skyldigheter enligt denna punkt, måste Eurosystemet kunna vidta lämpliga administrativa åtgärder för att säkerställa att de förfaranden som har fastställts av ECB efterlevs samt att de regler och förfaranden som föreskrivs genom detta beslut inte kringgås med risk för att förfalskade och obrukbara sedlar inte upptäcks eller sätts i omlopp igen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

I detta beslut fastställs gemensamma regler och förfaranden för äkthets- och kvalitetskontroll samt återcirkulering av eurosedlar enligt artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1338/2001.

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

| 1. | nationell centralbank: en nationell centralbank i en medlemsstat som har euron som valuta. |
| --- | --- |

1.

nationell centralbank: en nationell centralbank i en medlemsstat som har euron som valuta.

| 2. | kontanthanterare: de inrättningar och ekonomiska aktörer som avses i artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1338/2001. |
| --- | --- |

2.

kontanthanterare: de inrättningar och ekonomiska aktörer som avses i artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1338/2001.

| 3. | återcirkulering: kontanthanterares åtgärder för att, direkt eller indirekt, åter sätta i omlopp eurosedlar som de har tagit emot, antingen från allmänheten som betalning eller som insättning på ett bankkonto, eller också från en annan kontanthanterare. |
| --- | --- |

3.

återcirkulering: kontanthanterares åtgärder för att, direkt eller indirekt, åter sätta i omlopp eurosedlar som de har tagit emot, antingen från allmänheten som betalning eller som insättning på ett bankkonto, eller också från en annan kontanthanterare.

| 4. | sedelhanteringsmaskin: en kund- eller personalstyrd maskin såsom det definieras i bilaga I. |
| --- | --- |

4.

sedelhanteringsmaskin: en kund- eller personalstyrd maskin såsom det definieras i bilaga I.

| 5. | typ av sedelhanteringsmaskin: en sedelhanteringsmaskin som kan särskiljas från andra sedelhanteringsmaskiner enligt bilaga I. |
| --- | --- |

5.

typ av sedelhanteringsmaskin: en sedelhanteringsmaskin som kan särskiljas från andra sedelhanteringsmaskiner enligt bilaga I.

| 6. | gemensamma testförfaranden: de testförfaranden som ECB har fastställt att de nationella centralbankerna ska tillämpa för att testa olika typer av sedelhanteringsmaskiner. |
| --- | --- |

6.

gemensamma testförfaranden: de testförfaranden som ECB har fastställt att de nationella centralbankerna ska tillämpa för att testa olika typer av sedelhanteringsmaskiner.

| 7. | utbildad personal: anställda hos kontanthanterare som har: a) kunskap om eurosedlarnas olika offentliga säkerhetsdetaljer, som har fastställts och offentliggjorts av Eurosystemet, samt förmåga att kontrollera dem och b) kunskap om de sorteringskriterier som anges i bilaga IIIb samt förmåga att kontrollera eurosedlarna i enlighet med dessa kriterier. |
| --- | --- |

7.

utbildad personal: anställda hos kontanthanterare som har: a) kunskap om eurosedlarnas olika offentliga säkerhetsdetaljer, som har fastställts och offentliggjorts av Eurosystemet, samt förmåga att kontrollera dem och b) kunskap om de sorteringskriterier som anges i bilaga IIIb samt förmåga att kontrollera eurosedlarna i enlighet med dessa kriterier.

| 8. | förfalskade eurosedlar: förfalskade sedlar såsom det definieras i artikel 2 a i förordning (EG) nr 1338/2001. |
| --- | --- |

8.

förfalskade eurosedlar: förfalskade sedlar såsom det definieras i artikel 2 a i förordning (EG) nr 1338/2001.

| 9. | uttagsautomat: en självbetjäningsautomat som vid användning av ett bankkort eller andra medel lämnar ut eurosedlar till allmänheten och debiterar ett bankkonto, t.ex. en sedelautomat (ATM) som lämnar ut kontanter. Som uttagsautomater betraktas även självutcheckningsterminaler (SCoT) som allmänheten kan använda för att betala för varor eller tjänster med bankkort, kontanter eller andra betalningsinstrument och som har en kontantuttagsfunktion. |
| --- | --- |

9.

uttagsautomat: en självbetjäningsautomat som vid användning av ett bankkort eller andra medel lämnar ut eurosedlar till allmänheten och debiterar ett bankkonto, t.ex. en sedelautomat (ATM) som lämnar ut kontanter. Som uttagsautomater betraktas även självutcheckningsterminaler (SCoT) som allmänheten kan använda för att betala för varor eller tjänster med bankkort, kontanter eller andra betalningsinstrument och som har en kontantuttagsfunktion.

| 10. | behöriga nationella myndigheter: myndigheter såsom de definieras i artikel 2 b i förordning (EG) nr 1338/2001. |
| --- | --- |

10.

behöriga nationella myndigheter: myndigheter såsom de definieras i artikel 2 b i förordning (EG) nr 1338/2001.

| 11. | obrukbara eurosedlar: eurosedlar som bedöms vara olämpliga för återcirkulering efter den kvalitetskontroll som avses i artikel 6. |
| --- | --- |

11.

obrukbara eurosedlar: eurosedlar som bedöms vara olämpliga för återcirkulering efter den kvalitetskontroll som avses i artikel 6.

| 12. | kreditinstitut: ett kreditinstitut såsom det definieras i artikel 4.1 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (4). |
| --- | --- |

12.

kreditinstitut: ett kreditinstitut såsom det definieras i artikel 4.1 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (4).

Artikel 3

Allmänna principer

1.   Kontanthanterare är skyldiga att kontrollera eurosedlarnas äkthet och kvalitet enligt de förfaranden som fastställs i detta beslut.

2.   Om två eller flera kontanthanterare är involverade i återcirkuleringen av samma eurosedlar, ska det i enlighet med nationella bestämmelser utses en kontanthanterare som är ansvarig för äkthets- och kvalitetskontrollen av dessa eurosedlar eller, om sådana bestämmelser saknas, fastställas genom avtal mellan kontanthanterarna i fråga.

3.   Äkthets- och kvalitetskontrollen ska utföras av antingen en typ av sedelhanteringsmaskin som har godkänts av en nationell centralbank eller också manuellt av utbildad personal.

4.   Eurosedlar får endast återcirkuleras via kundstyrda maskiner eller uttagsautomater förutsatt att de har äkthets- och kvalitetskontrollerats av en typ av sedelhanteringsmaskin som har godkänts av en nationell centralbank och klassificerats som äkta och brukbara. Detta krav gäller emellertid inte för eurosedlar som har levererats direkt till en kontanthanterare av en nationell centralbank eller en annan kontanthanterare som redan har kontrollerat eurosedlarnas äkthet och kvalitet på detta sätt.

5.   Personalstyrda maskiner som används för äkthets- och kvalitetskontroll samt kundstyrda maskiner får endast tas i drift av kontanthanterare om de har godkänts av en nationell centralbank och anges på ECB:s webbplats enligt artikel 9.2. Maskinerna ska användas med de godkända standardfabriksinställningarna, inklusive eventuella uppdateringar, om inte den nationella centralbanken och kontanthanteraren har enats om striktare inställningar.

6.   Eurosedlar som har äkthets- och kvalitetskontrollerats och klassificerats som äkta och brukbara av utbildad personal men inte av en typ av sedelhanteringsmaskin som godkänts av en nationell centralbank får endast återcirkuleras över disk.

7.   Detta beslut ska inte tillämpas på de nationella centralbankernas äkthets- och kvalitetskontroll av eurosedlar.

Artikel 4

Klassificering och behandling av eurosedlar som utförs av sedelhanteringsmaskiner

1.   Eurosedlar som har kontrollerats av en kundstyrd maskin ska klassificeras och behandlas enligt bilaga IIa.

2.   Eurosedlar som har kontrollerats av en personalstyrd maskin ska klassificeras och behandlas enligt bilaga IIb.

Artikel 5

Upptäckt av förfalskade eurosedlar

Sedlar som inte konstaterats vara äkta eurosedlar efter den klassificering som utförs i enlighet med bilaga IIa eller IIb eller den manuella äkthetskontroll som utförs av utbildad personal ska omedelbart överlämnas till behöriga nationella myndigheter av kontanthanteraren i enlighet med de nationella bestämmelserna och senast inom 20 arbetsdagar.

Artikel 6

Upptäckt av obrukbara eurosedlar

1.   Kvalitetskontrollen ska utföras i enlighet med de minimistandarder som fastställs i bilagorna IIIa och IIIb.

2.   En nationell centralbank får, efter att ha underrättat ECB, fastställa striktare standarder för en eller flera valörer av eurosedlar om detta är befogat, t.ex. om de utelöpande eurosedlarnas kvalitet har försämrats i den aktuella medlemsstaten.

3.   Obrukbara eurosedlar ska överlämnas till en nationell centralbank med beaktande av de nationella bestämmelserna.

Artikel 7

Undantag

1.   De nationella centralbankerna får ge distansfilialer av kreditinstitut med få kassatransaktioner tillstånd att låta utbildad personal utföra manuella kvalitetskontroller av eurosedlar som ska återcirkuleras via kundstyrda maskiner eller uttagsautomater, förutsatt att äkthetskontrollen utförs av en typ av sedelhanteringsmaskin som har godkänts av en nationell centralbank. När kreditinstitut ansöker om detta tillstånd ska de för den nationella centralbanken i den aktuella medlemsstaten styrka att det rör sig om en distansfilial som har få kassatransaktioner. Varje nationell centralbank ska säkerställa att den mängd eurosedlar som kontrolleras manuellt på detta sätt inte överstiger 5 procent av den totala mängden eurosedlar som varje år distribueras via kundstyrda maskiner eller uttagsautomater. De nationella centralbankerna ska besluta om tröskelvärdet på 5 procent ska tillämpas på varje kreditinstitut för sig eller på samtliga kreditinstitut på nationell nivå.

2.   Om det inträffar en exceptionell händelse som i betydande grad inverkar på leveransen av eurosedlar i en medlemsstat, får kontanthandlares utbildade personal tillfälligt utföra manuella äkthets- och kvalitetskontroller av eurosedlar som ska återcirkuleras via kundstyrda maskiner eller uttagsautomater, förutsatt att den berörda nationella centralbanken är enig om att det rör sig om en exceptionell händelse.

Artikel 8

Eurosystemets åtaganden

1.   Eurosystemet ska förse tillverkarna med information om eurosedlarna och deras maskinläsbara säkerhetsdetaljer i enlighet med Eurosystemets specifikationer; detta ska ske innan en ny sedelserie ges ut samt därefter för att de ska kunna konstruera sedelhanteringsmaskiner som klarar de gemensamma testförfarandena och kan anpassas till nya krav.

2.   Eurosystemet ska förse kontanthanterarna med information om eurosedlar och deras offentliga säkerhetsdetaljer i enlighet med Eurosystemets specifikationer; detta ska ske innan en ny eurosedelserie ges ut samt därefter för att deras personal ska kunna få den utbildning som krävs.

3.   Kontanthanterarnas personalutbildning för att säkerställa att den utbildade personalen har kompetens för att kontrollera eurosedlarnas äkthet och kvalitet ska stödjas av Eurosystemet.

4.   Eurosystemet ska i tillämpliga fall underrätta kontanthanterare om förfalskningshot och kan kräva att dessa ska vidta åtgärder, något som även omfattar ett tillfälligt förbud mot att återcirkulera den eller de sedelvalörer detta gäller.

5.   Eurosystemet ska i tillämpliga fall underrätta tillverkare av sedelhanteringsmaskiner om förfalskningshot.

Artikel 9

Eurosystemets gemensamma testförfaranden för sedelhanteringsmaskiner

1.   De nationella centralbankerna ska testa olika typer av sedelhanteringsmaskiner i enlighet med de gemensamma testförfarandena.

2.   Alla godkända sedelhanteringsmaskiner ska anges på ECB:s webbplats under testresultatens giltighetsperioder enligt punkt 3. En typ av sedelhanteringsmaskin som under denna period inte längre klarar att upptäcka alla förfalskade eurosedlar som är kända för Eurosystemet ska avlägsnas från listan enligt ett förfarande som har fastställts av ECB.

3.   Om en typ av sedelhanteringsmaskin har godkänts ska testresultaten gälla i hela euroområdet under ett års tid räknat från slutet av den månad då de offentliggjordes på ECB:s webbplats, förutsatt att den kan upptäcka alla förfalskade eurosedlar som är kända för Eurosystemet under denna period.

4.   Eurosystemet ska inte hållas ansvarigt om en godkänd typ av sedelhanteringsmaskin inte kan klassificera och behandla eurosedlar i enlighet med bilaga IIa eller IIb.

Artikel 10

Eurosystemets övervakning och korrigerande åtgärder

1.   Med förbehåll för nationella lagkrav har de nationella centralbankerna rätt att i) utföra inspektioner på plats, även oannonserat, i kontanthanterarnas lokaler för att övervaka deras sedelhanteringsmaskiner, särskilt maskinernas kapacitet att kontrollera äkthet och kvalitet samt att spåra misstänkt förfalskade eurosedlar och eurosedlar som inte klart har visats vara äkta för kontohavaren, samt att ii) kontrollera drift- och kontrollförfarandena för sedelhanteringsmaskiner, behandlingen av kontrollerade eurosedlar samt eventuell manuell äkthets- och kvalitetskontroll.

2.   Med förbehåll för nationella lagkrav har de nationella centralbankerna rätt att ta exemplar av behandlade eurosedlar för att kontrollera dem i sina egna lokaler.

3.   Om en nationell centralbank i samband med en inspektion på plats upptäcker att bestämmelserna i detta beslut inte har efterlevts, ska denna medlem kräva att kontanthanteraren vidtar korrigerande åtgärder inom en viss tidsfrist. Fram till dess att den bristande efterlevnaden har korrigerats får den nationella centralbanken som ställer detta krav förbjuda kontanthanteraren att återcirkulera den eller de aktuella sedelvalörerna. Om den bristande efterlevnaden beror på ett fel i denna typ av sedelhanteringsmaskin, kan detta leda till att den avlägsnas från den lista som avses i artikel 9.2.

4.   Om en kontanthanterare inte samarbetar med en nationell centralbank i fråga om en inspektion, ska detta betraktas som bristande efterlevnad.

Artikel 11

Rapporteringskrav

För att ECB och de nationella centralbankerna ska kunna kontrollera kontanthanterarnas efterlevnad av detta beslut samt övervaka kontantcykelns utveckling ska de nationella centralbankerna i) skriftligen underrättas, vilket även kan ske på elektronisk väg, av kontanthanterarna innan en typ av sedelhanteringsmaskin tas i drift, och ii) få information från kontanthanterarna enligt bilaga IV.

Artikel 12

Kostnader

1.   Eurosystemet ska inte ersätta kontanthanterare för deras kostnader för att efterleva detta beslut.

2.   Eurosystemet ska inte kompensera kontanthanterare för deras extrakostnader som uppstår till följd av utgivning av eurosedlar med ändrade eller nya säkerhetsdetaljer.

Artikel 13

Slutbestämmelser

1.   Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2011. Varje nationell centralbank får erbjuda kontanthanterare i sin medlemsstat en övergångsperiod för rapportering av statistiska uppgifter enligt bilaga IV. Bilaga IV ska tillämpas senast från och med den 1 januari 2012.

2.   Kontanthanterare i medlemsstater som antar euron den 1 januari 2011 eller senare ska ha en övergångsperiod på ett år räknat från det datum då euron antogs för att tillämpa detta beslut.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 16 september 2010.

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

---

(1)  EGT L 181, 4.7.2001, s. 6.

1

(2)  Återcirkulering av eurosedlar: ramverk för upptäckt av förfalskningar och för kvalitetssortering av kreditinstitut och andra som yrkesmässigt hanterar kontanter.

2

(3)  Genom rådets förordning (EG) nr 44/2009 av den 18 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 1338/2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder för skydd av euron mot förfalskning (EUT L 17, 22.1.2009, s. 1).

3

(4)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 1.

4

---

BILAGA I

SEDELHANTERINGSMASKINER

1.   Allmänna tekniska krav

1.1   För att en maskin ska uppfylla kraven för en sedelhanteringsmaskin måste den kunna behandla buntar med eurosedlar, klassificera de enskilda eurosedlarna och fysiskt separera dem beroende på klassificering utan att den person som hanterar maskinen måste ingripa, om inte annat följer av bilaga IIa eller IIb. Sedelhanteringsmaskiner behöver ha ett nödvändigt antal särskilt avsedda utmatningsfack och/eller andra metoder för att säkerställa en tillförlitlig separering av de behandlade eurosedlarna.

1.2   Sedelhanteringsmaskiner måste kunna anpassas så att de kan upptäcka nya förfalskningar på ett tillförlitligt sätt. De måste även kunna anpassas för att skapa mer eller mindre restriktiva kvalitetssorteringsstandarder, i tillämpliga fall.

2.   Olika typer av sedelhanteringsmaskiner

Sedelhanteringsmaskiner är maskiner som antingen är kundstyrda eller personalstyrda:

Tabell 1

Kundstyrda maskiner

| A.   Kundstyrda maskiner där kontanter sätts in med kundspårning |
| --- |
| 1. | Cash-in-maskiner (CIM) | Cash-in-maskiner gör det möjligt för kunder sätta in eurosedlar på sina bankkonton med hjälp av ett bankkort eller på annat sätt, men saknar kontantuttagsfunktion. Dessa maskiner kontrollerar eurosedlarnas äkthet och gör det möjligt att spåra kontohavaren; kvalitetskontroller är valfria. |
| 2. | Cash-recycling-automater (CRM) | Cash-recycling-automater (automater för återcirkulering) gör det möjligt för kunder att sätta in eurosedlar på sina bankkonton eller ta ut eurosedlar från sina bankkonton med hjälp av ett bankkort eller på annat sätt. Dessa automater kontrollerar eurosedlarnas äkthet och kvalitet och gör det möjligt att spåra kontohavaren. Vid uttag kan de använda äkta, brukbara eurosedlar som har satts in av andra kunder vid tidigare transaktioner. |
| 3. | Kombinerade cash-in-maskiner (CRM) | Kombinerade cash-in-maskiner gör det möjligt för kunder att sätta in eurosedlar på sina bankkonton eller ta ut eurosedlar från sina bankkonton med hjälp av ett bankkort eller på annat sätt. Dessa maskiner kontrollerar eurosedlarnas äkthet och gör det möjligt att spåra kontohavaren; kvalitetskontroller är valfria. Vid uttag använder maskinerna inte eurosedlar som har satts in av andra kunder vid tidigare transaktioner, utan endast eurosedlar som de har laddats med separat. |
| B.   Andra kundstyrda maskiner |
| 4. | Cash-out-maskiner (COM) | Cash-out-maskiner är uttagsautomater som kontrollerar eurosedlarnas äkthet och kvalitet innan de matas ut till kunderna. Dessa maskiner använder eurosedlar som har laddats upp av kontanthanterare eller andra automatiska system (t.ex. varuautomater). |

A.   Kundstyrda maskiner där kontanter sätts in med kundspårning

1.

Cash-in-maskiner (CIM)

Cash-in-maskiner gör det möjligt för kunder sätta in eurosedlar på sina bankkonton med hjälp av ett bankkort eller på annat sätt, men saknar kontantuttagsfunktion. Dessa maskiner kontrollerar eurosedlarnas äkthet och gör det möjligt att spåra kontohavaren; kvalitetskontroller är valfria.

2.

Cash-recycling-automater (CRM)

Cash-recycling-automater (automater för återcirkulering) gör det möjligt för kunder att sätta in eurosedlar på sina bankkonton eller ta ut eurosedlar från sina bankkonton med hjälp av ett bankkort eller på annat sätt. Dessa automater kontrollerar eurosedlarnas äkthet och kvalitet och gör det möjligt att spåra kontohavaren. Vid uttag kan de använda äkta, brukbara eurosedlar som har satts in av andra kunder vid tidigare transaktioner.

3.

Kombinerade cash-in-maskiner (CRM)

Kombinerade cash-in-maskiner gör det möjligt för kunder att sätta in eurosedlar på sina bankkonton eller ta ut eurosedlar från sina bankkonton med hjälp av ett bankkort eller på annat sätt. Dessa maskiner kontrollerar eurosedlarnas äkthet och gör det möjligt att spåra kontohavaren; kvalitetskontroller är valfria. Vid uttag använder maskinerna inte eurosedlar som har satts in av andra kunder vid tidigare transaktioner, utan endast eurosedlar som de har laddats med separat.

B.   Andra kundstyrda maskiner

4.

Cash-out-maskiner (COM)

Cash-out-maskiner är uttagsautomater som kontrollerar eurosedlarnas äkthet och kvalitet innan de matas ut till kunderna. Dessa maskiner använder eurosedlar som har laddats upp av kontanthanterare eller andra automatiska system (t.ex. varuautomater).

Tabell 2

Personalstyrda maskiner

| 1. | Sedelhanterare (BPM) | Sedelhanterare kontrollerar eurosedlarnas äkthet och kvalitet. |
| --- | --- | --- |
| 2. | Maskiner för äkthetskontroll av sedlar (BAM) | Dessa maskiner kontrollerar eurosedlarnas äkthet. |
| 3. | Sedelsorteringsmaskiner med återvinningsfunktion (TARM) | Dessa maskiner är cash-recycling-automater som drivs av kontanthanterare och som kontrollerar eurosedlarnas äkthet och kvalitet. Vid uttag kan de använda äkta, brukbara eurosedlar som har satts in av andra kunder vid tidigare transaktioner. De håller dessutom eurosedlar i säkert förvar och gör det möjligt för kontanthanterare att kreditera eller debitera kunders bankkonton. |
| 4. | Sedelsorteringsmaskiner (TAM) | Dessa maskiner drivs av kontanthanterare och kontrollerar eurosedlarnas äkthet. De håller dessutom eurosedlar i säkert förvar och gör det möjligt för kontanthanterare att kreditera eller debitera kunders bankkonton. |

1.

Sedelhanterare (BPM)

Sedelhanterare kontrollerar eurosedlarnas äkthet och kvalitet.

2.

Maskiner för äkthetskontroll av sedlar (BAM)

Dessa maskiner kontrollerar eurosedlarnas äkthet.

3.

Sedelsorteringsmaskiner med återvinningsfunktion (TARM)

Dessa maskiner är cash-recycling-automater som drivs av kontanthanterare och som kontrollerar eurosedlarnas äkthet och kvalitet. Vid uttag kan de använda äkta, brukbara eurosedlar som har satts in av andra kunder vid tidigare transaktioner. De håller dessutom eurosedlar i säkert förvar och gör det möjligt för kontanthanterare att kreditera eller debitera kunders bankkonton.

4.

Sedelsorteringsmaskiner (TAM)

Dessa maskiner drivs av kontanthanterare och kontrollerar eurosedlarnas äkthet. De håller dessutom eurosedlar i säkert förvar och gör det möjligt för kontanthanterare att kreditera eller debitera kunders bankkonton.

I de fall då kunder matar in eurosedlar för insättning i sedelsorteringsmaskiner med eventuell återvinningsfunktion (TARM eller TAM) eller tar ut eurosedlar som lämnas ut av dessa maskiner, är dessa maskiner att betrakta som kundstyrda maskiner och måste klassificera och behandla eurosedlar i enlighet med bilaga IIa.

3.   Typer av sedelhanteringsmaskiner

Eurosystemet testar olika typer av sedelhanteringsmaskiner. De olika typerna av sedelhanteringsmaskiner kan särskiljas från varandra genom sina specifika detekteringssystem, program och andra komponenter för att utföra de viktigaste funktionerna. Dessa omfattar: a) äkthetskontroll för äkta eurosedlar, b) upptäckt och separering av eurosedlar som misstänks vara förfalskningar, c) upptäckt och separering av obrukbara och brukbara eurosedlar, i tillämpliga fall, samt d) spårning av objekt som identifierats som misstänkt förfalskade eurosedlar och av eurosedlar som inte klart har visats vara äkta, i tillämpliga fall.

---

BILAGA IIa

KLASSIFICERING OCH BEHANDLING AV EUROSEDLAR SOM UTFÖRS AV KUNDSTYRDA MASKINER

Eurosedlar ska klassificeras i en av följande typer och separeras fysiskt efter kategori. För maskiner som inte kvalitetskontrollerar eurosedlar behöver det inte göras någon åtskillnad mellan kategori 4a och 4b.

Tabell 1

Klassificering och behandling av eurosedlar som utförs av kundstyrda maskiner där kontanter sätts in med kundspårning

| Kategori | Egenskaper | Åtgärder |
| --- | --- | --- |
| 1 | Objekt identifieras inte som eurosedel | Identifieras inte som eurosedel av något av följande skäl:






  — | Ej eurosedlar |

Kategori

Egenskaper

Åtgärder

1

Objekt identifieras inte som eurosedel

Identifieras inte som eurosedel av något av följande skäl:

—

Ej eurosedlar

| — | Eurosedelliknande objekt |
| --- | --- |

—

Eurosedelliknande objekt

| — | Fel bild eller format |
| --- | --- |

—

Fel bild eller format

| — | Stora hundöron eller delar av sedeln fattas |
| --- | --- |

—

Stora hundöron eller delar av sedeln fattas

| — | Matnings- eller transportfel i maskinen |
| --- | --- |

—

Matnings- eller transportfel i maskinen

Returneras till kunden av maskinen.

2

Misstänkt falsk eurosedel

Bild och format identifierade, men en eller flera säkerhetsdetaljer som har kontrollerats av maskinen kan ej upptäckas eller accepteras.

Ska tas ur omlopp.

Ska snarast överlämnas för äkthetskontroll, med information om kontohavaren, till behöriga nationella myndigheter. Detta ska senast 20 arbetsdagar efter maskininsättningen. Kontohavarens konto krediteras ej.

3

Eurosedlar som inte helt godkänns

Bild och format identifierade men en eller flera säkerhetsdetaljer som har kontrollerats av maskinen saknas p.g.a. kvalitets- eller toleransavvikelser. I de flesta fall obrukbara eurosedlar.

Ska tas ur omlopp.

Eurosedlarna ska behandlas separat och snarast överlämnas för äkthetskontroll till behöriga nationella myndigheter. Detta ska ske senast 20 arbetsdagar efter maskininsättningen.

Information om kontohavaren ska lagras åtta veckor efter det att eurosedlarna har upptäckts av maskinen. Informationen ska göras tillgänglig för de behöriga nationella myndigheterna på begäran. Alternativt, och i samförstånd med behöriga nationella myndigheter, ska information som gör det möjligt att spåra kontohavaren lämnas över till myndigheterna tillsammans med eurosedlarna.

Kontohavarens konto får krediteras.

4a

Eurosedlarna identifieras som äkta och brukbara

Alla äkthets- och kvalitetskontroller har utförts av maskinen och gett positiva resultat.

Kan återcirkuleras.

Kontohavaren krediteras.

4b

Eurosedlarna identifieras som äkta och obrukbara

Alla äkthetskontroller som har utförts av maskinen har gett positiva resultat. Minst ett av de kontrollerade kvalitetskriterierna gav negativt resultat.

Ska inte återcirkuleras, utan återlämnas till den nationella centralbanken.

Kontohavaren krediteras.

Maskinen returnerar inte eurosedlar i kategori 2 och 3 till kunden om det är möjligt att annullera en insättningstransaktion i maskinen. Om en transaktion annulleras kan dessa eurosedlar kvarhållas genom att de förvaras i ett tillfälligt lagringsutrymme i maskinen.

En nationell centralbank kan komma överens med en kontanthanterare om att eurosedlar i kategori 3 inte får separeras fysiskt från eurosedlar i kategori 4a och 4b och att alla tre kategorier i sådana fall ska behandlas som eurosedlar i kategori 3.

Tabell 2

Klassificering och behandling av eurosedlar med andra kundstyrda maskiner

| Kategori | Egenskaper | Åtgärder |
| --- | --- | --- |
| A | i) | Objekt identifieras inte som eurosedel eller |

Kategori

Egenskaper

Åtgärder

A

i)

Objekt identifieras inte som eurosedel eller

| ii) | misstänkt förfalskade eurosedlar eller |
| --- | --- |

ii)

misstänkt förfalskade eurosedlar eller

| iii) | eurosedlar som inte helt godkänns |
| --- | --- |

iii)

eurosedlar som inte helt godkänns

| i) | Identifieras inte som eurosedel av något av följande skäl:






  — | Ej eurosedlar |
| --- | --- | --- |

i)

Identifieras inte som eurosedel av något av följande skäl:

—

Ej eurosedlar

| — | Objekt som liknar eurosedlar |
| --- | --- |

—

Objekt som liknar eurosedlar

| — | Fel bild eller format |
| --- | --- |

—

Fel bild eller format

| — | Stora hundöron eller delar av sedeln fattas |
| --- | --- |

—

Stora hundöron eller delar av sedeln fattas

| — | Matnings- eller transportfel i maskinen |
| --- | --- |

—

Matnings- eller transportfel i maskinen

| ii) | Identifieras som misstänkt förfalskade eurosedlar eftersom bild och format identifieras, men en eller flera säkerhetsdetaljer som har kontrollerats av maskinen kan ej upptäckas eller accepteras. |
| --- | --- |

ii)

Identifieras som misstänkt förfalskade eurosedlar eftersom bild och format identifieras, men en eller flera säkerhetsdetaljer som har kontrollerats av maskinen kan ej upptäckas eller accepteras.

| iii) | Eurosedlar som inte helt godkänns eftersom bild och format identifieras men en eller flera säkerhetsdetaljer som har kontrollerats av maskinen saknas p.g.a. kvalitets- eller toleransavvikelser. I de flesta fall obrukbara eurosedlar. |
| --- | --- |

iii)

Eurosedlar som inte helt godkänns eftersom bild och format identifieras men en eller flera säkerhetsdetaljer som har kontrollerats av maskinen saknas p.g.a. kvalitets- eller toleransavvikelser. I de flesta fall obrukbara eurosedlar.

Ska tas ur omlopp.

Ska snarast överlämnas för äkthetskontroll till behöriga nationella myndigheter. Detta ska senast 20 arbetsdagar efter det att sedlarna har upptäckts av maskinen.

B1

Eurosedlarna identifieras som äkta och brukbara

Alla äkthets- och kvalitetskontroller har utförts av maskinen och gett positiva resultat.

Får lämnas ut till kunder.

B2

Eurosedlarna identifieras som äkta och obrukbara

Alla äkthetskontroller som har utförts av maskinen har gett positiva resultat. Minst ett av de kontrollerade kvalitetskriterierna gav negativt resultat.

Ska inte lämnas ut till kunder, utan återlämnas till den nationella centralbanken.

---

BILAGA IIb

KLASSIFICERING OCH BEHANDLING AV EUROSEDLAR SOM UTFÖRS AV PERSONALSTYRDA MASKINER

Eurosedlar ska klassificeras i en av följande kategorier och separeras fysiskt efter kategori. För maskiner som inte kvalitetskontrollerar eurosedlar behöver ingen åtskillnad göras mellan kategori B1 och B2.

Klassificering och behandling av eurosedlar som utförs av personalstyrda maskiner

| Kategori | Egenskaper | Åtgärder |
| --- | --- | --- |
| A | i) | Objekt identifieras inte som eurosedel eller |

Kategori

Egenskaper

Åtgärder

A

i)

Objekt identifieras inte som eurosedel eller

| ii) | misstänkt förfalskade eurosedlar eller |
| --- | --- |

ii)

misstänkt förfalskade eurosedlar eller

| iii) | eurosedlar som inte helt godkänns |
| --- | --- |

iii)

eurosedlar som inte helt godkänns

| i) | Identifieras inte som eurosedel av något av följande skäl:






  — | Ej eurosedlar |
| --- | --- | --- |

i)

Identifieras inte som eurosedel av något av följande skäl:

—

Ej eurosedlar

| — | Eurosedelliknande objekt |
| --- | --- |

—

Eurosedelliknande objekt

| — | Fel bild eller format |
| --- | --- |

—

Fel bild eller format

| — | Stora hundöron eller delar av sedeln fattas |
| --- | --- |

—

Stora hundöron eller delar av sedeln fattas

| — | Matnings- eller transportfel i maskinen |
| --- | --- |

—

Matnings- eller transportfel i maskinen

| ii) | Identifieras som misstänkt förfalskade eurosedlar eftersom bild och format identifieras, men en eller flera säkerhetsdetaljer som har kontrollerats av maskinen kan ej upptäckas eller accepteras. |
| --- | --- |

ii)

Identifieras som misstänkt förfalskade eurosedlar eftersom bild och format identifieras, men en eller flera säkerhetsdetaljer som har kontrollerats av maskinen kan ej upptäckas eller accepteras.

| iii) | Eurosedlar som inte helt godkänns eftersom bild och format identifieras men en eller flera säkerhetsdetaljer som har kontrollerats av maskinen saknas p.g.a. kvalitets- eller toleransavvikelser. I de flesta fall obrukbara eurosedlar. |
| --- | --- |

iii)

Eurosedlar som inte helt godkänns eftersom bild och format identifieras men en eller flera säkerhetsdetaljer som har kontrollerats av maskinen saknas p.g.a. kvalitets- eller toleransavvikelser. I de flesta fall obrukbara eurosedlar.

Returneras av maskinen till den person som hanterar maskinen för vidare bedömning och behandling.

| i) | Objekt som inte identifieras som eurosedel: efter en visuell bedömning utförd av personalen ska dessa objekt separeras från de misstänkt förfalskade eurosedlarna och eurosedlar som inte helt godkänns |
| --- | --- |

i)

Objekt som inte identifieras som eurosedel: efter en visuell bedömning utförd av personalen ska dessa objekt separeras från de misstänkt förfalskade eurosedlarna och eurosedlar som inte helt godkänns

| ii) | Misstänkt förfalskade eurosedlar och |
| --- | --- |

ii)

Misstänkt förfalskade eurosedlar och

| iii) | eurosedlar som inte helt godkänns: dessa ska behandlas separat och snarast överlämnas för slutlig äkthetskontroll till de behöriga nationella myndigheterna. Detta ska ske senast 20 arbetsdagar efter maskininsättningen. |
| --- | --- |

iii)

eurosedlar som inte helt godkänns: dessa ska behandlas separat och snarast överlämnas för slutlig äkthetskontroll till de behöriga nationella myndigheterna. Detta ska ske senast 20 arbetsdagar efter maskininsättningen.

B1

Eurosedlarna identifieras som äkta och brukbara

Alla äkthets- och kvalitetskontroller som har utförts av maskinen och som ger positiva resultat.

Får återcirkuleras.

Kontohavaren krediteras

B2

Eurosedlarna identifieras som äkta och obrukbara

Alla äkthetskontroller som har utförts av maskinen gav positiva resultat. Minst ett av de kontrollerade kvalitetskriterierna gav negativt resultat.

Får inte återcirkuleras utan återlämnas till den nationella centralbanken.

Kontohavaren krediteras.

Särskilda klassificerings- och sorteringsregler för vissa personalstyrda maskiner

1.   Sedelhanteringsmaskiner ska klassificera och fysiskt sortera eurosedlar i kategori A, B1 och B2 enligt bilaga IIb. Här krävs det minst tre särskilt avsedda utmatningsfack för att inte den person som hanterar maskinen ska behöva ingripa.

2.   Sedelhanteringsmaskiner med endast två särskilt avsedda utmatningsfack får emellertid klassificera och sortera eurosedlar om följande krav är uppfyllda:

| a) | Äkthets- och kvalitetskontrollerna utförs under samma körning. Under denna körning måste alla eurosedlar i kategori B1 sorteras i en fast utmatningsfack, medan eurosedlar i såväl kategori A som B2 måste sorteras i en separat fast utmatningsfack som inte har fysisk kontakt med någon av eurosedlarna i kategori B1. |
| --- | --- |

a)

Äkthets- och kvalitetskontrollerna utförs under samma körning. Under denna körning måste alla eurosedlar i kategori B1 sorteras i en fast utmatningsfack, medan eurosedlar i såväl kategori A som B2 måste sorteras i en separat fast utmatningsfack som inte har fysisk kontakt med någon av eurosedlarna i kategori B1.

| b) | Om det kan konstateras att det finns en eurosedel i kategori A i den andra utmatningsfack, måste den person som hanterar maskinen köra igenom denna eurosedel eller dessa eurosedlar från den andra utmatningsfacket på nytt. Under denna andra körning ska eurosedlar som misstänks vara förfalskningar separeras från eurosedlar i kategori B2 genom att de förstnämnda eurosedlarna sorteras i ett särskilt utmatningsfack. |
| --- | --- |

b)

Om det kan konstateras att det finns en eurosedel i kategori A i den andra utmatningsfack, måste den person som hanterar maskinen köra igenom denna eurosedel eller dessa eurosedlar från den andra utmatningsfacket på nytt. Under denna andra körning ska eurosedlar som misstänks vara förfalskningar separeras från eurosedlar i kategori B2 genom att de förstnämnda eurosedlarna sorteras i ett särskilt utmatningsfack.

3.   Maskiner för äkthetskontroll av sedlar ska klassificera och fysiskt sortera eurosedlar i kategori A och B. Här krävs det minst två särskilt avsedda utmatningsfack för att inte den person som hanterar maskinen ska behöva ingripa.

4.   Maskiner för äkthetskontroll av sedlar med endast ett särskilt avsett utmatningsfack får emellertid klassificera och sortera eurosedlar om följande krav är uppfyllda:

| a) | Varje gång som en eurosedel i kategori A behandlas måste maskinen omedelbart upphöra med behandlingen och hålla eurosedeln i kategori A i en sådan position att fysisk kontakt med äkthetskontrollerade eurosedlar förhindras. |
| --- | --- |

a)

Varje gång som en eurosedel i kategori A behandlas måste maskinen omedelbart upphöra med behandlingen och hålla eurosedeln i kategori A i en sådan position att fysisk kontakt med äkthetskontrollerade eurosedlar förhindras.

| b) | Resultatet av äkthetskontrollen ska anges för varje eurosedel i kategori A på en display. |
| --- | --- |

b)

Resultatet av äkthetskontrollen ska anges för varje eurosedel i kategori A på en display.

| c) | Maskinen ska kontrollera om det finns någon eurosedel i kategori A när den upphör med behandlingen och får endast fortsätta med behandlingen sedan eurosedeln i kategori A har avlägsnats fysiskt av den person som hanterar maskinen. |
| --- | --- |

c)

Maskinen ska kontrollera om det finns någon eurosedel i kategori A när den upphör med behandlingen och får endast fortsätta med behandlingen sedan eurosedeln i kategori A har avlägsnats fysiskt av den person som hanterar maskinen.

| d) | Vid varje stopp under behandlingsläget får maximalt en eurosedel i kategori A vara tillgänglig för den person som hanterar maskinen. |
| --- | --- |

d)

Vid varje stopp under behandlingsläget får maximalt en eurosedel i kategori A vara tillgänglig för den person som hanterar maskinen.

---

BILAGA IIIa

MINIMISTANDARDER FÖR AUTOMATISK KVALITETSKONTROLL AV EUROSEDLAR

I denna bilaga fastställs minimistandarder för automatisk kvalitetskontroll av eurosedlar som utförs av sedelhanteringsmaskiner.

Vid kvalitetskontroller ska eurosedlar med någon form av defekt när det gäller de obligatoriska krav som har fastställts nedan vara obrukbara.

En acceptabel toleransnivå för kvalitetskontroller med sedelhanteringsmaskiner är 5 procent. Detta betyder att högst 5 procent av eurosedlarna som inte uppfyller kvalitetskriterierna får felklassificeras av maskinerna och sorteras som brukbara.

Tabell 1

Lista över sorteringskriterier för automatisk kvalitetssortering

| Defekt | Definition |
| --- | --- |
| 1. | Smuts | Hela eurosedeln är smutsig |
| 2. | Fläckar | Smuts som är koncentrerad till ett ställe |
| 3. | Graffiti | Tillagd bild eller text som på något sätt har skrivits eller markerats på eurosedeln |
| 4. | Sedel som saknar färg | Avsaknad av färg på hela eurosedeln eller delar av en eurosedel, t.ex. en tvättad eurosedel. |
| 5. | Riven sedel | Självförklarande |
| 6. | Sedel med hål | Självförklarande |
| 7. | Skadad sedel | Eurosedeln saknar en eller flera delar, längs minst en kant (till skillnad från hål) |
| 8. | Lagad sedel | Delar av en eller flera eurosedelar har lagats med tejp, lim eller på annat sätt. |
| 9. | Skrynklig sedel | Diverse veck |
| 10. | Sladdrig sedel | Försämrad struktur ger sedeln bristande stadga. |
| 11. | Sedel med veck | Självförklarande |
| 12. | Vikta hörn | Självförklarande |

Defekt

Definition

1.

Smuts

Hela eurosedeln är smutsig

2.

Fläckar

Smuts som är koncentrerad till ett ställe

3.

Graffiti

Tillagd bild eller text som på något sätt har skrivits eller markerats på eurosedeln

4.

Sedel som saknar färg

Avsaknad av färg på hela eurosedeln eller delar av en eurosedel, t.ex. en tvättad eurosedel.

5.

Riven sedel

Självförklarande

6.

Sedel med hål

Självförklarande

7.

Skadad sedel

Eurosedeln saknar en eller flera delar, längs minst en kant (till skillnad från hål)

8.

Lagad sedel

Delar av en eller flera eurosedelar har lagats med tejp, lim eller på annat sätt.

9.

Skrynklig sedel

Diverse veck

10.

Sladdrig sedel

Försämrad struktur ger sedeln bristande stadga.

11.

Sedel med veck

Självförklarande

12.

Vikta hörn

Självförklarande

Ytterligare information om sorteringskriterier

1.   Smuts

När eurosedlar är nedsmutsade ökar deras optiska densitet. I följande tabell anges den maximala densitetsökning för stickprov jämfört nya eurosedlar som eurosedlar får uppvisa för att klassificeras som brukbara:

Tabell 2

Optiska densitetsnivåer

| Valör | Maximal densitetsökning för stickprov jämfört med nya eurosedlar | Filter |
| --- | --- | --- |
| 5 € | 0,06 | Magenta |
| 10 € | 0,06 | Magenta |
| 20 € | 0,08 | Magenta |
| 50 € | 0,07 | Magenta |
| 100 € | 0,07 | Magenta |
| 200 € | 0,04 | Magenta |
| 500 € | 0,04 | Magenta |

Valör

Maximal densitetsökning för stickprov jämfört med nya eurosedlar

Filter

5 €

0,06

Magenta

10 €

0,06

Magenta

20 €

0,08

Magenta

50 €

0,07

Magenta

100 €

0,07

Magenta

200 €

0,04

Magenta

500 €

0,04

Magenta

Eurosedlar som inte uppfyller dessa kriterier är obrukbara. De nationella centralbankerna har referenseurosedlar som visar en nivå av smuts baserat på ovannämnda kriterier. De densitometriska mätningarna av referenseurosedlar baseras på följande kriterier:

| — | Standard för densitetsmätningar: ISO 5, del 3 och 4 |
| --- | --- |

—

Standard för densitetsmätningar: ISO 5, del 3 och 4

| — | Standard för filter: DIN 16536 |
| --- | --- |

—

Standard för filter: DIN 16536

| — | Absoluta mått: standardkalibrering (vit platta) |
| --- | --- |

—

Absoluta mått: standardkalibrering (vit platta)

| — | Polariseringsfilter: på |
| --- | --- |

—

Polariseringsfilter: på

| — | Apertur: 3 mm |
| --- | --- |

—

Apertur: 3 mm

| — | Belysning: D65/2 |
| --- | --- |

—

Belysning: D65/2

| — | Bakgrund: standardkalibrering med vit platta |
| --- | --- |

—

Bakgrund: standardkalibrering med vit platta

Densitetsökningen för en referenssedel är det högsta värdet mellan genomsnitten för minst fyra mätpunkter som har uppmätts på sedelns framsida och baksida i området utan tryck och utan någon modulering av vattenmärket.

2.   Fläckar

Eurosedlar med smuts som är koncentrerad till en yta på minst 9 mm gånger 9 mm på områden utan tryck eller minst 15 mm gånger 15 mm på områden med tryck är obrukbara.

3.   Graffiti

För närvarande finns det inga obligatoriska krav för att upptäcka graffiti.

4.   Sedel som saknar färg

Det kan förekomma att en sedel är ”avfärgad”, den innehåller t.ex. mindre tryckfärg, om sedeln har tvättats eller varit utsatt för aggressiva kemiska substanser. Dessa typer av obrukbara eurosedlar kan kännas igen av bild- eller UV-detektorer.

5.   Riven sedel

Eurosedlar med öppna revor som inte helt eller delvis täcks av maskinens transportband är obrukbara om revan är större än vad som anges nedan.

Tabell 3

Riven sedel

| Riktning | Bredd | Längd |
| --- | --- | --- |
| Vertikalt | 4 mm | 8 mm |
| Horisontalt | 4 mm | 15 mm |
| Diagonalt | 4 mm | 18 mm (1) |

Riktning

Bredd

Längd

Vertikalt

4 mm

8 mm

Horisontalt

4 mm

15 mm

Diagonalt

4 mm

18 mm (1)

6.   Sedel med hål

Eurosedlar med hål som inte helt eller delvis täcks av maskinens transportband är obrukbara om hålet är större än 10 mm2.

7.   Skadad sedel

Eurosedlar vars längd har reducerats med minst 6 mm eller vars bredd har reducerats med minst 5 mm är obrukbara. Alla mätningar avser skillnader från eurosedlarnas nominella längd och bredd.

8.   Lagad sedel

En lagad eurosedel skapas genom att bitar av eurosedelar sammanfogas t.ex. med hjälp av tejp eller klister. En eurosedel med tejp som täcker ett område som är större än 10 mm gånger 40 mm och tjockare än 50 μm är obrukbar.

9.   Skrynklig sedel

Skrynkliga eurosedlar kan normalt identifieras om reflexionsförmågan eller stadgan är nedsatt. Inga obligatoriska krav finns.

10.   Sladdrig sedel

Eurosedlar med mycket lite stadga ska så långt som möjligt sorteras som obrukbara. Om en sedel är sladdrig är den oftast också smutsig, och sladdriga eurosedlar brukar därför också kännas igen av sensorer som reagerar på nedsmutsning. Inga obligatoriska krav finns.

11.   Sedel med veck

Eftersom vikta eurosedlar är kortare eller smalare känns de igen av sensorerna vid storlekskontroll. De kan dessutom kännas igen vid kontroll av tjocklek. På grund av tekniska begränsningar kan endast veck som uppfyller kraven för skada (dvs. veck som reducerar längden med mer än 6 mm eller bredden med mer än 5 mm) identifieras och resulterar i att sedlarna är obrukbara.

12.   Vikta hörn

En eurosedel som har ett vikt hörn med en yta på mer än 130 mm2 och en minsta längd på den mindre kanten som är större än 10 mm är obrukbar.

---

(1)  Mätes genom att en rak linje dras från rivskadans spets till sedelns kant där rivmärket börjar (rektangulär projektion), hellre än genom mätning av rivmärkets längd.

---

BILAGA IIIb

MINIMISTANDARDER FÖR MANUELL KVALITETSKONTROLL AV EUROSEDLAR

I denna bilaga fastställs minimistandarder för manuell kvalitetskontroll av eurosedlar som utförs av utbildad personal.

Vid kvalitetskontroller ska eurosedlar med en defekt enligt nedanstående tabell eller med en tydlig defekt när det gäller någon av de synliga säkerhetsdetaljerna vara obrukbara. Om det är möjligt är det emellertid tillåtet att korrigera vikta eurosedlar och eurosedlar med vikta hörn genom att veckla ut dem manuellt. Kvalitetskontrollerna ska göras genom en visuell inspektion av de enskilda eurosedlarna. Någon utrustning behövs inte i samband med detta.

Lista över sorteringskriterier för manuell kvalitetssortering

| Klassificering | Beskrivning |
| --- | --- |
| 1. | Smuts | Hela eurosedeln är tydligt smutsig |
| 2. | Fläckar | Tydlig smuts som är koncentrerad till en yta |
| 3. | Graffiti | Tydligt tillagd bild eller text som på något sätt har skrivits eller markerats på eurosedeln |
| 4. | Sedel som saknar färg | Tydlig avsaknad av färg på hela eurosedeln eller delar av en eurosedel, t.ex. en tvättad eurosedel. |
| 5. | Riven sedel | Eurosedeln är riven på åtminstone ett ställe i kanten |
| 6. | Sedel med hål | Eurosedel med minst ett tydligt hål |
| 7. | Skadad sedel | Eurosedeln saknar en eller flera delar, längs minst en kant (till skillnad från hål), t.ex. ett hörn saknas |
| 8. | Lagad sedel | Delar från en eller flera eurosedelar har lagats med tejp, lim eller annat |
| 9. | Skrynklig sedel | Eurosedel med diverse veck som tydligt påverkar sedlarnas utseende |
| 10. | Sladdrig sedel | Eurosedel med försämrad struktur ger sedeln bristande stadga |
| 11. | Vikt sedel | Vikt eurosedel, inklusive en eurosedel som inte kan vecklas ut |
| 12. | Vikta hörn | Eurosedel med minst ett tydligt vikt hörn |

Klassificering

Beskrivning

1.

Smuts

Hela eurosedeln är tydligt smutsig

2.

Fläckar

Tydlig smuts som är koncentrerad till en yta

3.

Graffiti

Tydligt tillagd bild eller text som på något sätt har skrivits eller markerats på eurosedeln

4.

Sedel som saknar färg

Tydlig avsaknad av färg på hela eurosedeln eller delar av en eurosedel, t.ex. en tvättad eurosedel.

5.

Riven sedel

Eurosedeln är riven på åtminstone ett ställe i kanten

6.

Sedel med hål

Eurosedel med minst ett tydligt hål

7.

Skadad sedel

Eurosedeln saknar en eller flera delar, längs minst en kant (till skillnad från hål), t.ex. ett hörn saknas

8.

Lagad sedel

Delar från en eller flera eurosedelar har lagats med tejp, lim eller annat

9.

Skrynklig sedel

Eurosedel med diverse veck som tydligt påverkar sedlarnas utseende

10.

Sladdrig sedel

Eurosedel med försämrad struktur ger sedeln bristande stadga

11.

Vikt sedel

Vikt eurosedel, inklusive en eurosedel som inte kan vecklas ut

12.

Vikta hörn

Eurosedel med minst ett tydligt vikt hörn

---

BILAGA IV

UPPGIFTSINSAMLING FRÅN KONTANTHANTERARE

1.   Syften

Syftena med uppgiftsinsamlingen är att göra det möjligt för de nationella centralbankerna och ECB att kontrollera kontanthanterarnas verksamhet inom detta område samt att övervaka kontantcykelns utveckling.

2.   Allmänna principer

2.1   Uppgifter om sedelhanteringsmaskiner rapporteras endast när maskinerna används för återcirkulering.

2.2   Kontanthanterare ska regelbundet förse den nationella centralbanken i respektive medlemsstat med följande:

| — | Information om inrättningar där kontanter hanteras, t.ex. filialer. |
| --- | --- |

—

Information om inrättningar där kontanter hanteras, t.ex. filialer.

| — | Information om sedelhanteringsmaskiner och uttagsautomater. |
| --- | --- |

—

Information om sedelhanteringsmaskiner och uttagsautomater.

2.3   Kontanthanterare som återcirkulerar eurosedlar genom sedelhanteringsmaskiner och uttagsautomater ska dessutom regelbundet förse den nationella centralbanken i respektive medlemsstat med följande:

| — | Information om kontanttransaktionernas volym (antalet behandlade eurosedlar) inklusive sedelhanteringsmaskiner och uttagsautomater. |
| --- | --- |

—

Information om kontanttransaktionernas volym (antalet behandlade eurosedlar) inklusive sedelhanteringsmaskiner och uttagsautomater.

| — | Information om kreditinstitutets distansfilialer med en låg volym kontanttransaktioner där kvalitetskontroller görs manuellt. |
| --- | --- |

—

Information om kreditinstitutets distansfilialer med en låg volym kontanttransaktioner där kvalitetskontroller görs manuellt.

3.   Typ av uppgifter och rapporteringskrav

3.1   Uppgifterna kan delas in i stamdata och operativa data beroende på typen av information.

Stamdata

3.2   Stamdata omfattar information om a) de enskilda kontanthanterarna och vilka sedelhanteringsmaskiner och uttagsautomater de har i drift samt b) kreditinstitutens distansfilialer.

3.3   Stamdata lämnas till den nationella centralbanken den dag då detta beslut börjar gälla och därefter var sjätte månad. De uppgifter som anges i mallen i tillägg 1 måste lämnas, men den nationella centralbanken kan kräva att de ska lämnas i ett annat format. Under en övergångsperiod får de nationella centralbankerna begära månadsvis rapportering, om detta var deras tillvägagångssätt innan detta beslut trädde i kraft, eller kvartalsvis rapportering.

3.4   I kontrollsyfte kan en nationell centralbank besluta att uppgifterna ska samlas in på lokal nivå, t.ex. för filialer.

3.5   En nationell centralbank kan besluta att rapporteringskraven inte ska omfatta sedelhanteringsmaskiner som endast används för att behandla eurosedlar som distribueras över disk.

3.6   De uppgifter om distansfilialer som anges i mallen i tillägg 3 måste lämnas, men den nationella centralbanken kan kräva att de ska lämnas i ett annat format.

Operativa data

3.7   De uppgifter som uppstår när kontanthanterare behandlar och återcirkulerar eurosedlar klassificeras som operativa data.

3.8   En nationell centralbank kan besluta att kravet att rapportera operativa data inte ska omfatta andra ekonomiska aktörer enligt artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1338/2001, om det antal eurosedlar som dessa aktörer återcirkulerar via uttagsautomater ligger under en viss nivå som fastställs av den nationella centralbanken.

3.9   Uppgifterna ska lämnas in var sjätte månad. Uppgifterna ska rapporteras till den nationella centralbanken senast två månader efter respektive rapporteringsperiod, dvs. sista februari och sista augusti. Uppgifterna kan lämnas med hjälp av mallen i tillägg 2. Under en övergångsperiod får de nationella centralbankerna begära månadsvis rapportering, om detta var deras tillvägagångssätt innan detta beslut trädde i kraft, eller kvartalsvis rapportering.

3.10   Uppgifterna ska lämnas av kontanthanterare som står för den fysiska hanteringen av eurosedlar. Om en kontanthanterare har lagt ut äkthets- och kvalitetskontrollen på entreprenad till en annan kontanthanterare, ska uppgifterna lämnas av den kontanthanterare som har utsetts enligt artikel 3.2.

3.11   Uppgifterna ska rapporteras av kontanthanterare med antal sedlar (volym), aggregerat på nationell nivå och uppdelat på eurovalör. För distansfilialer av kreditinstitut ska operativa data rapporteras separat.

3.12   I kontrollsyfte kan en nationell centralbank besluta att uppgifterna ska samlas in på lokal nivå, t.ex. för filialer.

3.13   En nationell centralbank kan besluta att rapporteringskraven inte ska omfatta eurosedlar som behandlas via sedelhanteringsmaskiner för eurosedlar och distribueras över disk.

3.14   Kontanthanterare som har lagt ut äkthets- och kvalitetskontrollen på entreprenad till andra kontanthanterare kan uppmanas att lämna detaljerad information om dessa till den nationella centralbanken.

3.15   Det är obligatoriskt att lämna uppgifter om distansfilialer enligt mallen i tillägg 3, även om den nationella centralbanken kan kräva att de ska lämnas i ett annat format och kan komma överens med kontanthanterare att mer ingående uppgifter ska samlas in.

4.   Datasekretess och publicering av uppgifter

4.1   Såväl stamdata som operativa data ska behandlas konfidentiellt.

4.2   De nationella centralbankerna och ECB kan besluta om att publicera rapporter eller statistik med uppgifter insamlade enligt denna bilaga. Innan dessa uppgifter publiceras ska de vara aggregerade på ett sådant sätt att inga uppgifter kan hänföras till en viss rapporterande enhet.

TILLÄGG 1

RAPPORTERINGSMALL

Stamdata

Denna information ska lämnas till:

[Nationella centralbankens namn, kontaktuppgifter för förfrågningar, adress]

1.   Information om kontanthanteraren

Kontanthanterarens namn:

Huvudkontorets adress:

Postnummer:

Stad:

Gatuadress:

Typ av företag:

| — | Kreditinstitut |
| --- | --- |

—

Kreditinstitut

| — | Växlingskontor |
| --- | --- |

—

Växlingskontor

| — | Kontanter i transitföretag som inte är ett betalningsinstitut |
| --- | --- |

—

Kontanter i transitföretag som inte är ett betalningsinstitut

| — | Återförsäljare (detaljist) |
| --- | --- |

—

Återförsäljare (detaljist)

| — | Kasino |
| --- | --- |

—

Kasino

| — | Övriga, inklusive betalningsinstitut som inte hör till någon av ovanstående kategorier (specificera) |
| --- | --- |

—

Övriga, inklusive betalningsinstitut som inte hör till någon av ovanstående kategorier (specificera)

Kontaktpersoner:

Namn:

Telefonnummer:

Faxnummer:

E-postadresser:

Entreprenadpartner (i förekommande fall)

Namn:

Adress:

Postnummer:

Stad:

2.   Kundstyrda maskiner

| Typ | Tillverkare (1) | Maskinens namn (1) | Identifiering (1)

  (detekteringssystem/programversioner) | Totalt antal i drift |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CIM | | | | |
| CRM | | | | |
| CCM | | | | |
| COM | | | | |
| TARM (2) | | | | |
| TAM (2) | | | | |

Typ

Tillverkare (1)

Maskinens namn (1)

Identifiering (1)

(detekteringssystem/programversioner)

Totalt antal i drift

CIM

CRM

CCM

COM

TARM (2)

TAM (2)

3.   Personalstyrda maskiner

| Typ | Tillverkare (3) | Maskinens namn (3) | Identifiering (3)

  (detekteringssystem/programversioner) | Totalt antal i drift |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BPM | | | | |
| BAM | | | | |
| TARM (4) | | | | |
| TAM (4) | | | | |

Typ

Tillverkare (3)

Maskinens namn (3)

Identifiering (3)

(detekteringssystem/programversioner)

Totalt antal i drift

BPM

BAM

TARM (4)

TAM (4)

4.   Uttagsautomater

| Typ | Totalt antal i drift |
| --- | --- |
| ATM | |
| SCoTs | |
| Övriga | |

Typ

Totalt antal i drift

ATM

SCoTs

Övriga

---

(1)  Dessa poster fylls i efter motsvarande poster på ECB:s webbplats, om ECB inte har lämnat ett unikt identifieringsnummer.

(2)  Används som kundstyrda maskiner.

(3)  Dessa poster fylls i efter motsvarande poster på ECB:s webbplats, om ECB inte har lämnat ett unikt identifieringsnummer.

(4)  Används enbart som personalstyrda maskiner.

TILLÄGG 2

RAPPORTERINGSMALL

Operativa data

1.   Information om kontanthanteraren

| Kontanthanterarens namn | |
| --- | --- |
| Rapporteringsperiod | |

Kontanthanterarens namn

Rapporteringsperiod

2.   Uppgifter

Lämna uppgifter som är aggregerade på nationell eller regional nivå, beroende på vad den nationella centralbanken har beslutat – exklusive distansfilialer.

| | Antal behandlade eurosedlar totalt (1) | Varav har sorterats som obrukbara (1) | Varav har återcirkulerats (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 € | | | |
| 10 € | | | |
| 20 € | | | |
| 50 € | | | |
| 100 € | | | |
| 200 € | | | |
| 500 € | | | |

Antal behandlade eurosedlar totalt (1)

Varav har sorterats som obrukbara (1)

Varav har återcirkulerats (2)

5 €

10 €

20 €

50 €

100 €

200 €

500 €

| Antal eurosedlar som distribueras via kundstyrda maskiner och uttagsautomater | |
| --- | --- |

Antal eurosedlar som distribueras via kundstyrda maskiner och uttagsautomater

Dessa uppgifter är obligatoriska för kreditinstitut.

---

(1)  Denna post omfattar både personalstyrda och kundstyrda maskiner.

(2)  Omfattar ej eurosedlar som returneras till de nationella centralbankerna samt eurosedlar som återcirkuleras över disk och som inte behandlas med en personalstyrd maskin.

TILLÄGG 3

DISTANSFILIALER AV KREDITINSTITUT

Denna information lämnas endast av kreditinstitut som har distansfilialer enligt artikel 7.1.

1.   Information om kreditinstitutet

| Kreditinstitutets namn | |
| --- | --- |
| Rapporteringsperiod | |

Kreditinstitutets namn

Rapporteringsperiod

2.   Uppgifter

| Distansfilialens namn | Adress | Antal eurosedlar som distribueras via kundstyrda maskiner och uttagsautomater |
| --- | --- | --- |
| | | |

Distansfilialens namn

Adress

Antal eurosedlar som distribueras via kundstyrda maskiner och uttagsautomater

---

RIKTLINJER

| 9.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 267/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 267/21

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE

av den 16 september 2010

om ändring av riktlinje ECB/2000/7 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden

(ECB/2010/13)

(2010/598/EU)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 12.1 och artikel 14.3 jämförd med artikel 3.1 första strecksatsen, artikel 18.2 och artikel 20 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | För att förverkliga en gemensam penningpolitik krävs definitioner av de instrument och förfaranden som används av Eurosystemet, bestående av de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade deltagande medlemsstater) och Europeiska centralbanken (ECB), så att tillämpningen av penningpolitiken kan bli enhetlig i alla deltagande medlemsstater. |
| --- | --- |

(1)

För att förverkliga en gemensam penningpolitik krävs definitioner av de instrument och förfaranden som används av Eurosystemet, bestående av de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade deltagande medlemsstater) och Europeiska centralbanken (ECB), så att tillämpningen av penningpolitiken kan bli enhetlig i alla deltagande medlemsstater.

| (2) | ECB har befogenhet att fastställa de riktlinjer som behövs för att genomföra Eurosystemets penningpolitik och de nationella centralbankerna är skyldiga att följa dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(2)

ECB har befogenhet att fastställa de riktlinjer som behövs för att genomföra Eurosystemets penningpolitik och de nationella centralbankerna är skyldiga att följa dessa riktlinjer.

| (3) | Riktlinje ECB/2000/7 av den 31 augusti 2000 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (1) bör ändras så att den avspeglar förändringar i definitionen och genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska förfaranden och operationer. Här bör särskilt följande nämnas: a) att se över metoderna för riskhantering för Eurosystemets kreditoperationer, b) att säkerställa samstämmighet i behandlingen av fall av bristande efterlevnad, c) att förbättra och stärka bestämmelserna om diskretionära åtgärder som Eurosystemet kan ta till för att bemöta farhågor om en motparts finansiella sundhet, d) att ge ECB-rådet möjlighet att besluta att ECB i undantagsfall får genomföra direkta köp/försäljningar av värdepapper centraliserat, e) att minska claw back-risken i syfte att begränsa kreditrisker och rättsliga risker genom en inskränkning som innebär att upphovsmän till värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet, samt bakomliggande tillgångar till värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet, endast får komma från Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), f) att införa nya urvalskriterier för egen användning av andra täckta obligationer än enligt Ucis-direktivet (strukturerade täckta obligationer) med bostadslån som bakomliggande tillgångar, g) att lägga till nya begrepp i tillägg 2 till bilaga I samt att förtydliga definitionen av andra begrepp, h) att ändra tillägg 4 till bilaga I så att det avspeglar förändringar i statistikförordningar, i) att harmonisera bestämmelserna samt att göra andra mindre ändringar som ger förbättrad konsistens och öppenhet. |
| --- | --- |

(3)

Riktlinje ECB/2000/7 av den 31 augusti 2000 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (1) bör ändras så att den avspeglar förändringar i definitionen och genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska förfaranden och operationer. Här bör särskilt följande nämnas: a) att se över metoderna för riskhantering för Eurosystemets kreditoperationer, b) att säkerställa samstämmighet i behandlingen av fall av bristande efterlevnad, c) att förbättra och stärka bestämmelserna om diskretionära åtgärder som Eurosystemet kan ta till för att bemöta farhågor om en motparts finansiella sundhet, d) att ge ECB-rådet möjlighet att besluta att ECB i undantagsfall får genomföra direkta köp/försäljningar av värdepapper centraliserat, e) att minska claw back-risken i syfte att begränsa kreditrisker och rättsliga risker genom en inskränkning som innebär att upphovsmän till värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet, samt bakomliggande tillgångar till värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet, endast får komma från Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), f) att införa nya urvalskriterier för egen användning av andra täckta obligationer än enligt Ucis-direktivet (strukturerade täckta obligationer) med bostadslån som bakomliggande tillgångar, g) att lägga till nya begrepp i tillägg 2 till bilaga I samt att förtydliga definitionen av andra begrepp, h) att ändra tillägg 4 till bilaga I så att det avspeglar förändringar i statistikförordningar, i) att harmonisera bestämmelserna samt att göra andra mindre ändringar som ger förbättrad konsistens och öppenhet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Riktlinje ECB/2000/7 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I till riktlinje ECB/2000/7 ska ändras i enlighet med bilagorna I och II till den här riktlinjen. |
| --- | --- |

1.

Bilaga I till riktlinje ECB/2000/7 ska ändras i enlighet med bilagorna I och II till den här riktlinjen.

| 2. | Bilaga II till riktlinje ECB/2000/7 ska ändras i enlighet med bilaga III till den här riktlinjen. |
| --- | --- |

2.

Bilaga II till riktlinje ECB/2000/7 ska ändras i enlighet med bilaga III till den här riktlinjen.

Artikel 2

Kontroll

De nationella centralbankerna ska senast den 9 oktober 2010 närmare informera ECB om de texter och åtgärder de avser anta för att genomföra denna riktlinje.

Artikel 3

Ikraftträdande

1.   Denna riktlinje träder i kraft två dagar efter det att den har antagits.

2.   Bilagorna I och III ska tillämpas från och med dagen efter det att denna riktlinje har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

3.   Bilaga II ska tillämpas från och med den 1 januari 2011.

Artikel 4

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till de nationella centralbankerna i de deltagande medlemsstaterna.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 16 september 2010.

På ECB-rådets vägnar

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

---

(1)  EGT L 310, 11.12.2000, s. 1.

1

---

BILAGA I

Bilaga I till riktlinje ECB/2000/7 ska ändras på följande sätt:

1.   Under Inledning ska fotnot (1) ersättas med följande:

| ”(1) | I enlighet med artikel 282.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt använder ECB-rådet termen ’Eurosystemet’ för den sammansättning av centralbanker genom vilken Europeiska centralbankssystemet utför sina grundläggande uppgifter, dvs. Europeiska centralbanken och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har infört den gemensamma valutan i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.” |
| --- | --- |

”(1)

I enlighet med artikel 282.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt använder ECB-rådet termen ’Eurosystemet’ för den sammansättning av centralbanker genom vilken Europeiska centralbankssystemet utför sina grundläggande uppgifter, dvs. Europeiska centralbanken och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har infört den gemensamma valutan i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.”

2.   Avsnitt 1.1 ska ersättas med följande:

”Europeiska centralbankssystemet (ECBS) består av Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i Europeiska unionens (EU) medlemsstater (1). ECBS uppgifter utförs i enlighet med bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad stadgan för ECBS). ECBS styrs av ECB:s beslutande organ. ECB-rådet utformar penningpolitiken, som verkställs av direktionen i enlighet med ECB-rådets riktlinjer och beslut. I den utsträckning det anses möjligt och ändamålsenligt, och med ambitionen att säkerställa effektiva transaktioner, ska ECB anlita de nationella centralbankerna (2) för att genomföra Eurosystemets penningpolitiska operationer. De nationella centralbankerna får, om detta är nödvändigt för genomförandet av penningpolitiken, mellan Eurosystemets medlemmar utbyta individuell information, som t.ex. operativa uppgifter, som rör motparter som deltar i Eurosystemets operationer (3). Eurosystemets penningpolitiska operationer ska genomföras på lika villkor i alla medlemsstater (4).

3.   Avsnitt 1.2 ska ersättas med följande:

”Huvudmålet för Eurosystemet är att upprätthålla prisstabilitet, i enlighet med artikel 127.1 i fördraget. Utan att åsidosätta detta mål ska Eurosystemet stödja den allmänna ekonomiska politiken inom EU. Eurosystemet ska handla i överensstämmelse med principen om en öppen marknadsekonomi med fri konkurrens som främjar en effektiv resursfördelning.”

4.   Avsnitt 1.3.1 ska ändras på följande sätt:

| a) | Inledningen ska ersättas med följande:
  ”Öppna marknadsoperationer spelar en viktig roll i Eurosystemets penningpolitik. De används för att styra räntor, hantera likviditetsläget på marknaden och sända signaler om penningpolitikens inriktning. Fem olika instrument är tillgängliga för Eurosystemet för att utföra öppna marknadsoperationer. Det viktigaste instrumentet är reverserade transaktioner (som baserar sig på repoavtal eller lån mot säkerhet). Eurosystemet kan också genomföra direkta köp/försäljningar av värdepapper (outright transactions), emittera ECB:s skuldcertifikat, göra valutaswappar samt ta emot inlåning med fast löptid. ECB tar initiativet till öppna marknadsoperationer, beslutar vilka instrument som ska användas och på vilka villkor transaktionerna kan verkställas. De kan genomföras antingen genom standardiserade anbud, snabba anbud eller bilaterala förfaranden (5). Med hänsyn till syfte, regelbundenhet och förfaranden kan Eurosystemets öppna marknadsoperationer indelas i följande fyra kategorier (se även tabell 1): |
| --- | --- |

a)

Inledningen ska ersättas med följande:

”Öppna marknadsoperationer spelar en viktig roll i Eurosystemets penningpolitik. De används för att styra räntor, hantera likviditetsläget på marknaden och sända signaler om penningpolitikens inriktning. Fem olika instrument är tillgängliga för Eurosystemet för att utföra öppna marknadsoperationer. Det viktigaste instrumentet är reverserade transaktioner (som baserar sig på repoavtal eller lån mot säkerhet). Eurosystemet kan också genomföra direkta köp/försäljningar av värdepapper (outright transactions), emittera ECB:s skuldcertifikat, göra valutaswappar samt ta emot inlåning med fast löptid. ECB tar initiativet till öppna marknadsoperationer, beslutar vilka instrument som ska användas och på vilka villkor transaktionerna kan verkställas. De kan genomföras antingen genom standardiserade anbud, snabba anbud eller bilaterala förfaranden (5). Med hänsyn till syfte, regelbundenhet och förfaranden kan Eurosystemets öppna marknadsoperationer indelas i följande fyra kategorier (se även tabell 1):

reverserade transaktioner

genomföra direkta köp/försäljningar av värdepapper (outright transactions)

emittera ECB:s skuldcertifikat

göra valutaswappar

ta emot inlåning med fast löptid

5

| b) | Tredje punktsatsen ska ersättas med följande:
  ”Finjusterande transaktioner utförs vid behov i syfte att hantera likviditetsläget på marknaden och för att styra räntorna, i synnerhet för att utjämna ränteeffekterna av oväntade likviditetssvängningar på marknaden. Finjusterande transaktioner får genomföras den sista dagen under kassakravsperioden för att motverka likviditetsobalanser som kan ha uppstått sedan tilldelningen i den senaste huvudsakliga refinansieringstransaktionen. Finjusterande transaktioner utförs huvudsakligen genom reverserade transaktioner, men de kan också utgöras av antingen valutaswappar eller inlåning med fast löptid. Valet av instrument och förfaranden för finjustering anpassas till rådande förhållanden och till de specifika mål som ska nås med transaktionerna. Finjusterande transaktioner utförs i regel av de nationella centralbankerna via snabba anbudsförfaranden eller bilaterala förfaranden. ECB-rådet kan besluta att finjusterande bilaterala transaktioner, i undantagsfall, ska utföras av ECB.” |
| --- | --- |

b)

Tredje punktsatsen ska ersättas med följande:

”Finjusterande transaktioner utförs vid behov i syfte att hantera likviditetsläget på marknaden och för att styra räntorna, i synnerhet för att utjämna ränteeffekterna av oväntade likviditetssvängningar på marknaden. Finjusterande transaktioner får genomföras den sista dagen under kassakravsperioden för att motverka likviditetsobalanser som kan ha uppstått sedan tilldelningen i den senaste huvudsakliga refinansieringstransaktionen. Finjusterande transaktioner utförs huvudsakligen genom reverserade transaktioner, men de kan också utgöras av antingen valutaswappar eller inlåning med fast löptid. Valet av instrument och förfaranden för finjustering anpassas till rådande förhållanden och till de specifika mål som ska nås med transaktionerna. Finjusterande transaktioner utförs i regel av de nationella centralbankerna via snabba anbudsförfaranden eller bilaterala förfaranden. ECB-rådet kan besluta att finjusterande bilaterala transaktioner, i undantagsfall, ska utföras av ECB.”

Finjusterande transaktioner

| c) | Fjärde punktsatsen ska ersättas med följande:
  ”Eurosystemet kan också genomföra strukturella transaktioner genom att emittera ECB:s skuldcertifikat, använda reverserade transaktioner och genomföra direkta köp/försäljningar av värdepapper. Med dessa transaktioner försöker ECB (regelbundet eller oregelbundet) påverka Eurosystemets strukturella position gentemot den finansiella sektorn. De strukturella transaktionerna i form av reverserade transaktioner och emissioner av skuldcertifikat utförs av de nationella centralbankerna via standardiserade anbud. Strukturella transaktioner i form av direkta köp/försäljningar av värdepapper utförs normalt av de nationella centralbankerna i form av bilaterala förfaranden. ECB-rådet kan besluta att strukturella transaktioner, i undantagsfall, ska utföras av ECB.” |
| --- | --- |

c)

Fjärde punktsatsen ska ersättas med följande:

”Eurosystemet kan också genomföra strukturella transaktioner genom att emittera ECB:s skuldcertifikat, använda reverserade transaktioner och genomföra direkta köp/försäljningar av värdepapper. Med dessa transaktioner försöker ECB (regelbundet eller oregelbundet) påverka Eurosystemets strukturella position gentemot den finansiella sektorn. De strukturella transaktionerna i form av reverserade transaktioner och emissioner av skuldcertifikat utförs av de nationella centralbankerna via standardiserade anbud. Strukturella transaktioner i form av direkta köp/försäljningar av värdepapper utförs normalt av de nationella centralbankerna i form av bilaterala förfaranden. ECB-rådet kan besluta att strukturella transaktioner, i undantagsfall, ska utföras av ECB.”

strukturella transaktioner

5.   I tabell 1 i avsnitt 1.3 ska fjärde raden i tredje kolumnen, ”Emission av skuldcertifikat”, ersättas med ”Emission av ECB:s skuldcertifikat”.

6.   Avsnitt 1.4 ska ersättas med följande:

”Utformningen av Eurosystemets penningpolitiska styrsystem syftar till att säkerställa att en stor krets av motparter ska kunna delta. Institut som enligt artikel 19.1 i stadgan för ECBS är skyldiga att uppfylla kassakrav får utnyttja de stående faciliteterna och delta i öppna marknadsoperationer på grundval av standardiserade anbud samt köp/försäljningar av värdepapper. Eurosystemet kan begränsa det antal motparter som får delta i finjusterande transaktioner. Vid valutaswappar för penningpolitiska ändamål används aktiva aktörer på valutamarknaden. Motpartskretsen vid dessa transaktioner begränsas till de institut som har valts ut för Eurosystemets valutainterventioner och som är etablerade inom euroområdet.”

7.   Avsnitt 2.1 ska ändras på följande sätt:

| a) | Andra punktsatsen i första stycket ska ersättas med följande:
  ”Motparterna måste vara finansiellt solida. De måste stå under EU/EES-harmoniserad tillsyn av nationella tillsynsmyndigheter (6). Mot bakgrund av sin specifika institutionella karaktär enligt EU-rätten kan finansiellt solida institut som avses i artikel 123.2 i fördraget, och som står under likvärdig tillsyn som den tillsyn som behöriga nationella myndigheter utövar, godkännas som motparter. Finansiellt solida institut som står under en icke-harmoniserad tillsyn av behöriga nationella myndigheter som håller en likvärdig standard som den harmoniserade EU/EES-tillsynen kan också godkännas som motparter, t.ex. filialer i euroområdet till institut med säte utanför EES. |
| --- | --- |

a)

Andra punktsatsen i första stycket ska ersättas med följande:

”Motparterna måste vara finansiellt solida. De måste stå under EU/EES-harmoniserad tillsyn av nationella tillsynsmyndigheter (6). Mot bakgrund av sin specifika institutionella karaktär enligt EU-rätten kan finansiellt solida institut som avses i artikel 123.2 i fördraget, och som står under likvärdig tillsyn som den tillsyn som behöriga nationella myndigheter utövar, godkännas som motparter. Finansiellt solida institut som står under en icke-harmoniserad tillsyn av behöriga nationella myndigheter som håller en likvärdig standard som den harmoniserade EU/EES-tillsynen kan också godkännas som motparter, t.ex. filialer i euroområdet till institut med säte utanför EES.

6

| b) | Tredje stycket ska ersättas med följande:
  ”Ett institut har endast tillgång till Eurosystemets stående faciliteter och öppna marknadsoperationer i form av standardiserade anbud via den nationella centralbanken i den medlemsstat där det har sitt säte. Om ett institut har etablerat sig (huvudkontor eller filialer) i flera medlemsstater har varje enhet tillgång till dessa transaktioner via den nationella centralbanken i den medlemsstat där enheten är etablerad, men endast en enhet i varje medlemsstat (antingen huvudkontoret eller en namngiven filial) får lämna anbud.” |
| --- | --- |

b)

Tredje stycket ska ersättas med följande:

”Ett institut har endast tillgång till Eurosystemets stående faciliteter och öppna marknadsoperationer i form av standardiserade anbud via den nationella centralbanken i den medlemsstat där det har sitt säte. Om ett institut har etablerat sig (huvudkontor eller filialer) i flera medlemsstater har varje enhet tillgång till dessa transaktioner via den nationella centralbanken i den medlemsstat där enheten är etablerad, men endast en enhet i varje medlemsstat (antingen huvudkontoret eller en namngiven filial) får lämna anbud.”

8.   Avsnitt 2.2 ska ändras på följande sätt:

| a) | Andra stycket ska ersättas med följande:
  ”Vid penningpolitiska valutaswappar måste motparterna kunna utföra stora valutatransaktioner effektivt under alla marknadsförhållanden. Kretsen av motparter för valutaswappar motsvarar den krets av motparter etablerade i euroområdet som Eurosystemet väljer ut för valutainterventioner. Kriterierna och förfarandena vid urvalet av motparter för valutainterventioner beskrivs i tillägg 3.” |
| --- | --- |

a)

Andra stycket ska ersättas med följande:

”Vid penningpolitiska valutaswappar måste motparterna kunna utföra stora valutatransaktioner effektivt under alla marknadsförhållanden. Kretsen av motparter för valutaswappar motsvarar den krets av motparter etablerade i euroområdet som Eurosystemet väljer ut för valutainterventioner. Kriterierna och förfarandena vid urvalet av motparter för valutainterventioner beskrivs i tillägg 3.”

| b) | Femte stycket ska ersättas med följande:
  ”ECB-rådet kan besluta att ECB i undantagsfall själv ska kunna utföra finjusterande, bilaterala transaktioner. Om ECB skulle utföra bilaterala transaktioner, ska ECB i sådana fall välja ut motparterna enligt ett rotationsschema bland de motparter inom euroområdet som uppfyller urvalskriterierna för snabba anbud och bilaterala transaktioner. Detta för att säkerställa att alla motparter har samma möjligheter att delta.” |
| --- | --- |

b)

Femte stycket ska ersättas med följande:

”ECB-rådet kan besluta att ECB i undantagsfall själv ska kunna utföra finjusterande, bilaterala transaktioner. Om ECB skulle utföra bilaterala transaktioner, ska ECB i sådana fall välja ut motparterna enligt ett rotationsschema bland de motparter inom euroområdet som uppfyller urvalskriterierna för snabba anbud och bilaterala transaktioner. Detta för att säkerställa att alla motparter har samma möjligheter att delta.”

9.   Avsnitt 2.3 ska ändras på följande sätt:

| a) | Tredje stycket ska ersättas med följande:
  ”Detta gäller vid överträdelser av a) anbudsreglerna om en motpart inte överför tillräckligt med underliggande tillgångar eller kontanta medel (7) för att (på avvecklingsdagen) avveckla eller fram till transaktionens förfallodag ställa motsvarande tilläggssäkerheter som säkerhet för det likviditetsbelopp som har tilldelats den i en likvidiserande transaktion eller om den inte överför tillräckligt med kontanta medel för att avveckla det belopp som har tilldelats den i en likviditetsindragande transaktion, och av b) reglerna för bilaterala transaktioner, om en motpart inte överför tillräckligt med godtagbara underliggande tillgångar, eller om den inte överför tillräckligt med kontanta medel för att avveckla det belopp som överenskommits i en bilateral transaktion, eller om den inte ställer motsvarande tilläggssäkerheter som säkerhet för en utestående bilateral transaktion när som helst fram till förfallodagen. |
| --- | --- |

a)

Tredje stycket ska ersättas med följande:

”Detta gäller vid överträdelser av a) anbudsreglerna om en motpart inte överför tillräckligt med underliggande tillgångar eller kontanta medel (7) för att (på avvecklingsdagen) avveckla eller fram till transaktionens förfallodag ställa motsvarande tilläggssäkerheter som säkerhet för det likviditetsbelopp som har tilldelats den i en likvidiserande transaktion eller om den inte överför tillräckligt med kontanta medel för att avveckla det belopp som har tilldelats den i en likviditetsindragande transaktion, och av b) reglerna för bilaterala transaktioner, om en motpart inte överför tillräckligt med godtagbara underliggande tillgångar, eller om den inte överför tillräckligt med kontanta medel för att avveckla det belopp som överenskommits i en bilateral transaktion, eller om den inte ställer motsvarande tilläggssäkerheter som säkerhet för en utestående bilateral transaktion när som helst fram till förfallodagen.

7

| b) | Femte stycket ska ersättas med följande:
  ”Ett beslut om avstängning av en motpart som inte fullgör sina skyldigheter kan dessutom tillämpas på filialer till samma institut som är etablerade i andra medlemsstater. Om en sådan exceptionell åtgärd krävs med hänsyn till överträdelsens allvarliga karaktär, t.ex. dess frekvens eller varaktighet, kan en motpart avstängas från alla kommande penningpolitiska operationer under en viss tidsperiod.” |
| --- | --- |

b)

Femte stycket ska ersättas med följande:

”Ett beslut om avstängning av en motpart som inte fullgör sina skyldigheter kan dessutom tillämpas på filialer till samma institut som är etablerade i andra medlemsstater. Om en sådan exceptionell åtgärd krävs med hänsyn till överträdelsens allvarliga karaktär, t.ex. dess frekvens eller varaktighet, kan en motpart avstängas från alla kommande penningpolitiska operationer under en viss tidsperiod.”

10.   Avsnitt 2.4 ska ersättas med följande:

”2.4   Avstängning, begränsning eller uteslutning av försiktighetsskäl eller vid fallissemang

I enlighet med bestämmelserna i respektive nationell centralbanks (eller ECB:s) avtal och föreskrifter kan Eurosystemet avstänga, begränsa eller utesluta motparter från tillträde till penningpolitiska instrument av försiktighetsskäl.

Dessutom kan avstängning, begränsning eller uteslutning av motparter vara befogat i vissa fall som rör en motparts fallissemang enligt definitionen i de nationella centralbankernas avtal och föreskrifter.

Av försiktighetsskäl kan Eurosystemet slutligen också avslå tillgångar, begränsa användningen av tillgångar eller använda extra värderingsavdrag för tillgångar som specifika motparter ställt som säkerhet för Eurosystemets kreditoperationer.”

11.   Det inledande stycket i kapitel 3 ska ersättas med följande:

”Öppna marknadsoperationer spelar en viktig roll i Eurosystemets penningpolitik. De används för att styra räntor, hantera likviditetsläget på marknaden och för att sända signaler om penningpolitikens inriktning. Beroende på deras syfte, regelbundenhet och förfaranden kan Eurosystemets öppna marknadsoperationer indelas i fyra olika kategorier: huvudsakliga refinansieringstransaktioner, långfristiga refinansieringstransaktioner, finjusterande transaktioner och strukturella transaktioner. När det gäller vilka instrument som används är reverserade transaktioner Eurosystemets viktigaste instrument för öppna marknadsoperationer och kan användas vid samtliga fyra kategorier av transaktioner, medan emission av ECB:s skuldcertifikat används vid likviditetsdränerande strukturella transaktioner. Strukturella transaktioner får också genomföras med hjälp av direkta köp och försäljningar av värdepapper. Därutöver förfogar Eurosystemet över ytterligare två instrument för finjusterande transaktioner: valutaswappar och inlåning med fast löptid. I följande avsnitt beskrivs de specifika egenskaperna hos de olika typerna av öppna marknadsoperationer som Eurosystemet använder.”

12.   I avsnitt 3.1.4 ska sjätte punktsatsen i andra stycket ersättas med följande:

”De utförs i regel decentraliserat av de nationella centralbankerna (ECB-rådet kan besluta att bilaterala finjusterande reverserade transaktioner i undantagsfall får genomföras av ECB).”

13.   I avsnitt 3.2 ska fjärde punktsatsen i fjärde stycket ersättas med följande:

”De genomförs i regel decentraliserat av de nationella centralbankerna (ECB-rådet kan besluta att direkta köp/försäljningar av värdepapper i undantagsfall får genomföras av ECB).”

14.   Avsnitt 3.3 ska ändras på följande sätt:

| a) | Andra stycket ska ersättas med följande:
  ”ECB:s skuldcertifikat utgör en skuldförbindelse från ECB gentemot innehavaren av certifikatet. De emitteras och hålls i kontobaserad form och förvaras i värdepapperscentraler inom euroområdet. ECB har inte infört några begränsningar för handeln med certifikaten. Villkoren för ECB:s skuldcertifikat kommer att innehålla närmare bestämmelser om sådana certifikat.” |
| --- | --- |

a)

Andra stycket ska ersättas med följande:

”ECB:s skuldcertifikat utgör en skuldförbindelse från ECB gentemot innehavaren av certifikatet. De emitteras och hålls i kontobaserad form och förvaras i värdepapperscentraler inom euroområdet. ECB har inte infört några begränsningar för handeln med certifikaten. Villkoren för ECB:s skuldcertifikat kommer att innehålla närmare bestämmelser om sådana certifikat.”

| b) | Tredje stycket ska ersättas med följande:
  ”ECB:s skuldcertifikat emitteras diskonterade, vilket innebär att emissionspriset är lägre än det nominella värdet och på förfallodagen löses certifikatet in till nominellt värde. Skillnaden mellan emissionspriset och det nominella värdet är lika med räntan på det emitterade beloppet, enligt överenskommen räntesats, för certifikatets löptid. Den ränta som används är en enkel ränta enligt ränteberäkningskonventionen ’faktiskt antal dagar/360’. Beräkningen av emissionspriset beskrivs i ruta 1.” |
| --- | --- |

b)

Tredje stycket ska ersättas med följande:

”ECB:s skuldcertifikat emitteras diskonterade, vilket innebär att emissionspriset är lägre än det nominella värdet och på förfallodagen löses certifikatet in till nominellt värde. Skillnaden mellan emissionspriset och det nominella värdet är lika med räntan på det emitterade beloppet, enligt överenskommen räntesats, för certifikatets löptid. Den ränta som används är en enkel ränta enligt ränteberäkningskonventionen ’faktiskt antal dagar/360’. Beräkningen av emissionspriset beskrivs i ruta 1.”

| c) | Ruta 1 ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

c)

Ruta 1 ska ersättas med följande:

15.   I avsnitt 3.4 ska femte punktsatsen i fjärde stycket ersättas med följande:

”De genomförs i regel decentraliserat av de nationella centralbankerna (ECB-rådet kan besluta att bilaterala valutaswappar i undantagsfall får genomföras av ECB).”

16.   I avsnitt 3.5 ska femte punktsatsen i fjärde stycket ersättas med följande:

”Inlåningen genomförs i regel decentraliserat av de nationella centralbankerna (ECB-rådet kan besluta att bilateral inlåning med fast löptid (8) i undantagsfall får genomföras av ECB).

17.   I avsnitt 4.1 ska fotnoterna 1 och 2 i tredje stycket ersättas med följande:

| ”(1) | Från och med den 19 maj 2008 har den decentraliserade tekniska infrastrukturen i Target ersatts av Target2. Denna består av en gemensam delad plattform (genom vilken betalningsanvisningar lämnas och verkställs samt betalningar tas emot på samma tekniska sätt) och, i tillämpliga fall, de nationella centralbankernas egna system för hemkonton. |
| --- | --- |

”(1)

Från och med den 19 maj 2008 har den decentraliserade tekniska infrastrukturen i Target ersatts av Target2. Denna består av en gemensam delad plattform (genom vilken betalningsanvisningar lämnas och verkställs samt betalningar tas emot på samma tekniska sätt) och, i tillämpliga fall, de nationella centralbankernas egna system för hemkonton.

| (2) | Därutöver beviljas motparterna tillträde till utlåningsfaciliteten endast om de har tillträde till ett konto hos den nationella centralbanken där transaktionen kan avräknas, t.ex. inom den gemensamma delade plattformen i Target2.” |
| --- | --- |

(2)

Därutöver beviljas motparterna tillträde till utlåningsfaciliteten endast om de har tillträde till ett konto hos den nationella centralbanken där transaktionen kan avräknas, t.ex. inom den gemensamma delade plattformen i Target2.”

18.   Avsnitt 4.2 ska ändras på följande sätt:

| a) | Följande fotnot (*) läggs till i slutet av tredje stycket (första stycket under rubriken ”Tillträdesvillkor”):






  ”(*) | Därutöver beviljas motparterna tillträde till inlåningsfaciliteten endast om de har tillträde till ett konto hos den nationella centralbanken där transaktionen kan avräknas, t.ex. inom den gemensamma delade plattformen i Target2.” |
| --- | --- | --- |

a)

Följande fotnot (*) läggs till i slutet av tredje stycket (första stycket under rubriken ”Tillträdesvillkor”):

”(*)

Därutöver beviljas motparterna tillträde till inlåningsfaciliteten endast om de har tillträde till ett konto hos den nationella centralbanken där transaktionen kan avräknas, t.ex. inom den gemensamma delade plattformen i Target2.”

| b) | Fotnot 12 i sjunde stycket (andra stycket under rubriken ”Löptid och räntevillkor”) ska ersättas med följande:






  ”(12) | Se fotnot 6 i detta kapitel.” |
| --- | --- | --- |

b)

Fotnot 12 i sjunde stycket (andra stycket under rubriken ”Löptid och räntevillkor”) ska ersättas med följande:

”(12)

12

Se fotnot 6 i detta kapitel.”

19.   I avsnitt 5.1.1 ska ruta 3 ersättas med följande:

20.   Avsnitt 5.1.3 ska ändras på följande sätt:

| a) | Inledningen till första stycket ska ersättas med följande:
  ”Eurosystemets standardiserade anbud tillkännages via nyhetsbyråer och ECB:s webbplats. Dessutom kan de nationella centralbankerna tillkännage anbudet direkt till motparter som saknar uppkoppling mot nyhetsbyråer. Det offentliga meddelandet om anbudsvillkoren innehåller i regel följande information:” |
| --- | --- |

a)

Inledningen till första stycket ska ersättas med följande:

”Eurosystemets standardiserade anbud tillkännages via nyhetsbyråer och ECB:s webbplats. Dessutom kan de nationella centralbankerna tillkännage anbudet direkt till motparter som saknar uppkoppling mot nyhetsbyråer. Det offentliga meddelandet om anbudsvillkoren innehåller i regel följande information:”

| b) | Tionde punktsatsen i första stycket ska ersättas med följande:
  ”Transaktionens startdatum och förfallodag (i förekommande fall) eller instrumentets avvecklingsdag och förfallodag (vid emission av ECB:s skuldcertifikat).” |
| --- | --- |

b)

Tionde punktsatsen i första stycket ska ersättas med följande:

”Transaktionens startdatum och förfallodag (i förekommande fall) eller instrumentets avvecklingsdag och förfallodag (vid emission av ECB:s skuldcertifikat).”

| c) | Sjuttonde punktsatsen i första stycket ska ersättas med följande:
  ”Certifikatens nominella belopp (vid emission av ECB:s skuldcertifikat).” |
| --- | --- |

c)

Sjuttonde punktsatsen i första stycket ska ersättas med följande:

”Certifikatens nominella belopp (vid emission av ECB:s skuldcertifikat).”

| d) | Artonde punktsatsen i första stycket ska ersättas med följande:
  ”Isin-koden för emissionen (vid emission av ECB:s skuldcertifikat).” |
| --- | --- |

d)

Artonde punktsatsen i första stycket ska ersättas med följande:

”Isin-koden för emissionen (vid emission av ECB:s skuldcertifikat).”

21.   Avsnitt 5.1.4 ska ändras på följande sätt:

| a) | Tredje stycket ska ersättas med följande:
  ”Vid anbud till rörlig ränta får motparterna lämna anbud på upp till tio olika räntor/priser/swappunkter. I undantagsfall får Eurosystemet sätta en gräns för antalet anbud som får lämnas avseende rörlig ränta. I varje anbud ska de ange till vilket belopp och till vilken ränta de är villiga att göra transaktioner med de nationella centralbankerna (9)
   (10). Ränteanbuden ska uttryckas som multipler av 0,01 procentenheter. Vid anbud på valutaswappar till rörlig kurs noteras swappunkterna enligt normal marknadspraxis och anbuden måste uttryckas som multipler av 0,01 swappunkter. |
| --- | --- |

a)

Tredje stycket ska ersättas med följande:

”Vid anbud till rörlig ränta får motparterna lämna anbud på upp till tio olika räntor/priser/swappunkter. I undantagsfall får Eurosystemet sätta en gräns för antalet anbud som får lämnas avseende rörlig ränta. I varje anbud ska de ange till vilket belopp och till vilken ränta de är villiga att göra transaktioner med de nationella centralbankerna (9)
   (10). Ränteanbuden ska uttryckas som multipler av 0,01 procentenheter. Vid anbud på valutaswappar till rörlig kurs noteras swappunkterna enligt normal marknadspraxis och anbuden måste uttryckas som multipler av 0,01 swappunkter.

9

10

| b) | Sjunde stycket ska ersättas med följande:
  ”Motparterna förväntas alltid vara i stånd att täcka de belopp som tilldelas dem med en tillräcklig volym godtagbara underliggande tillgångar (11). De avtal eller föreskrifter som tillämpas av ifrågavarande nationella centralbank medger straffavgifter i händelse av att en motpart inte kan leverera tillräckligt med underliggande tillgångar eller kontanta medel för avveckling av det belopp som den tilldelats i en anbudstransaktion. |
| --- | --- |

b)

Sjunde stycket ska ersättas med följande:

”Motparterna förväntas alltid vara i stånd att täcka de belopp som tilldelas dem med en tillräcklig volym godtagbara underliggande tillgångar (11). De avtal eller föreskrifter som tillämpas av ifrågavarande nationella centralbank medger straffavgifter i händelse av att en motpart inte kan leverera tillräckligt med underliggande tillgångar eller kontanta medel för avveckling av det belopp som den tilldelats i en anbudstransaktion.

11

22.   I avsnitt 5.1.5 ska tredje stycket (andra stycket under rubriken ”Anbud i euro till rörlig ränta”) ersättas med följande:

”Vid fördelningen i samband med likviditetsdränerande anbud till rörlig ränta (som kan användas vid emission av ECB:s skuldcertifikat och mottagande av inlåning med fast löptid) förtecknas anbuden i stigande ordningsföljd utifrån erbjudna räntesatser (eller fallande ordningsföljd utifrån erbjudna priser). Anbuden med de lägsta räntorna (högsta priserna) får tilldelning först och därefter accepteras anbud med successivt högre räntesatser (lägre prisanbud) accepteras tills den totala likviditeten har dragits in. Skulle anbuden vid den högsta accepterade räntenivån (det lägsta priset) (dvs. marginalräntan/marginalpriset) sammanlagt överstiga det belopp som återstår att fördela sker fördelningen av detta belopp proportionerligt mellan dessa anbud enligt kvoten mellan det belopp som återstår att fördela och det som totalt bjudits till marginalräntan/marginalpriset (se ruta 5). För emission av ECB:s skuldcertifikat avrundas tilldelningarna till närmaste multipel av ECB-skuldcertifikatens nominella belopp. För likviditetsdränerande transaktioner avrundas tilldelningarna till närmaste euro.”

23.   Avsnitt 5.1.6 ska ändras på följande sätt:

| a) | I första stycket ska det inledande stycket ersättas med följande:
  ”Resultatet av standardiserade anbud och snabba anbud tillkännages via nyhetsbyråer och ECB:s webbplats. Dessutom kan de nationella centralbankerna tillkännage resultatet direkt till motparter som saknar uppkoppling mot nyhetsbyråer. Det offentliga meddelandet om resultatet av anbudstilldelningen innehåller vanligen följande information:” |
| --- | --- |

a)

I första stycket ska det inledande stycket ersättas med följande:

”Resultatet av standardiserade anbud och snabba anbud tillkännages via nyhetsbyråer och ECB:s webbplats. Dessutom kan de nationella centralbankerna tillkännage resultatet direkt till motparter som saknar uppkoppling mot nyhetsbyråer. Det offentliga meddelandet om resultatet av anbudstilldelningen innehåller vanligen följande information:”

| b) | Trettonde punktsatsen ska ersättas med följande:
  ”Transaktionens startdatum och förfallodag (i förekommande fall) eller instrumentets avvecklingsdag och förfallodag (vid emission av ECB:s skuldcertifikat).” |
| --- | --- |

b)

Trettonde punktsatsen ska ersättas med följande:

”Transaktionens startdatum och förfallodag (i förekommande fall) eller instrumentets avvecklingsdag och förfallodag (vid emission av ECB:s skuldcertifikat).”

| c) | Sextonde punktsatsen ska ersättas med följande:
  ”Certifikatens nominella belopp (vid emission av ECB:s skuldcertifikat).” |
| --- | --- |

c)

Sextonde punktsatsen ska ersättas med följande:

”Certifikatens nominella belopp (vid emission av ECB:s skuldcertifikat).”

| d) | Sjuttonde punktsatsen ska ersättas med följande:
  ”Isin-koden för emissionen (vid emission av ECB:s skuldcertifikat).” |
| --- | --- |

d)

Sjuttonde punktsatsen ska ersättas med följande:

”Isin-koden för emissionen (vid emission av ECB:s skuldcertifikat).”

24.   I avsnitt 5.2 ska första stycket ersättas med följande:

”De nationella centralbankerna kan utföra transaktioner enligt bilaterala förfaranden. Dessa förfaranden kan användas för finjusterande öppna marknadsoperationer och strukturella direkta köp/försäljningar av värdepapper (12). Bilaterala förfaranden definieras i vid bemärkelse som förfaranden där Eurosystemet utför en transaktion med en eller flera motparter utan något anbudsförfarande. Det finns två typer av bilaterala förfaranden: transaktioner där motparterna kontaktas direkt av Eurosystemet och transaktioner som görs via börser och ombud.

25.   I avsnitt 5.3.1 ska tabell 3 ersättas med följande:

”Tabell 3

Normala avvecklingsdagar för Eurosystemets öppna marknadsoperationer (13)

| Penningpolitiskt instrument | Avvecklingsdag för transaktioner baserade på standardiserade anbud | Avvecklingsdag för transaktioner baserade på snabba anbud eller bilaterala förfaranden |
| --- | --- | --- |
| Reverserade transaktioner | T+1 (14) | T |
| Direkta köp/försäljningar av värdepapper | — | Enligt marknadspraxis för underliggande tillgångar |
| Emission av ECB:s skuldcertifikat | T+2 | — |
| Valutaswappar | — | T, T+1 eller T+2 |
| Inlåning med fast löptid | — | T |

Penningpolitiskt instrument

Avvecklingsdag för transaktioner baserade på standardiserade anbud

Avvecklingsdag för transaktioner baserade på snabba anbud eller bilaterala förfaranden

Reverserade transaktioner

T+1 (14)

T

Direkta köp/försäljningar av värdepapper

—

Enligt marknadspraxis för underliggande tillgångar

Emission av ECB:s skuldcertifikat

T+2

—

Valutaswappar

—

T, T+1 eller T+2

Inlåning med fast löptid

—

T

26.   I avsnitt 5.3.2 ska första stycket ersättas med följande:

”Öppna marknadsoperationer baserade på standardiserade anbud (dvs. huvudsakliga och långfristiga refinansieringstransaktioner och strukturella transaktioner) avvecklas vanligen under den första dagen efter kontraktsdagen när Target2 och alla berörda värdepappersavvecklingssystem är öppna. Emission av ECB:s skuldcertifikat avvecklas emellertid under den andra dagen efter kontraktsdagen när Target2 och alla berörda värdepappersavvecklingssystem är öppna. Principiellt ämnar Eurosystemet avveckla transaktionerna till följd av sina öppna marknadsoperationer samtidigt i alla medlemsstater med de motparter som har tillhandahållit tillräckliga säkerheter. På grund av operativa restriktioner och de tekniska egenskaperna hos värdepappersavvecklingssystemen kan tidsschemat under dagen för avvecklingen av öppna marknadsoperationer variera inom euroområdet. Avvecklingstidpunkten för huvudsakliga och långfristiga refinansieringstransaktioner sammanfaller vanligen med tidpunkten för återbetalning av en tidigare transaktion med motsvarande löptid.”

27.   I avsnitt 6.1 ska fotnot 2 i andra stycket utgå.

28.   Avsnitt 6.2.1 ska ändras på följande sätt:

| a) | Femte stycket ska ersättas med följande:
  ”De kassaflödesgenererande tillgångarna som täcker värdepapper med bakomliggande tillgångar ska uppfylla följande kriterier:






  a) | Förvärv av sådana tillgångar måste ske i enlighet med lagstiftningen i en EU-medlemsstat. |
| --- | --- | --- |

a)

Femte stycket ska ersättas med följande:

”De kassaflödesgenererande tillgångarna som täcker värdepapper med bakomliggande tillgångar ska uppfylla följande kriterier:

a)

Förvärv av sådana tillgångar måste ske i enlighet med lagstiftningen i en EU-medlemsstat.

| b) | De ska ha förvärvats av ett SPV-företag för värdepapperisering i enlighet med lagstiftningen i en medlemsstat från upphovsmannen eller ett ombud på ett sätt som Eurosystemet anser vara en ’verklig försäljning’ som kan göras gällande mot tredje part, och som måste vara utom räckhåll för upphovsmannen och dennes fordringsägare, eller för ombudet och dennes fordringsägare, även för det fall upphovsmannen eller ombudet blir insolvent. |
| --- | --- |

b)

De ska ha förvärvats av ett SPV-företag för värdepapperisering i enlighet med lagstiftningen i en medlemsstat från upphovsmannen eller ett ombud på ett sätt som Eurosystemet anser vara en ’verklig försäljning’ som kan göras gällande mot tredje part, och som måste vara utom räckhåll för upphovsmannen och dennes fordringsägare, eller för ombudet och dennes fordringsägare, även för det fall upphovsmannen eller ombudet blir insolvent.

| c) | De ska härröra från och säljas till emittenten av en upphovsman eller, i tillämpliga fall, ett ombud med säte i EES. |
| --- | --- |

c)

De ska härröra från och säljas till emittenten av en upphovsman eller, i tillämpliga fall, ett ombud med säte i EES.

| d) | De får inte, helt eller delvis, faktiskt eller potentiellt, bestå av trancher av andra värdepapper med bakomliggande tillgångar (15). De får inte heller, helt eller delvis, faktiskt eller potentiellt, bestå av kreditlänkade obligationer, swappar eller andra derivatinstrument (16)
   (17) eller syntetiska värdepapper. |
| --- | --- |

d)

De får inte, helt eller delvis, faktiskt eller potentiellt, bestå av trancher av andra värdepapper med bakomliggande tillgångar (15). De får inte heller, helt eller delvis, faktiskt eller potentiellt, bestå av kreditlänkade obligationer, swappar eller andra derivatinstrument (16)
   (17) eller syntetiska värdepapper.

15

16

17

| e) | Om de är kreditfordringar ska gäldenärerna och borgenärerna ha sitt säte (eller hemvist om det rör sig om fysiska personer) i EES och det tillhörande värdepapperet ska, i tillämpliga fall, finnas i EES. De lagar som styr dessa kreditfordringar ska vara ett EES-lands lagstiftning. Om de utgörs av obligationer ska emittenterna ha sitt säte i EES, obligationerna ska ges ut i ett EES-land enligt ett EES-lands lagstiftning och samtliga tillhörande värdepapper ska finnas i EES (17).
  Om upphovsmännen, eller i tillämpliga fall ombuden, har sitt säte i euroområdet eller i Storbritannien har Eurosystemet kontrollerat att det inte förekommer några ingripande clawback-bestämmelser i dessa rättsordningar. Om upphovsmannen, eller i tillämpliga fall ombudet, har sitt säte i ett annat EES-land, kan värdepappren med bakomliggande tillgångar bara godtas om Eurosystemet säkerställer att dess rättigheter på lämpligt vis skyddas mot claw back-bestämmelser som Eurosystemet bedömer vara relevanta i respektive EES-lands lag. För detta ändamål måste det, innan värdepappren med bakomliggande tillgångar kan anses vara godtagbara, lämnas in en oberoende rättslig bedömning i en form som är godtagbar för Eurosystemet där det fastställs vilka clawback-bestämmelser som är tillämpliga i landet (17). För att Eurosystemet ska kunna bedöma huruvida dess rättigheter på lämpligt vis skyddas mot claw back-bestämmelser kan det begära in andra handlingar, inklusive ett solvensintyg från mottagaren, för den kritiska perioden. Claw back-bestämmelser som Eurosystemet anser vara allvarliga och därför inte acceptabla är t.ex. bestämmelser som innebär att konkursförvaltaren kan ogiltigförklara en försäljning av underliggande tillgångar enbart på grundval av att den har genomförts under en viss period (den kritiska perioden) innan säljaren (upphovsmannen/ombudet) förklarats insolvent eller som innebär att mottagaren endast kan förhindra en sådan ogiltigförklaring genom att styrka han ej hade kännedom om att säljaren (upphovsmannen/ombudet) var insolvent vid tidpunkten för försäljningen. |
| --- | --- |

e)

Om de är kreditfordringar ska gäldenärerna och borgenärerna ha sitt säte (eller hemvist om det rör sig om fysiska personer) i EES och det tillhörande värdepapperet ska, i tillämpliga fall, finnas i EES. De lagar som styr dessa kreditfordringar ska vara ett EES-lands lagstiftning. Om de utgörs av obligationer ska emittenterna ha sitt säte i EES, obligationerna ska ges ut i ett EES-land enligt ett EES-lands lagstiftning och samtliga tillhörande värdepapper ska finnas i EES (17).

17

Om upphovsmännen, eller i tillämpliga fall ombuden, har sitt säte i euroområdet eller i Storbritannien har Eurosystemet kontrollerat att det inte förekommer några ingripande clawback-bestämmelser i dessa rättsordningar. Om upphovsmannen, eller i tillämpliga fall ombudet, har sitt säte i ett annat EES-land, kan värdepappren med bakomliggande tillgångar bara godtas om Eurosystemet säkerställer att dess rättigheter på lämpligt vis skyddas mot claw back-bestämmelser som Eurosystemet bedömer vara relevanta i respektive EES-lands lag. För detta ändamål måste det, innan värdepappren med bakomliggande tillgångar kan anses vara godtagbara, lämnas in en oberoende rättslig bedömning i en form som är godtagbar för Eurosystemet där det fastställs vilka clawback-bestämmelser som är tillämpliga i landet (17). För att Eurosystemet ska kunna bedöma huruvida dess rättigheter på lämpligt vis skyddas mot claw back-bestämmelser kan det begära in andra handlingar, inklusive ett solvensintyg från mottagaren, för den kritiska perioden. Claw back-bestämmelser som Eurosystemet anser vara allvarliga och därför inte acceptabla är t.ex. bestämmelser som innebär att konkursförvaltaren kan ogiltigförklara en försäljning av underliggande tillgångar enbart på grundval av att den har genomförts under en viss period (den kritiska perioden) innan säljaren (upphovsmannen/ombudet) förklarats insolvent eller som innebär att mottagaren endast kan förhindra en sådan ogiltigförklaring genom att styrka han ej hade kännedom om att säljaren (upphovsmannen/ombudet) var insolvent vid tidpunkten för försäljningen.

17

| b) | Sjätte stycket ska ersättas med följande:
  ”Beträffande strukturerade emissioner får en tranch (eller undertranch), för att vara godtagbar, inte vara efterställd andra trancher av samma värdepappersemission. En tranch (eller undertranch) betraktas som inte efterställd andra trancher (eller undertrancher) av samma värdepappersemission om, i enlighet med betalningsprioritet tillämplig efter leverans av ett verkställighetsmeddelande, enligt prospektet, ingen annan tranch (eller undertranch) ges prioritet vad avser att erhålla betalning (kapital och ränta) före den tranchen (eller undertranchen) och således en sådan tranch (eller undertranch) är sist att ta förluster bland olika trancher eller undertrancher i en sådan strukturerad emission. För strukturerade emissioner där det enligt prospektet krävs leverans av ett avräknings- och verkställighetsmeddelande måste det säkerställas att en tranch (eller undertranch) inte är efterställd den betalningsprioritet som anges i såväl avräknings- som verkställighetsmeddelandet.” |
| --- | --- |

b)

Sjätte stycket ska ersättas med följande:

”Beträffande strukturerade emissioner får en tranch (eller undertranch), för att vara godtagbar, inte vara efterställd andra trancher av samma värdepappersemission. En tranch (eller undertranch) betraktas som inte efterställd andra trancher (eller undertrancher) av samma värdepappersemission om, i enlighet med betalningsprioritet tillämplig efter leverans av ett verkställighetsmeddelande, enligt prospektet, ingen annan tranch (eller undertranch) ges prioritet vad avser att erhålla betalning (kapital och ränta) före den tranchen (eller undertranchen) och således en sådan tranch (eller undertranch) är sist att ta förluster bland olika trancher eller undertrancher i en sådan strukturerad emission. För strukturerade emissioner där det enligt prospektet krävs leverans av ett avräknings- och verkställighetsmeddelande måste det säkerställas att en tranch (eller undertranch) inte är efterställd den betalningsprioritet som anges i såväl avräknings- som verkställighetsmeddelandet.”

| c) | I nionde stycket (under rubriken ”Utgivningsplats”) ska fotnot 7 (första fotnoten i det stycket) ersättas med följande:






  ”(7) | Internationella skuldförbindelser emitterade den 1 januari 2007 eller senare genom de internationella värdepapperscentralerna Euroclear Bank (Belgien) och Clearstream Banking Luxembourg måste för att vara godtagbara utfärdas i s.k. New Global Note-form, och de måste deponeras hos en Common Safekeeper, som är en internationell värdepapperscentral, eller, i förekommande fall, en värdepapperscentral som uppfyller minimistandarderna som fastställts av ECB. Internationella skuldförbindelser som emitterades i Classic Global Note-form före den 1 januari 2007 samt fungibla skuldförbindelser som emitterats enligt samma Isin-kod på eller efter detta datum godtas till förfallodagen. Internationella skuldförbindelser emitterade efter den 30 september 2010 genom de internationella värdepapperscentralerna Euroclear Bank (Belgien) och Clearstream Banking Luxembourg måste för att vara godtagbara emitteras enligt den nya förvaringsorganisationen för internationella skuldförbindelser. Internationella skuldförbindelser emitterade detta datum eller tidigare godtas till förfallodagen. Internationella skuldförbindelser i Individual Note-form godtas inte längre om de är emitterade efter den 30 september 2010. Internationella skuldförbindelser i Individual Note-form emitterade detta datum eller tidigare godtas till förfallodagen.” |
| --- | --- | --- |

c)

I nionde stycket (under rubriken ”Utgivningsplats”) ska fotnot 7 (första fotnoten i det stycket) ersättas med följande:

”(7)

7

Internationella skuldförbindelser emitterade den 1 januari 2007 eller senare genom de internationella värdepapperscentralerna Euroclear Bank (Belgien) och Clearstream Banking Luxembourg måste för att vara godtagbara utfärdas i s.k. New Global Note-form, och de måste deponeras hos en Common Safekeeper, som är en internationell värdepapperscentral, eller, i förekommande fall, en värdepapperscentral som uppfyller minimistandarderna som fastställts av ECB. Internationella skuldförbindelser som emitterades i Classic Global Note-form före den 1 januari 2007 samt fungibla skuldförbindelser som emitterats enligt samma Isin-kod på eller efter detta datum godtas till förfallodagen. Internationella skuldförbindelser emitterade efter den 30 september 2010 genom de internationella värdepapperscentralerna Euroclear Bank (Belgien) och Clearstream Banking Luxembourg måste för att vara godtagbara emitteras enligt den nya förvaringsorganisationen för internationella skuldförbindelser. Internationella skuldförbindelser emitterade detta datum eller tidigare godtas till förfallodagen. Internationella skuldförbindelser i Individual Note-form godtas inte längre om de är emitterade efter den 30 september 2010. Internationella skuldförbindelser i Individual Note-form emitterade detta datum eller tidigare godtas till förfallodagen.”

| d) | Tionde stycket (första stycket under rubriken ”Avvecklingsförfaranden”) ska ersättas med följande:
  ”Skuldförbindelsen måste vara överförbar i kontobaserad form. Den måste hållas och avvecklas inom euroområdet genom ett avvecklingskonto hos Eurosystemet eller i ett värdepappersavvecklingssystem som uppfyller de standarder som fastställts av ECB så att fullgörelse och realisering följer lagstiftningen i en medlemsstat.” |
| --- | --- |

d)

Tionde stycket (första stycket under rubriken ”Avvecklingsförfaranden”) ska ersättas med följande:

”Skuldförbindelsen måste vara överförbar i kontobaserad form. Den måste hållas och avvecklas inom euroområdet genom ett avvecklingskonto hos Eurosystemet eller i ett värdepappersavvecklingssystem som uppfyller de standarder som fastställts av ECB så att fullgörelse och realisering följer lagstiftningen i en medlemsstat.”

| e) | I tolfte stycket (enda stycket under rubriken ”Godtagbara marknader”) ska fotnot 13 (sista fotnoten) ersättas med följande:






  ”(13) | Omsättbara tillgångar som godtagits som grupp två-tillgångar och som emitterats före den 31 maj 2007 och som handlas på icke reglerade marknader som för närvarande uppfyller Eurosystemets krav på säkerhet och tillgänglighet men inte transparens, kommer att godtas t.o.m. den 31 december 2010 förutsatt att de uppfyller de andra urvalskriterierna och blir icke-godtagbara efter detta datum. Detta gäller inte för omsättbara tillgångar utan säkerhet som emitterats av kreditinstitut som godtagits som grupp två-tillgångar och som blev icke-godtagbara den 31 maj 2007.” |
| --- | --- | --- |

e)

I tolfte stycket (enda stycket under rubriken ”Godtagbara marknader”) ska fotnot 13 (sista fotnoten) ersättas med följande:

”(13)

13

Omsättbara tillgångar som godtagits som grupp två-tillgångar och som emitterats före den 31 maj 2007 och som handlas på icke reglerade marknader som för närvarande uppfyller Eurosystemets krav på säkerhet och tillgänglighet men inte transparens, kommer att godtas t.o.m. den 31 december 2010 förutsatt att de uppfyller de andra urvalskriterierna och blir icke-godtagbara efter detta datum. Detta gäller inte för omsättbara tillgångar utan säkerhet som emitterats av kreditinstitut som godtagits som grupp två-tillgångar och som blev icke-godtagbara den 31 maj 2007.”

| f) | Femtonde stycket (andra stycket under rubriken ”Emittentens/borgensmannens hemvist”) ska ersättas med följande:
  ”Borgensmannen ska vara etablerad inom EES, om det inte förhåller sig så att det inte krävs någon garanti för att fastställa de höga krav på kreditvärdighet för omsättbara tillgångar som beskrivs i avsnitt 6.3.2.” |
| --- | --- |

f)

Femtonde stycket (andra stycket under rubriken ”Emittentens/borgensmannens hemvist”) ska ersättas med följande:

”Borgensmannen ska vara etablerad inom EES, om det inte förhåller sig så att det inte krävs någon garanti för att fastställa de höga krav på kreditvärdighet för omsättbara tillgångar som beskrivs i avsnitt 6.3.2.”

29.   Avsnitt 6.2.2 ska ändras på följande sätt:

| a) | Andra punktsatsen i andra stycket (första stycket under rubriken ”Kreditfordringar”) ska ersättas med följande:
  ”Gäldenär/borgensman: Godtagbara gäldenärer och borgensmän är icke-finansiella företag (18), enheter i den offentliga sektorn samt internationella eller överstatliga institutioner. Varje gäldenär är individuellt ansvarig för att kreditfordringen i fråga betalas tillbaka helt och fullt (vilket utesluter att flera gäldenärer tillsammans ansvarar för enskilda kreditfordringar). |
| --- | --- |

a)

Andra punktsatsen i andra stycket (första stycket under rubriken ”Kreditfordringar”) ska ersättas med följande:

”Gäldenär/borgensman: Godtagbara gäldenärer och borgensmän är icke-finansiella företag (18), enheter i den offentliga sektorn samt internationella eller överstatliga institutioner. Varje gäldenär är individuellt ansvarig för att kreditfordringen i fråga betalas tillbaka helt och fullt (vilket utesluter att flera gäldenärer tillsammans ansvarar för enskilda kreditfordringar).

Gäldenär/borgensman

18

| b) | Tredje punktsatsen i andra stycket ska ersättas med följande:
  ”Gäldenärens och borgensmannens hemvist: Gäldenären ska ha sitt hemvist i euroområdet. Borgensmannen ska också ha sitt hemvist i euroområdet, om det inte förhåller sig så att det inte krävs någon garanti för att fastställa de höga krav på kreditvärdighet för icke omsättbara tillgångar som beskrivs i avsnitt 6.3.3. Detta krav gäller inte internationella eller överstatliga institutioner.” |
| --- | --- |

b)

Tredje punktsatsen i andra stycket ska ersättas med följande:

”Gäldenärens och borgensmannens hemvist: Gäldenären ska ha sitt hemvist i euroområdet. Borgensmannen ska också ha sitt hemvist i euroområdet, om det inte förhåller sig så att det inte krävs någon garanti för att fastställa de höga krav på kreditvärdighet för icke omsättbara tillgångar som beskrivs i avsnitt 6.3.3. Detta krav gäller inte internationella eller överstatliga institutioner.”

Gäldenärens och borgensmannens hemvist

| c) | Fjärde punktsatsen i andra stycket ska ersättas med följande:
  ”Kreditvärdighet: Kreditfordringars kvalitet bedöms utifrån gäldenärens eller borgensmannens underliggande kreditvärdighet. Kreditfordringar måste uppnå de höga krav på kreditvärdighet som specificeras i Ecafs regler för icke omsättbara tillgångar. De beskrivs i avsnitt 6.3.3.” |
| --- | --- |

c)

Fjärde punktsatsen i andra stycket ska ersättas med följande:

”Kreditvärdighet: Kreditfordringars kvalitet bedöms utifrån gäldenärens eller borgensmannens underliggande kreditvärdighet. Kreditfordringar måste uppnå de höga krav på kreditvärdighet som specificeras i Ecafs regler för icke omsättbara tillgångar. De beskrivs i avsnitt 6.3.3.”

Kreditvärdighet

| d) | Sjunde punktsatsen i andra stycket ska ersättas med följande:
  ”Reglerande lag: Både kreditfordringsavtalet och avtalet mellan motparten som långivare och de nationella centralbanker som mobiliserar kreditfordran som säkerhet (’avtal om mobilisering’) måste regleras av lagstiftning i en medlemsstat. Dessutom får det totala antalet olika lagar som är tillämpliga på a) motparten, b) fordringsägaren, c) gäldenären, d) borgensmannen (i förekommande fall), e) avtal om kreditfordringar och f) avtal om mobilisering inte överstiga två.” |
| --- | --- |

d)

Sjunde punktsatsen i andra stycket ska ersättas med följande:

”Reglerande lag: Både kreditfordringsavtalet och avtalet mellan motparten som långivare och de nationella centralbanker som mobiliserar kreditfordran som säkerhet (’avtal om mobilisering’) måste regleras av lagstiftning i en medlemsstat. Dessutom får det totala antalet olika lagar som är tillämpliga på a) motparten, b) fordringsägaren, c) gäldenären, d) borgensmannen (i förekommande fall), e) avtal om kreditfordringar och f) avtal om mobilisering inte överstiga två.”

Reglerande lag

| e) | I åttonde punktsatsen i andra stycket ska fotnot 20 ersättas med följande:






  ”(20) | Se fotnot 20 i detta kapitel.” |
| --- | --- | --- |

e)

I åttonde punktsatsen i andra stycket ska fotnot 20 ersättas med följande:

”(20)

20

Se fotnot 20 i detta kapitel.”

| f) | Fjärde punktsatsen i tredje stycket (första stycket under rubriken ”Icke omsättbara skuldförbindelser med säkerhet i inteckning”) ska ersättas med följande:
  ”Emittentens hemvist: Emittenten ska vara etablerad i euroområdet.” |
| --- | --- |

f)

Fjärde punktsatsen i tredje stycket (första stycket under rubriken ”Icke omsättbara skuldförbindelser med säkerhet i inteckning”) ska ersättas med följande:

”Emittentens hemvist: Emittenten ska vara etablerad i euroområdet.”

Emittentens hemvist

| g) | Fotnot 22 i sjätte punktsatsen i tredje stycket ska ersättas med följande:






  ”(22) | Se fotnot 20 i detta kapitel.” |
| --- | --- | --- |

g)

Fotnot 22 i sjätte punktsatsen i tredje stycket ska ersättas med följande:

”(22)

22

Se fotnot 20 i detta kapitel.”

30.   Avsnitt 6.2.3 ska ändras på följande sätt:

| a) | Efter femte stycket (tredje stycket under rubriken ”Regler för att använda godtagbara tillgångar”) ska följande stycke införas:
  ”För att genomföra penningpolitiken, i synnerhet för att övervaka efterlevnaden av reglerna för användning av de godtagbara tillgångar som avser nära förbindelser, bedriver Eurosystemet internt ett informationsutbyte om kapitalinnehav som tillsynsmyndigheterna tillhandahåller för dessa ändamål. För denna information gäller samma sekretessregler som tillämpas av tillsynsmyndigheterna.” |
| --- | --- |

a)

Efter femte stycket (tredje stycket under rubriken ”Regler för att använda godtagbara tillgångar”) ska följande stycke införas:

”För att genomföra penningpolitiken, i synnerhet för att övervaka efterlevnaden av reglerna för användning av de godtagbara tillgångar som avser nära förbindelser, bedriver Eurosystemet internt ett informationsutbyte om kapitalinnehav som tillsynsmyndigheterna tillhandahåller för dessa ändamål. För denna information gäller samma sekretessregler som tillämpas av tillsynsmyndigheterna.”

| b) | Sjätte stycket (fjärde stycket under rubriken ”Regler för att använda godtagbara tillgångar”) ska ersättas med följande:
  ”Ovannämnda bestämmelser om nära förbindelser gäller inte: a) nära förbindelser mellan motparten och en offentlig myndighet inom EES med rätt att ta ut skatt, eller om en offentlig myndighet inom EES med rätt att ta ut skatt är emittentens borgensman, b) täckta bankobligationer som emitterats i enlighet med kriterierna som fastställts i artikel 22.4 i fondföretagsdirektivet, eller c) fall där skuldförbindelser skyddas av särskilda juridiska skyddsmekanismer jämförbara med dem i b som i fallet med i) icke omsättbara skuldförbindelser med säkerhet i inteckning (RMBD) som inte är värdepapper eller ii) strukturerade täckta obligationer med bostadslån som underliggande tillgångar (dvs. vissa täckta obligationer som enligt Europeiska kommissionen inte följer Ucits-direktivet) som uppfyller samtliga kriterier för värdepapper med bakomliggande tillgångar enligt avsnitt 6.2 och 6.3 samt dessutom följande tilläggskriterier (19):






  — | Bostadslån som utgör underliggande tillgångar för strukturerade täckta obligationer ska vara denominerade i euro; emittenten (samt gäldenären och borgensmannen, om de är juridiska personer) ska ha sitt säte i en medlemsstat, de underliggande tillgångarna ska finnas i en medlemsstat och tillämplig lag för lånet ska vara lagstiftningen i en medlemsstat. |
| --- | --- | --- |

b)

Sjätte stycket (fjärde stycket under rubriken ”Regler för att använda godtagbara tillgångar”) ska ersättas med följande:

”Ovannämnda bestämmelser om nära förbindelser gäller inte: a) nära förbindelser mellan motparten och en offentlig myndighet inom EES med rätt att ta ut skatt, eller om en offentlig myndighet inom EES med rätt att ta ut skatt är emittentens borgensman, b) täckta bankobligationer som emitterats i enlighet med kriterierna som fastställts i artikel 22.4 i fondföretagsdirektivet, eller c) fall där skuldförbindelser skyddas av särskilda juridiska skyddsmekanismer jämförbara med dem i b som i fallet med i) icke omsättbara skuldförbindelser med säkerhet i inteckning (RMBD) som inte är värdepapper eller ii) strukturerade täckta obligationer med bostadslån som underliggande tillgångar (dvs. vissa täckta obligationer som enligt Europeiska kommissionen inte följer Ucits-direktivet) som uppfyller samtliga kriterier för värdepapper med bakomliggande tillgångar enligt avsnitt 6.2 och 6.3 samt dessutom följande tilläggskriterier (19):

19

—

Bostadslån som utgör underliggande tillgångar för strukturerade täckta obligationer ska vara denominerade i euro; emittenten (samt gäldenären och borgensmannen, om de är juridiska personer) ska ha sitt säte i en medlemsstat, de underliggande tillgångarna ska finnas i en medlemsstat och tillämplig lag för lånet ska vara lagstiftningen i en medlemsstat.

| — | Bostadslån är godtagbara för säkerhetspoolen för relevanta strukturerade täckta obligationer om de garanteras av en godtagbar garanti eller en inteckning. En godtagbar garanti ska vara realiserbar inom 24 månader vid fallissemang. När det gäller sådan utlåning mot garantier kan godtagbara garantier tillhandahållas i olika avtalsformat, däribland försäkringsavtal, förutsatt att de beviljas av en offentlig myndighet eller ett finansinstitut som står under offentlig tillsyn. Borgensmannen för sådan utlåning mot garantier får inte ha nära förbindelser med emittenten av de täckta obligationerna och måste ha bedömts som minst A+/A1/AH av ett godkänt ECAI under den tid som transaktionen pågår. |
| --- | --- |

—

Bostadslån är godtagbara för säkerhetspoolen för relevanta strukturerade täckta obligationer om de garanteras av en godtagbar garanti eller en inteckning. En godtagbar garanti ska vara realiserbar inom 24 månader vid fallissemang. När det gäller sådan utlåning mot garantier kan godtagbara garantier tillhandahållas i olika avtalsformat, däribland försäkringsavtal, förutsatt att de beviljas av en offentlig myndighet eller ett finansinstitut som står under offentlig tillsyn. Borgensmannen för sådan utlåning mot garantier får inte ha nära förbindelser med emittenten av de täckta obligationerna och måste ha bedömts som minst A+/A1/AH av ett godkänt ECAI under den tid som transaktionen pågår.

| — | Högkvalitativ ersättningssäkerhet på upp till 10 % av säkerhetspoolen ska godtas. Denna tröskel får endast överskridas efter en ingående granskning av den berörda nationella centralbanken. |
| --- | --- |

—

Högkvalitativ ersättningssäkerhet på upp till 10 % av säkerhetspoolen ska godtas. Denna tröskel får endast överskridas efter en ingående granskning av den berörda nationella centralbanken.

| — | Varje enskilt godtagbart lån får maximalt finansieras till 80 % genom emission av strukturerade täckta obligationer (lån i relation till värde). Beräkningen av lånets storlek i relation till värdet ska ske på grundval av en konservativ marknadsvärdering. |
| --- | --- |

—

Varje enskilt godtagbart lån får maximalt finansieras till 80 % genom emission av strukturerade täckta obligationer (lån i relation till värde). Beräkningen av lånets storlek i relation till värdet ska ske på grundval av en konservativ marknadsvärdering.

| — | Obligatorisk säkerhetsmarginal ska som lägst vara 8 %. |
| --- | --- |

—

Obligatorisk säkerhetsmarginal ska som lägst vara 8 %.

| — | Det maximala lånebeloppet för bostadslån är 1 miljon euro. |
| --- | --- |

—

Det maximala lånebeloppet för bostadslån är 1 miljon euro.

| — | Den fristående kreditbedömningen av säkerhetspoolen måste motsvara en årlig PD-nivå på 10 baspunkter i enlighet med kreditratingtröskeln ’A’ (se avsnitt 6.3.1). |
| --- | --- |

—

Den fristående kreditbedömningen av säkerhetspoolen måste motsvara en årlig PD-nivå på 10 baspunkter i enlighet med kreditratingtröskeln ’A’ (se avsnitt 6.3.1).

| — | För långfristiga kreditbetyg ska en miniminivå på ’A’ (’A-’ hos Fitch och Standard & Poor's, ’A3’ hos Moody’s eller ’AL’ hos DBRS) tillämpas på emittenten samt de relaterade enheter som ingår i eller är relevanta för den transaktion som rör den strukturerade täckta obligationen. |
| --- | --- |

—

För långfristiga kreditbetyg ska en miniminivå på ’A’ (’A-’ hos Fitch och Standard & Poor's, ’A3’ hos Moody’s eller ’AL’ hos DBRS) tillämpas på emittenten samt de relaterade enheter som ingår i eller är relevanta för den transaktion som rör den strukturerade täckta obligationen.

| — | Motparterna ska också tillhandahålla rättslig information från en välrenommerad advokatbyrå som bekräftar att följande villkor är uppfyllda: |
| --- | --- |

—

Motparterna ska också tillhandahålla rättslig information från en välrenommerad advokatbyrå som bekräftar att följande villkor är uppfyllda:

| — | Emittenten av obligationerna är ett kreditinstitut med säte i en medlemsstat och är inget SPV-företag, även om dessa obligationer garanteras av ett kreditinstitut med säte i en medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Emittenten av obligationerna är ett kreditinstitut med säte i en medlemsstat och är inget SPV-företag, även om dessa obligationer garanteras av ett kreditinstitut med säte i en medlemsstat.

| — | Enligt lagstiftningen i den medlemsstat där emittenten har sitt säte eller där obligationerna har emitterats står emittenten/emissionen av obligationerna under särskild offentlig tillsyn som har till syfte att skydda obligationsinnehavarna. |
| --- | --- |

—

Enligt lagstiftningen i den medlemsstat där emittenten har sitt säte eller där obligationerna har emitterats står emittenten/emissionen av obligationerna under särskild offentlig tillsyn som har till syfte att skydda obligationsinnehavarna.

| — | För det fall att emittenten blir insolvent prioriteras obligationsinnehavarna i fråga om återbetalning av kapital och räntebetalning för (underliggande) godtagbara tillgångar. |
| --- | --- |

—

För det fall att emittenten blir insolvent prioriteras obligationsinnehavarna i fråga om återbetalning av kapital och räntebetalning för (underliggande) godtagbara tillgångar.

| — | Kapital som härrör från emission av obligationer ska (enligt de investeringsregler som fastställs i dokumentationen för obligationer) investeras i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning om täckta obligationer eller annan lagstiftning som är tillämplig för dessa tillgångar. |
| --- | --- |

—

Kapital som härrör från emission av obligationer ska (enligt de investeringsregler som fastställs i dokumentationen för obligationer) investeras i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning om täckta obligationer eller annan lagstiftning som är tillämplig för dessa tillgångar.

| c) | Tabell 4 ska ersättas med följande:
  ”Tabell 4
  Godtagbara tillgångar för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner








  Urvalskriterier | Omsättbara tillgångar (20) | Icke omsättbara tillgångar (21) |
| --- | --- | --- | --- |
| Typ av tillgångar | ECB:s skuldcertifikat
  Andra omsättbara skuldförbindelser (22) | Kreditfordringar | Skuldförbindelser med säkerhet i inteckning (RMBD) |
| Kreditvärdighet | Tillgången måste uppfylla höga krav på kreditvärdighet. De höga kraven på kreditvärdighet bedöms med Ecafs regler för omsättbara tillgångar (22). | Gäldenären/borgensmannen måste uppfylla höga krav på kreditvärdighet. Kreditvärdigheten bedöms med Ecafs regler för kreditfordringar. | Tillgången måste uppfylla höga krav på kreditvärdighet. De höga kraven på kreditvärdighet bedöms med Ecafs regler för skuldförbindelser med säkerhet i inteckning. |
| Utgivningsplats | EES (22) | Ej relevant | Ej relevant |
| Förfaranden för avveckling/hantering | Avvecklingsplats: Euroområdet
  Tillgången måste deponeras centralt i kontobaserad form hos centralbanker eller ett värdepappersavvecklingssystem som uppfyller ECB:s minimistandarder. | Eurosystemets förfaranden | Eurosystemets förfaranden |
| Emittent/kredittagare/borgensmän | Centralbanker
  Offentlig sektor
  Privat sektor
  Internationella och överstatliga institutioner | Offentlig sektor
  Icke-finansiella företag
  Internationella och överstatliga institutioner | Kreditinstitut |
| Emittentens, gäldenärens och borgensmannens hemvist | Emittent (22): EES eller G10-länder som inte är del av EES
  Gäldenär: EES
  Borgensman (22): EES | Euroområdet | Euroområdet |
| Godtagbara marknader | Reglerade marknader
  Icke reglerade marknader som godtagits av ECB | Ej relevant | Ej relevant |
| Valuta | Euro | Euro | Euro |
| Minsta storlek | Ej relevant | Minsta storlek vid tiden för framställan om användning av kreditfordran
  Mellan den 1 januari 2007 och den 31 december 2011:






  — | Inrikes användning: den nationella centralbanken avgör |

c)

Tabell 4 ska ersättas med följande:

”Tabell 4

Godtagbara tillgångar för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner

Urvalskriterier

Omsättbara tillgångar (20)

20

Icke omsättbara tillgångar (21)

21

Typ av tillgångar

ECB:s skuldcertifikat

Andra omsättbara skuldförbindelser (22)

22

Kreditfordringar

Skuldförbindelser med säkerhet i inteckning (RMBD)

Kreditvärdighet

Tillgången måste uppfylla höga krav på kreditvärdighet. De höga kraven på kreditvärdighet bedöms med Ecafs regler för omsättbara tillgångar (22).

22

Gäldenären/borgensmannen måste uppfylla höga krav på kreditvärdighet. Kreditvärdigheten bedöms med Ecafs regler för kreditfordringar.

Tillgången måste uppfylla höga krav på kreditvärdighet. De höga kraven på kreditvärdighet bedöms med Ecafs regler för skuldförbindelser med säkerhet i inteckning.

Utgivningsplats

EES (22)

22

Ej relevant

Ej relevant

Förfaranden för avveckling/hantering

Avvecklingsplats: Euroområdet

Tillgången måste deponeras centralt i kontobaserad form hos centralbanker eller ett värdepappersavvecklingssystem som uppfyller ECB:s minimistandarder.

Eurosystemets förfaranden

Eurosystemets förfaranden

Emittent/kredittagare/borgensmän

Centralbanker

Offentlig sektor

Privat sektor

Internationella och överstatliga institutioner

Offentlig sektor

Icke-finansiella företag

Internationella och överstatliga institutioner

Kreditinstitut

Emittentens, gäldenärens och borgensmannens hemvist

Emittent (22): EES eller G10-länder som inte är del av EES

22

Gäldenär: EES

Borgensman (22): EES

22

Euroområdet

Euroområdet

Godtagbara marknader

Reglerade marknader

Icke reglerade marknader som godtagits av ECB

Ej relevant

Ej relevant

Valuta

Euro

Euro

Euro

Minsta storlek

Ej relevant

Minsta storlek vid tiden för framställan om användning av kreditfordran

Mellan den 1 januari 2007 och den 31 december 2011:

—

Inrikes användning: den nationella centralbanken avgör

| — | Gränsöverskridande användning: generell tröskel på 500 000 euro |
| --- | --- |

—

Gränsöverskridande användning: generell tröskel på 500 000 euro

Från den 1 januari 2012:

generell tröskel på 500 000 euro i hela euroområdet

Ej relevant

Lagar som ska tillämpas:

För värdepapper med bakomliggande tillgångar måste förvärv av sådana tillgångar ske i enlighet med lagstiftningen i en EU-medlemsstat. De lagar som styr underliggande kreditfordringar måste vara ett EES-lands lagstiftning.

Lagar som styr kreditfordringar och mobilisering: lag i en medlemsstat

Det totala antalet lagar som är tillämpliga på

| a) | motparten |
| --- | --- |

a)

motparten

| b) | fordringsägaren |
| --- | --- |

b)

fordringsägaren

| c) | kredittagaren |
| --- | --- |

c)

kredittagaren

| d) | borgensmannen (i förekommande fall) |
| --- | --- |

d)

borgensmannen (i förekommande fall)

| e) | avtal om kreditfordran, och |
| --- | --- |

e)

avtal om kreditfordran, och

| f) | avtal om mobilisering får inte överstiga två. |
| --- | --- |

f)

avtal om mobilisering får inte överstiga två.

Ej relevant

Gränsöverskridande användning

Ja

Ja

Ja

31.   Avsnitt 6.3.1 ska ändras på följande sätt:

| a) | Fjärde stycket ska ersättas med följande:
  ”Vad gäller ECAI-källan ska bedömningen baseras på en offentlig rating. Eurosystemet förbehåller sig rätten att begära klargörande om så bedöms nödvändigt. För värdepapper med bakomliggande tillgångar ska ratingar förklaras i en offentligt tillgänglig kreditratingrapport som är en detaljerad rapport före försäljningen eller nyemissionen. Den ska bl.a. innehålla en omfattande analys av strukturella och rättsliga aspekter, en detaljerad bedömning av säkerhetspoolen, en analys av deltagarna i transaktionen samt en analys av andra relevanta aspekter av en transaktion. Dessutom ska ECAI regelbundet publicera rapporter för värdepapper med bakomliggande tillgångar. Dessa rapporter ska publiceras enligt samma intervall och tidpunkter som gäller för räntebetalningar. Rapporterna ska åtminstone innehålla en uppdatering av nyckeldata, t.ex. säkerhetspoolens sammansättning, transaktionens deltagare, kapitalstruktur, samt uppgifter om prestanda.” |
| --- | --- |

a)

Fjärde stycket ska ersättas med följande:

”Vad gäller ECAI-källan ska bedömningen baseras på en offentlig rating. Eurosystemet förbehåller sig rätten att begära klargörande om så bedöms nödvändigt. För värdepapper med bakomliggande tillgångar ska ratingar förklaras i en offentligt tillgänglig kreditratingrapport som är en detaljerad rapport före försäljningen eller nyemissionen. Den ska bl.a. innehålla en omfattande analys av strukturella och rättsliga aspekter, en detaljerad bedömning av säkerhetspoolen, en analys av deltagarna i transaktionen samt en analys av andra relevanta aspekter av en transaktion. Dessutom ska ECAI regelbundet publicera rapporter för värdepapper med bakomliggande tillgångar. Dessa rapporter ska publiceras enligt samma intervall och tidpunkter som gäller för räntebetalningar. Rapporterna ska åtminstone innehålla en uppdatering av nyckeldata, t.ex. säkerhetspoolens sammansättning, transaktionens deltagare, kapitalstruktur, samt uppgifter om prestanda.”

| b) | Femte stycket ska ersättas med följande:
  ”Eurosystemets riktmärke för att fastställa minimikravet på standarder för hög kreditvärdighet (kreditkvalitetströskeln) definieras som en kreditrating ’A’ (23). Eurosystemet anser att en sannolikhet för betalningsinställelse under ett år på 0,10 % motsvarar kreditrating ’A’. Ecaf följer den definition av fallissemang som används i EU:s kapitaltäckningsdirektiv (CRD) (24). Eurosystemet publicerar den lägsta ratingkategori som når upp till den kreditkvalitetströskel som krävs för varje godtagbart ECAI, utan att ta ansvar för bedömningen av institutet. Även detta omvärderas regelbundet. När det gäller värdepapper med bakomliggande tillgångar definieras Eurosystemets riktmärke för att fastställa minimikravet på standarder för hög kreditvärdighet som en kreditrating ’AAA’ (25) vid emission. Eurosystemets miniminivå på ’A’ måste iakttas under hela löptiden för värdepapper med bakomliggande tillgångar. |
| --- | --- |

b)

Femte stycket ska ersättas med följande:

”Eurosystemets riktmärke för att fastställa minimikravet på standarder för hög kreditvärdighet (kreditkvalitetströskeln) definieras som en kreditrating ’A’ (23). Eurosystemet anser att en sannolikhet för betalningsinställelse under ett år på 0,10 % motsvarar kreditrating ’A’. Ecaf följer den definition av fallissemang som används i EU:s kapitaltäckningsdirektiv (CRD) (24). Eurosystemet publicerar den lägsta ratingkategori som når upp till den kreditkvalitetströskel som krävs för varje godtagbart ECAI, utan att ta ansvar för bedömningen av institutet. Även detta omvärderas regelbundet. När det gäller värdepapper med bakomliggande tillgångar definieras Eurosystemets riktmärke för att fastställa minimikravet på standarder för hög kreditvärdighet som en kreditrating ’AAA’ (25) vid emission. Eurosystemets miniminivå på ’A’ måste iakttas under hela löptiden för värdepapper med bakomliggande tillgångar.

23

24

25

| c) | Sjunde stycket ska ersättas med följande:
  ”Tillgångar som emitteras eller garanteras av enheter vars tillgångar frysts eller mot vilka EU, eller en medlemsstat, vidtagit andra åtgärder i enlighet med artikel 75 i fördraget vilka begränsar användningen av deras tillgångar, eller om ECB-rådet till följd därav beslutat att tillfälligt eller tills vidare utesluta instituten från möjligheten att delta i öppna marknadsoperationer eller ha tillgång till Eurosystemets stående faciliteter, kan uteslutas från listan över godtagbara tillgångar.” |
| --- | --- |

c)

Sjunde stycket ska ersättas med följande:

”Tillgångar som emitteras eller garanteras av enheter vars tillgångar frysts eller mot vilka EU, eller en medlemsstat, vidtagit andra åtgärder i enlighet med artikel 75 i fördraget vilka begränsar användningen av deras tillgångar, eller om ECB-rådet till följd därav beslutat att tillfälligt eller tills vidare utesluta instituten från möjligheten att delta i öppna marknadsoperationer eller ha tillgång till Eurosystemets stående faciliteter, kan uteslutas från listan över godtagbara tillgångar.”

32.   Avsnitt 6.3.2 ska ändras på följande sätt:

| a) | Andra punktsatsen i första stycket ska ersättas med följande:
  ”ECAI-kreditbedömning av värdepapper med bakomliggande tillgångar: För värdepapper med bakomliggande tillgångar som emitterats den 1 mars 2010 eller senare kräver Eurosystemet minst två kreditbedömningar från ett godkänt ECAI för varje emission. För att bedöma huruvida dessa värdepapper är godtagbara ska regeln om ’näst bästa kreditbedömning’ gälla, vilket innebär att inte bara den bästa, utan även den näst bästa tillgängliga ECAI-kreditbedömningen måste uppfylla kreditkvalitetströskeln som ställs på värdepapper med bakomliggande tillgångar. För att värdepapprena ska vara godtagbara kräver Eurosystemet, baserat på denna regel, att båda kreditbedömningarna ligger på nivå ’AAA’/’Aaa’ vid emissionen samt att kreditbedömningen under värdepapprets livstid inte understiger nivå ’A’.
  Från och med den 1 mars 2011 ska alla värdepapper med bakomliggande tillgångar, oavsett emissionsdatum, ha minst två kreditbedömningar från ett godkänt ECAI för varje emission, och regeln om näst bästa kreditbedömning ska vara uppfylld för att värdepapprena ska kunna godtas även fortsättningsvis.
  Värdepapper med bakomliggande tillgångar som emitterats före den 1 mars 2010 och som endast har en kreditbedömning ska före den 1 mars 2011 inhämta en ytterligare kreditbedömning. För värdepapper med bakomliggande tillgångar som emitterats före den 1 mars 2009 ska båda kreditbedömningarna ligga på nivå ’A’ under värdepapprets hela livstid. För värdepapper med bakomliggande tillgångar som emitterats mellan den 1 mars 2009 och den 28 februari 2010 ska den första kreditbedömningen ligga på nivå ’AAA’/’Aaa’ vid emission samt nivå ’A’ under värdepapprets hela livstid, medan den andra kreditbedömningen ska ligga på nivå ’A’ både vid emission (26) och under värdepapprets hela livstid.
  Fungibla tap-emissioner (löpande emissioner) av värdepapper med bakomliggande tillgångar anses utgöra nyemissioner av värdepapper med bakomliggande tillgångar. Samtliga värdepapper med bakomliggande tillgångar som emitteras enligt samma ISIN-kod måste följa de urvalskriterier som gällde vid tidpunkten för den senaste fungibla tap-emissionen. När det gäller fungibla tap-emissioner av värdepapper med bakomliggande tillgångar som inte följer de urvalskriterier som gällde vid tidpunkten för den senaste fungibla tap-emissionen, ska samtliga värdepapper med bakomliggande tillgångar som emitteras enligt samma ISIN-kod anses vara icke godtagbara. Denna regel ska inte tillämpas på fungibla tap-emissioner av värdepapper med bakomliggande tillgångar som stod uppförda på Eurosystemets lista över godtagbara tillgångar den 10 oktober 2010 om den senaste tap-emissionen har genomförts före detta datum. Icke-fungibla tap-emissioner anses utgöra olika värdepapper med bakomliggande tillgångar. |
| --- | --- |

a)

Andra punktsatsen i första stycket ska ersättas med följande:

”ECAI-kreditbedömning av värdepapper med bakomliggande tillgångar: För värdepapper med bakomliggande tillgångar som emitterats den 1 mars 2010 eller senare kräver Eurosystemet minst två kreditbedömningar från ett godkänt ECAI för varje emission. För att bedöma huruvida dessa värdepapper är godtagbara ska regeln om ’näst bästa kreditbedömning’ gälla, vilket innebär att inte bara den bästa, utan även den näst bästa tillgängliga ECAI-kreditbedömningen måste uppfylla kreditkvalitetströskeln som ställs på värdepapper med bakomliggande tillgångar. För att värdepapprena ska vara godtagbara kräver Eurosystemet, baserat på denna regel, att båda kreditbedömningarna ligger på nivå ’AAA’/’Aaa’ vid emissionen samt att kreditbedömningen under värdepapprets livstid inte understiger nivå ’A’.

ECAI-kreditbedömning av värdepapper med bakomliggande tillgångar

Från och med den 1 mars 2011 ska alla värdepapper med bakomliggande tillgångar, oavsett emissionsdatum, ha minst två kreditbedömningar från ett godkänt ECAI för varje emission, och regeln om näst bästa kreditbedömning ska vara uppfylld för att värdepapprena ska kunna godtas även fortsättningsvis.

Värdepapper med bakomliggande tillgångar som emitterats före den 1 mars 2010 och som endast har en kreditbedömning ska före den 1 mars 2011 inhämta en ytterligare kreditbedömning. För värdepapper med bakomliggande tillgångar som emitterats före den 1 mars 2009 ska båda kreditbedömningarna ligga på nivå ’A’ under värdepapprets hela livstid. För värdepapper med bakomliggande tillgångar som emitterats mellan den 1 mars 2009 och den 28 februari 2010 ska den första kreditbedömningen ligga på nivå ’AAA’/’Aaa’ vid emission samt nivå ’A’ under värdepapprets hela livstid, medan den andra kreditbedömningen ska ligga på nivå ’A’ både vid emission (26) och under värdepapprets hela livstid.

26

Fungibla tap-emissioner (löpande emissioner) av värdepapper med bakomliggande tillgångar anses utgöra nyemissioner av värdepapper med bakomliggande tillgångar. Samtliga värdepapper med bakomliggande tillgångar som emitteras enligt samma ISIN-kod måste följa de urvalskriterier som gällde vid tidpunkten för den senaste fungibla tap-emissionen. När det gäller fungibla tap-emissioner av värdepapper med bakomliggande tillgångar som inte följer de urvalskriterier som gällde vid tidpunkten för den senaste fungibla tap-emissionen, ska samtliga värdepapper med bakomliggande tillgångar som emitteras enligt samma ISIN-kod anses vara icke godtagbara. Denna regel ska inte tillämpas på fungibla tap-emissioner av värdepapper med bakomliggande tillgångar som stod uppförda på Eurosystemets lista över godtagbara tillgångar den 10 oktober 2010 om den senaste tap-emissionen har genomförts före detta datum. Icke-fungibla tap-emissioner anses utgöra olika värdepapper med bakomliggande tillgångar.

| b) | I tredje punktsatsen i första stycket ska tredje strecksatsen ersättas med följande:
  ”Garantin ska styras av lagen i en EU-medlemsstat och vara rättsligt giltig samt bindande och verkställbar gentemot borgensmannen.” |
| --- | --- |

b)

I tredje punktsatsen i första stycket ska tredje strecksatsen ersättas med följande:

”Garantin ska styras av lagen i en EU-medlemsstat och vara rättsligt giltig samt bindande och verkställbar gentemot borgensmannen.”

| c) | Det inledande stycket i första punktsatsen i andra stycket ska ersättas med följande:
  ”Emittenter eller borgensmän från den offentliga sektorn inom euroområdet: Om en omsättbar tillgång emitteras eller garanteras av regionala eller lokala myndigheter eller enheter i den offentliga sektorn som är etablerade (enligt definition i kapitaltäckningsdirektivet) i euroområdet:” |
| --- | --- |

c)

Det inledande stycket i första punktsatsen i andra stycket ska ersättas med följande:

”Emittenter eller borgensmän från den offentliga sektorn inom euroområdet: Om en omsättbar tillgång emitteras eller garanteras av regionala eller lokala myndigheter eller enheter i den offentliga sektorn som är etablerade (enligt definition i kapitaltäckningsdirektivet) i euroområdet:”

Emittenter eller borgensmän från den offentliga sektorn inom euroområdet

| d) | Andra punktsatsen i andra stycket ska ersättas med följande:
  ”Icke-finansiella företag inom euroområdet som emittenter eller borgensmän: Om de höga kraven på kreditvärdighet för omsättbara tillgångar som emitteras/garanteras av icke-finansiella företag (27) etablerade inom euroområdet inte kan fastställas på grundval av en kreditbedömning av ett ECAI för emissionen, emittenten eller borgensmannen ska Ecafs regler för kreditfordringar tillämpas. Motparter får då använda sina egna interna ratingsystem, nationella centralbankers interna kreditbedömningssystem eller ratingverktyg som tillhandahålls av utomstående operatörer. Omsättbara skuldförbindelser utan rating som utgivits av icke-finansiella företag inkluderas inte på den offentliga listan över godtagbara omsättbara tillgångar. |
| --- | --- |

d)

Andra punktsatsen i andra stycket ska ersättas med följande:

”Icke-finansiella företag inom euroområdet som emittenter eller borgensmän: Om de höga kraven på kreditvärdighet för omsättbara tillgångar som emitteras/garanteras av icke-finansiella företag (27) etablerade inom euroområdet inte kan fastställas på grundval av en kreditbedömning av ett ECAI för emissionen, emittenten eller borgensmannen ska Ecafs regler för kreditfordringar tillämpas. Motparter får då använda sina egna interna ratingsystem, nationella centralbankers interna kreditbedömningssystem eller ratingverktyg som tillhandahålls av utomstående operatörer. Omsättbara skuldförbindelser utan rating som utgivits av icke-finansiella företag inkluderas inte på den offentliga listan över godtagbara omsättbara tillgångar.

Icke-finansiella företag inom euroområdet som emittenter eller borgensmän

27

33.   Avsnitt 6.3.3 ska ändras på följande sätt:

| a) | I led ii i första punktsatsen (Gäldenär eller borgensmän från den offentliga sektorn) i femte stycket ska fotnot 35 ersättas med följande:






  ”(35) | Se fotnot 34 i detta kapitel.” |
| --- | --- | --- |

a)

I led ii i första punktsatsen (Gäldenär eller borgensmän från den offentliga sektorn) i femte stycket ska fotnot 35 ersättas med följande:

”(35)

35

Se fotnot 34 i detta kapitel.”

| b) | I led iii i första punktsatsen i femte stycket ska fotnot 36 ersättas med följande:






  ”(36) | Se fotnot 39 i detta kapitel.” |
| --- | --- | --- |

b)

I led iii i första punktsatsen i femte stycket ska fotnot 36 ersättas med följande:

”(36)

36

Se fotnot 39 i detta kapitel.”

| c) | I andra punktsatsen (Gäldenär eller borgensmän från icke-finansiella företag) i femte stycket ska fotnot 37 (första fotnoten i den punktsatsen) ersättas med följande:






  ”(37) | Om motparten har valt ett ECAI som källa för kreditbedömningar kan den använda först-bäst-regeln (se fotnot 34 i detta kapitel).” |
| --- | --- | --- |

c)

I andra punktsatsen (Gäldenär eller borgensmän från icke-finansiella företag) i femte stycket ska fotnot 37 (första fotnoten i den punktsatsen) ersättas med följande:

”(37)

37

Om motparten har valt ett ECAI som källa för kreditbedömningar kan den använda först-bäst-regeln (se fotnot 34 i detta kapitel).”

| d) | Tredje punktsatsen i sjätte stycket ska ersättas med följande:
  ”Garantin ska styras av lagen i en EU-medlemsstat och vara rättsligt giltig samt bindande och verkställbar gentemot borgensmannen.” |
| --- | --- |

d)

Tredje punktsatsen i sjätte stycket ska ersättas med följande:

”Garantin ska styras av lagen i en EU-medlemsstat och vara rättsligt giltig samt bindande och verkställbar gentemot borgensmannen.”

34.   I avsnitt 6.3.4 ska fjortonde stycket (första stycket under rubriken ”Ratingverktyg som drivs av utomstående operatörer”) ersättas med följande:

”Ratingverktygens källa består av enheter som bedömer en gäldenärs kreditkvalitet genom att i första hand systematiskt och mekaniskt använda kvantitativa modeller med stöd av bland annat information om granskade räkenskaper. Ratingverktygens kreditbedömningar är inte avsedda att offentliggöras. En RT-operatör som önskar delta i Ecaf måste lämna in en begäran till den nationella centralbanken i det land där den har sitt säte och då använda den mall som Eurosystemet tillhandahåller, kompletterat med tilläggsdokumentation som anges i mallen. Motparter som för Ecafs syften önskar använda ett specifikt ratingverktyg som inte godtas av Eurosystemet måste lämna in en begäran till den nationella centralbanken i det land där de har sitt säte och då använda den mall som Eurosystemet tillhandahåller, kompletterat med tilläggsdokumentation som anges i mallen. Eurosystemet avgör om RT-operatören ska godtas på grundval av en utvärdering av hur väl Eurosystemets godtagbarhetskritierier uppfylls (28).

35.   I avsnitt 6.4.1 ska ruta 7 ersättas med följande:

36.   Avsnitt 6.4.2 ska ändras på följande sätt:

| a) | Tredje punktsatsen ska ersättas med följande:
  ”Eurosystemet begränsar användningen av skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av ett kreditinstitut eller av en annan enhet med nära förbindelser till kreditinstitutet enligt definitionen i avsnitt 6.2.3. Sådana tillgångar får av motparten endast användas som säkerhet om det värde som Eurosystemet åsätter sådana säkerheter efter tillämpningen av värderingsavdrag inte överstiger 10 % av det totala värdet på de säkerheter som ställts av den motparten efter värdeavdragen. Denna begränsning gäller inte för sådana tillgångar som garanteras av ett offentligrättsligt organ med rätt att ta ut skatt, eller om värdet på sådana tillgångar efter värderingsavdrag inte överstiger 50 miljoner euro. Om två eller flera emittenter av sådana tillgångar fusionerar eller om det uppstår en nära förbindelse mellan sådana emittenter ska dessa emittenter, inom ramen för denna emittentbegränsning, behandlas som en emittentgrupp endast i upp till ett år efter dagen för fusionen eller dagen då den nära förbindelsen uppstod.” |
| --- | --- |

a)

Tredje punktsatsen ska ersättas med följande:

”Eurosystemet begränsar användningen av skuldinstrument utan säkerhet som emitterats av ett kreditinstitut eller av en annan enhet med nära förbindelser till kreditinstitutet enligt definitionen i avsnitt 6.2.3. Sådana tillgångar får av motparten endast användas som säkerhet om det värde som Eurosystemet åsätter sådana säkerheter efter tillämpningen av värderingsavdrag inte överstiger 10 % av det totala värdet på de säkerheter som ställts av den motparten efter värdeavdragen. Denna begränsning gäller inte för sådana tillgångar som garanteras av ett offentligrättsligt organ med rätt att ta ut skatt, eller om värdet på sådana tillgångar efter värderingsavdrag inte överstiger 50 miljoner euro. Om två eller flera emittenter av sådana tillgångar fusionerar eller om det uppstår en nära förbindelse mellan sådana emittenter ska dessa emittenter, inom ramen för denna emittentbegränsning, behandlas som en emittentgrupp endast i upp till ett år efter dagen för fusionen eller dagen då den nära förbindelsen uppstod.”

| b) | I tabell 6 ska fotnot 4 ersättas med följande:






  ”(4) | Endast marknadsnoterade värdepapper som givits ut av emittenter som klassificerats som agenturer av ECB ingår i likviditetskategori II. Marknadsnoterade värdepapper som givits ut av andra agenturer ingår i kategori III eller IV, beroende på emittent och typ av tillgång.” |
| --- | --- | --- |

b)

I tabell 6 ska fotnot 4 ersättas med följande:

”(4)

4

Endast marknadsnoterade värdepapper som givits ut av emittenter som klassificerats som agenturer av ECB ingår i likviditetskategori II. Marknadsnoterade värdepapper som givits ut av andra agenturer ingår i kategori III eller IV, beroende på emittent och typ av tillgång.”

37.   Avsnitt 6.6.1 ska ändras på följande sätt:

| a) | I andra stycket ska fotnot 52 ersättas med följande:






  ”(52) | Se fotnot 57 i detta kapitel.” |
| --- | --- | --- |

a)

I andra stycket ska fotnot 52 ersättas med följande:

”(52)

52

Se fotnot 57 i detta kapitel.”

| b) | I tredje stycket ska fotnot 53 ersättas med följande:






  ”(53) | Se fotnot 57 i detta kapitel.” |
| --- | --- | --- |

b)

I tredje stycket ska fotnot 53 ersättas med följande:

”(53)

53

Se fotnot 57 i detta kapitel.”

38.   I avsnitt 6.7 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Motparter som är filialer till kreditinstitut med säte utanför EES eller Schweiz får inte använda sådana tillgångar som säkerheter.”

39.   I avsnitt 7.1 ska fjärde stycket ersättas med följande:

”I sin tillämpning av kassakravet ska ECB handla i överensstämmelse med de mål för Eurosystemet som fastställs i artikel 127 i fördraget och artikel 2 i stadgan för ECBS, bl.a. principen om att undvika betydande, icke önskvärda effekter i fråga om undanträngning eller disintermediering.”

40.   Avsnitt 7.2 ska ersättas med följande:

”Med stöd av artikel 19.1 i stadgan för ECBS kräver ECB att kreditinstituten i medlemsstaterna håller kassakravsmedel. Detta innebär att filialer inom euroområdet till kreditinstitut som inte har sitt säte i euroområdet också är underkastade Eurosystemets kassakrav. Däremot tillämpas Eurosystemets kassakrav inte på filialer etablerade utanför euroområdet till kreditinstitut som har sitt säte inom området.

Institut undantas automatiskt från kassakrav från och med starten av den uppfyllandeperiod inom vilken institutets auktorisation återkallas eller upphör, eller inom vilken ett beslut fattas av domstol eller annan behörig myndighet i en medlemsstat om att institutet ska försättas i likvidation. Enligt rådets förordning (EG) nr 2531/98 och förordning ECB/2003/9 kan ECB dessutom på icke-diskriminerande grunder undanta institut från deras skyldigheter enligt Eurosystemets kassakravssystem om dessa institut är föremål för omorganisering eller vars tillgångar frysts eller om de är föremål för rekonstruktion, frysning av tillgångar och/eller andra åtgärder som EU eller en medlemsstat ålagt dem att vidta enligt artikel 75 i fördraget, så att instituten inte kan använda sina medel, eller om ECB-rådet till följd därav beslutat att tillfälligt eller tills vidare utesluta instituten från möjlighet att delta i öppna marknadsoperationer eller ha tillgång till Eurosystemets stående faciliteter om syftena med systemet inte uppfylls genom att dessa skyldigheter åläggs just dessa institut. Om dess beslut om sådana undantag baseras på syftena med Eurosystemets kassakravssystem tar ECB hänsyn till något (eller flera) av följande kriterier:

| — | Institutet är auktoriserat att driva verksamheten endast för speciella ändamål. |
| --- | --- |

—

Institutet är auktoriserat att driva verksamheten endast för speciella ändamål.

| — | Institutet är förbjudet att driva aktiv bankrörelse i konkurrens med andra kreditinstitut. |
| --- | --- |

—

Institutet är förbjudet att driva aktiv bankrörelse i konkurrens med andra kreditinstitut.

| — | Institutet har lagstadgad skyldighet att hålla all sin inlåning öronmärkt för regionalt och/eller internationellt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

—

Institutet har lagstadgad skyldighet att hålla all sin inlåning öronmärkt för regionalt och/eller internationellt utvecklingsbistånd.

ECB för en förteckning över institut som är underkastade Eurosystemets kassakravssystem. ECB offentliggör också en förteckning över institut som befriats från sina skyldigheter enligt systemet av andra skäl än att de är föremål för omorganisation eller vars tillgångar frysts och/eller andra åtgärder som EU eller en medlemsstat ålagt dem att vidta enligt artikel 75 i fördraget vilka begränsar användning av deras medel, eller om ECB-rådet till följd därav beslutat att utesluta institutet från möjligheten att delta i öppna marknadstransaktioner eller ha tillgång till Eurosystemets stående faciliteter (29). Motparterna kan mot förteckningen kontrollera om skulderna avser institut som själva är kassakravspliktiga. Förteckningarna, som offentliggörs efter stängning på Eurosystemets sista bankdag varje kalendermånad, kan användas som underlag för beräkning av kassakravsbasen för den uppfyllandeperiod som börjar den kalendermånad som inleds två månader senare. Den förteckning som publiceras i slutet av februari skulle alltså vara giltig för beräkning av kassakravsbasen för den uppfyllandeperiod som börjar i april.

29

41.   Avsnitt 7.3 ska ändras på följande sätt:

| a) | I sjunde stycket (andra stycket under rubriken ”Beräkning av kassakravet”) ska fotnot 7 ersättas med följande:






  ”(7) | Institut som får inrapportera aggregerade data enligt systemet för inrapportering av ECB:s penningmängds- och bankstatistik (se tillägg 4) beviljas endast ett generellt avdrag för gruppen som helhet, såvida de inte lämnar in så detaljerade data om kassakravsbas och kassakravsmedel att Eurosystemet kan verifiera uppgifterna med avseende på riktighet och kvalitet och fastställa kassakravet för varje enskilt institut i gruppen.” |
| --- | --- | --- |

a)

I sjunde stycket (andra stycket under rubriken ”Beräkning av kassakravet”) ska fotnot 7 ersättas med följande:

”(7)

7

Institut som får inrapportera aggregerade data enligt systemet för inrapportering av ECB:s penningmängds- och bankstatistik (se tillägg 4) beviljas endast ett generellt avdrag för gruppen som helhet, såvida de inte lämnar in så detaljerade data om kassakravsbas och kassakravsmedel att Eurosystemet kan verifiera uppgifterna med avseende på riktighet och kvalitet och fastställa kassakravet för varje enskilt institut i gruppen.”

| b) | I ruta 9 ska fotnot (*) ersättas med följande:






  ”(*) | Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 av den 19 december 2008 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2008/32) (EUT L 15, 20.1.2009, s. 14) kräver uttryckligen att inlåning ska rapporteras till nominellt värde. Nominellt värde avser det kapitalbelopp som en gäldenär enligt avtal är skyldig att återbetala till borgenären. Denna ändring blev nödvändig eftersom rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (EGT L 372, 31.12.1986, s. 1) ändrats så att vissa finansiella instrument kunde värderas till marknadsvärde.” |
| --- | --- | --- |

b)

I ruta 9 ska fotnot (*) ersättas med följande:

”(*)

Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 av den 19 december 2008 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2008/32) (EUT L 15, 20.1.2009, s. 14) kräver uttryckligen att inlåning ska rapporteras till nominellt värde. Nominellt värde avser det kapitalbelopp som en gäldenär enligt avtal är skyldig att återbetala till borgenären. Denna ändring blev nödvändig eftersom rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (EGT L 372, 31.12.1986, s. 1) ändrats så att vissa finansiella instrument kunde värderas till marknadsvärde.”

42.   I avsnitt 7.4 ska andra stycket (första stycket under rubriken ”Kassakravsmedel”) ersättas med följande:

”Varje institut ska hålla sina kassakravsmedel på ett eller flera konton hos den nationella centralbanken i den medlemsstat där institutet har sitt säte. För institut med flera etableringar i en medlemsstat ansvarar huvudkontoret för att det sammanlagda kassakravet för institutets alla inhemska driftställen uppfylls (30). Institut som har driftställen i fler än en medlemsstat ska hålla kassakravsmedel i den nationella centralbanken i varje medlemsstat där det har driftställen i proportion till sin kassakravsbas i respektive medlemsstat.

43.   Tillägg 2 ska ändras på följande sätt:

| a) | Definitionen av ”nära förbindelser” ska ersättas med följande:
  ”Nära förbindelser (close links): en situation där motparten är förenad med de godtagbara tillgångarnas emittent/gäldenär/borgensman genom att a) motparten äger 20 % eller mer av emittentens/gäldenärens/borgensmannens kapital, antingen direkt eller indirekt genom ett eller flera företag, eller b) emittenten/gäldenären/borgensmannen äger 20 % eller mer av motpartens kapital, antingen direkt eller indirekt genom ett eller flera företag, eller c) en tredje part äger mer än 20 % av motpartens kapital och mer än 20 % av emittentens/gäldenärens/borgensmannens kapital, antingen direkt eller indirekt genom ett eller flera företag.” |
| --- | --- |

a)

Definitionen av ”nära förbindelser” ska ersättas med följande:

”Nära förbindelser (close links): en situation där motparten är förenad med de godtagbara tillgångarnas emittent/gäldenär/borgensman genom att a) motparten äger 20 % eller mer av emittentens/gäldenärens/borgensmannens kapital, antingen direkt eller indirekt genom ett eller flera företag, eller b) emittenten/gäldenären/borgensmannen äger 20 % eller mer av motpartens kapital, antingen direkt eller indirekt genom ett eller flera företag, eller c) en tredje part äger mer än 20 % av motpartens kapital och mer än 20 % av emittentens/gäldenärens/borgensmannens kapital, antingen direkt eller indirekt genom ett eller flera företag.”

Nära förbindelser (close links)

| b) | Definitionen av ”kreditinstitut” ska ersättas med följande:
  ”Kreditinstitut (credit institution): ett kreditinstitut enligt definitionen i artiklarna 2 och 4.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (31), såsom detta har genomförts i nationell lagstiftning, som är föremål för tillsyn av en behörig myndighet, eller ett annat kreditinstitut enligt artikel 123.2 i fördraget som omfattas av likvärdig tillsyn som den tillsyn som en behörig nationell myndighet utövar. |
| --- | --- |

b)

Definitionen av ”kreditinstitut” ska ersättas med följande:

”Kreditinstitut (credit institution): ett kreditinstitut enligt definitionen i artiklarna 2 och 4.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (31), såsom detta har genomförts i nationell lagstiftning, som är föremål för tillsyn av en behörig myndighet, eller ett annat kreditinstitut enligt artikel 123.2 i fördraget som omfattas av likvärdig tillsyn som den tillsyn som en behörig nationell myndighet utövar.

Kreditinstitut (credit institution)

31

| c) | Definitionen av ”elektroniska pengar” ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Definitionen av ”elektroniska pengar” ska utgå.

| d) | En definition av ”likviditetsstöd i en transaktion med värdepapper med bakomliggande tillgångar” ska införas:
  ”Likviditetsstöd i en transaktion med värdepapper med bakomliggande tillgångar (liquidity support in an ABS transaction): en struktur som kan användas för att täcka eventuella tillfälliga kassaflödesunderskott som kan uppstå under den tid som transaktionen pågår.” |
| --- | --- |

d)

En definition av ”likviditetsstöd i en transaktion med värdepapper med bakomliggande tillgångar” ska införas:

”Likviditetsstöd i en transaktion med värdepapper med bakomliggande tillgångar (liquidity support in an ABS transaction): en struktur som kan användas för att täcka eventuella tillfälliga kassaflödesunderskott som kan uppstå under den tid som transaktionen pågår.”

Likviditetsstöd i en transaktion med värdepapper med bakomliggande tillgångar (liquidity support in an ABS transaction)

| e) | Definitionen av ”ratingverktyg” ska ersättas med följande:
  ”Ratingverktyg (rating tools): källa för kreditkvalitetbedömning som ingår i Ecaf och tillhandahålls av enheter som bedömer en gäldenärs kreditkvalitet genom att i första hand systematiskt och mekaniskt använda kvantitativa modeller med stöd av bland annat granskade räkenskaper. Ratingverktygens kreditbedömningar är inte avsedda att offentliggöras. Dessa enheter behöver godkännas var för sig av Eurosystemet innan de blir en del av Ecaf.” |
| --- | --- |

e)

Definitionen av ”ratingverktyg” ska ersättas med följande:

”Ratingverktyg (rating tools): källa för kreditkvalitetbedömning som ingår i Ecaf och tillhandahålls av enheter som bedömer en gäldenärs kreditkvalitet genom att i första hand systematiskt och mekaniskt använda kvantitativa modeller med stöd av bland annat granskade räkenskaper. Ratingverktygens kreditbedömningar är inte avsedda att offentliggöras. Dessa enheter behöver godkännas var för sig av Eurosystemet innan de blir en del av Ecaf.”

Ratingverktyg (rating tools)

| f) | Definitionen av ”fördraget” ska ersättas med följande:
  ”Fördraget (Treaty): fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.” |
| --- | --- |

f)

Definitionen av ”fördraget” ska ersättas med följande:

”Fördraget (Treaty): fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.”

Fördraget (Treaty)

44.   Tillägg 4 ska ändras på följande sätt:

| a) | I avsnitt 1 ska följande fotnot (*) läggas till i slutet av titeln på förordning (EG) nr 2533/98:






  ”(*) | EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.” |
| --- | --- | --- |

a)

I avsnitt 1 ska följande fotnot (*) läggas till i slutet av titeln på förordning (EG) nr 2533/98:

”(*)

EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.”

| b) | Avsnitt 2 första stycket ska ersättas med följande:
  ”Syftet med Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 av den 19 december 2008 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2008/32) (32), är att göra det möjligt för ECB och, i enlighet med artikel 5.2 i stadgan för ECBS, de nationella centralbankerna – som så långt som möjligt ska utföra detta arbete – att samla in det statistiska underlag som behövs för att fullgöra Europeiska centralbankssystemets (ECBS) uppgifter, inte minst uppgiften att utforma och genomföra unionens penningpolitik i enlighet med artikel 127.2 första strecksatsen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. De statistiska uppgifter som samlas in i enlighet med förordning ECB/2008/32 används för att upprätta den konsoliderade balansräkningen för monetära finansinstitut (MFI), vars främsta syfte är att ge ECB en övergripande statistisk bild av den monetära utvecklingen i fråga om aggregerade finansiella tillgångar och skulder för de monetära finansinstituten i de deltagande medlemsstaterna, vilka betraktas som ett enda ekonomiskt territorium. |
| --- | --- |

b)

Avsnitt 2 första stycket ska ersättas med följande:

”Syftet med Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 av den 19 december 2008 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2008/32) (32), är att göra det möjligt för ECB och, i enlighet med artikel 5.2 i stadgan för ECBS, de nationella centralbankerna – som så långt som möjligt ska utföra detta arbete – att samla in det statistiska underlag som behövs för att fullgöra Europeiska centralbankssystemets (ECBS) uppgifter, inte minst uppgiften att utforma och genomföra unionens penningpolitik i enlighet med artikel 127.2 första strecksatsen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. De statistiska uppgifter som samlas in i enlighet med förordning ECB/2008/32 används för att upprätta den konsoliderade balansräkningen för monetära finansinstitut (MFI), vars främsta syfte är att ge ECB en övergripande statistisk bild av den monetära utvecklingen i fråga om aggregerade finansiella tillgångar och skulder för de monetära finansinstituten i de deltagande medlemsstaterna, vilka betraktas som ett enda ekonomiskt territorium.

32

| c) | Avsnitt 2 fjärde stycket ska ersättas med följande:
  ”För det andra måste de rapporteringsskyldigheter som fastställs i förordning ECB/2008/32 följa principerna om öppenhet och rättssäkerhet. Anledningen är att den nämnda förordningen är till alla delar bindande och direkt tillämplig inom hela euroområdet. Genom förordningen åläggs fysiska och juridiska personer direkta skyldigheter och ECB kan förelägga sanktioner om dess rapporteringskrav inte uppfylls (se artikel 7 i förordning (EG) nr 2533/98). Rapporteringsskyldigheterna är därför klart definierade och eventuella beslut som fattas av ECB när det gäller verifikation och inhämtning av statistik kommer att följa identifierbara principer. För det tredje måste ECB så långt som möjligt begränsa rapporteringsbördan i enlighet med de statistiska principer som styr ECBS utveckling, framtagning och spridning av statistik (se artikel 3a i förordning (EG) nr 2533/98). Dessa principer definieras mer ingående i ECBS offentliga åtagande avseende europeisk statistik, som har offentliggjorts på ECB:s webbplats.” |
| --- | --- |

c)

Avsnitt 2 fjärde stycket ska ersättas med följande:

”För det andra måste de rapporteringsskyldigheter som fastställs i förordning ECB/2008/32 följa principerna om öppenhet och rättssäkerhet. Anledningen är att den nämnda förordningen är till alla delar bindande och direkt tillämplig inom hela euroområdet. Genom förordningen åläggs fysiska och juridiska personer direkta skyldigheter och ECB kan förelägga sanktioner om dess rapporteringskrav inte uppfylls (se artikel 7 i förordning (EG) nr 2533/98). Rapporteringsskyldigheterna är därför klart definierade och eventuella beslut som fattas av ECB när det gäller verifikation och inhämtning av statistik kommer att följa identifierbara principer. För det tredje måste ECB så långt som möjligt begränsa rapporteringsbördan i enlighet med de statistiska principer som styr ECBS utveckling, framtagning och spridning av statistik (se artikel 3a i förordning (EG) nr 2533/98). Dessa principer definieras mer ingående i ECBS offentliga åtagande avseende europeisk statistik, som har offentliggjorts på ECB:s webbplats.”

| d) | Avsnitt 2 femte stycket ska ersättas med följande:
  ”Det statistiska underlag som de nationella centralbankerna samlar in med stöd av förordning ECB/2008/32 används därför också för att beräkna kassakravsbasen enligt Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 1745/2003 av den 12 september 2003 om tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/2003/9) (33). |
| --- | --- |

d)

Avsnitt 2 femte stycket ska ersättas med följande:

”Det statistiska underlag som de nationella centralbankerna samlar in med stöd av förordning ECB/2008/32 används därför också för att beräkna kassakravsbasen enligt Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 1745/2003 av den 12 september 2003 om tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/2003/9) (33).

33

| e) | Avsnitt 2 sjätte stycket ska ersättas med följande:
  ”I förordning ECB/2008/32 fastställs den faktiska rapporteringspopulationen, dess rapporteringsskyldigheter och de principer enligt vilka ECB och de nationella centralbankerna normalt utövar sin behörighet att verifiera eller inhämta statistik bara i allmänna ordalag. Närmare information om den statistik som ska inrapporteras för att uppfylla ECB:s rapporteringskrav och de miniminormer som ska iakttas finns i bilagorna I–IV till förordning ECB/2008/32.” |
| --- | --- |

e)

Avsnitt 2 sjätte stycket ska ersättas med följande:

”I förordning ECB/2008/32 fastställs den faktiska rapporteringspopulationen, dess rapporteringsskyldigheter och de principer enligt vilka ECB och de nationella centralbankerna normalt utövar sin behörighet att verifiera eller inhämta statistik bara i allmänna ordalag. Närmare information om den statistik som ska inrapporteras för att uppfylla ECB:s rapporteringskrav och de miniminormer som ska iakttas finns i bilagorna I–IV till förordning ECB/2008/32.”

| f) | Avsnitt 3 ska ersättas med följande:
  ”MFI omfattar inhemska kreditinstitut enligt EU-rättens definition och alla andra inhemska finansinstitut, vars verksamhet består i att de mottar inlåning och/eller nära substitut för inlåning från andra enheter än MFI och i att de för egen räkning (åtminstone i ekonomisk bemärkelse) lämnar kredit och/eller placerar i värdepapper. ECB ska upprätta och underhålla en lista över institut som motsvarar denna definition enligt de klassificeringsprinciper som anges i bilaga I till förordning ECB/2008/32. Det är ECB:s direktion som har behörighet att upprätta och underhålla denna lista över MFI för statistiska ändamål. Euroområdets inhemska monetära finansinstitut utgör den faktiska rapporterande populationen. Nationella centralbanker får bevilja små monetära finansinstitut undantag i enlighet med artikel 8 i förordning ECB/2008/32. Dessa undantag ger de nationella centralbankerna möjlighet att tillämpa den metod som kallas ’cutting off the tail’.” |
| --- | --- |

f)

Avsnitt 3 ska ersättas med följande:

”MFI omfattar inhemska kreditinstitut enligt EU-rättens definition och alla andra inhemska finansinstitut, vars verksamhet består i att de mottar inlåning och/eller nära substitut för inlåning från andra enheter än MFI och i att de för egen räkning (åtminstone i ekonomisk bemärkelse) lämnar kredit och/eller placerar i värdepapper. ECB ska upprätta och underhålla en lista över institut som motsvarar denna definition enligt de klassificeringsprinciper som anges i bilaga I till förordning ECB/2008/32. Det är ECB:s direktion som har behörighet att upprätta och underhålla denna lista över MFI för statistiska ändamål. Euroområdets inhemska monetära finansinstitut utgör den faktiska rapporterande populationen. Nationella centralbanker får bevilja små monetära finansinstitut undantag i enlighet med artikel 8 i förordning ECB/2008/32. Dessa undantag ger de nationella centralbankerna möjlighet att tillämpa den metod som kallas ’cutting off the tail’.”

| g) | Avsnitt 4 ska ersättas med följande:
  ”För att upprätta den konsoliderade balansräkningen måste den faktiska rapporterande populationen inkomma med statistiska uppgifter om sin balansräkning varje månad. Ytterligare uppgifter ska lämnas in varje kvartal. Den statistiska information som ska rapporteras finns specificerad i bilaga I till förordning ECB/2008/32. De relevanta statistiska uppgifterna samlas in av de nationella centralbankerna, som måste fastställa vilka rapporteringsförfaranden som ska följas.
  Förordning ECB/2008/32 hindrar inte de nationella centralbankerna från att, genom den faktiska rapporteringspopulationen, samla in den statistik som behövs för att uppfylla ECB:s statistikkrav. Detta kan utgöra en del av en mer omfattande datainsamling för andra statistiska syften som de nationella centralbankerna har upprättat inom sina egna ansvarsområden i enlighet med EU-rätten, nationell lag eller vedertagen praxis. Detta får emellertid inte hindra uppfyllande av statistikkraven i förordning ECB/2008/32. I enskilda fall kan ECB låta sina krav uppfyllas medelst statistiska uppgifter som samlats in för sådana andra ändamål.
  Följden av att en nationell centralbank beviljar ett undantag enligt ovan är att de berörda små monetära finansinstituten åläggs de minskade rapporteringsskyldigheter (bl.a. endast kvartalsrapportering) som är obligatoriska i samband med kassakraven och anges i bilaga III till förordning ECB/2008/32. Kraven för små monetära finansinstitut som inte är kreditinstitut fastställs i artikel 8 i den förordningen. Monetära finansinstitut som har beviljats undantag kan emellertid välja att fullgöra de fullständiga rapporteringsskyldigheterna.” |
| --- | --- |

g)

Avsnitt 4 ska ersättas med följande:

”För att upprätta den konsoliderade balansräkningen måste den faktiska rapporterande populationen inkomma med statistiska uppgifter om sin balansräkning varje månad. Ytterligare uppgifter ska lämnas in varje kvartal. Den statistiska information som ska rapporteras finns specificerad i bilaga I till förordning ECB/2008/32. De relevanta statistiska uppgifterna samlas in av de nationella centralbankerna, som måste fastställa vilka rapporteringsförfaranden som ska följas.

Förordning ECB/2008/32 hindrar inte de nationella centralbankerna från att, genom den faktiska rapporteringspopulationen, samla in den statistik som behövs för att uppfylla ECB:s statistikkrav. Detta kan utgöra en del av en mer omfattande datainsamling för andra statistiska syften som de nationella centralbankerna har upprättat inom sina egna ansvarsområden i enlighet med EU-rätten, nationell lag eller vedertagen praxis. Detta får emellertid inte hindra uppfyllande av statistikkraven i förordning ECB/2008/32. I enskilda fall kan ECB låta sina krav uppfyllas medelst statistiska uppgifter som samlats in för sådana andra ändamål.

Följden av att en nationell centralbank beviljar ett undantag enligt ovan är att de berörda små monetära finansinstituten åläggs de minskade rapporteringsskyldigheter (bl.a. endast kvartalsrapportering) som är obligatoriska i samband med kassakraven och anges i bilaga III till förordning ECB/2008/32. Kraven för små monetära finansinstitut som inte är kreditinstitut fastställs i artikel 8 i den förordningen. Monetära finansinstitut som har beviljats undantag kan emellertid välja att fullgöra de fullständiga rapporteringsskyldigheterna.”

| h) | Avsnitt 5 första till åttonde stycket ska ersättas med följande:
  ”För att så långt som möjligt begränsa rapporteringsbördan och undvika dubbel insamling av statistik kommer de statistikuppgifter som inrapporteras av monetära finansinstitut inom ramen för förordning ECB/2008/32 även att användas för att beräkna kassakravsbasen inom ramen för förordning ECB/2003/9.
  För statistikändamål måste uppgiftslämnarna i själva verket inrapportera uppgifter till sina respektive nationella centralbanker i enlighet med tabell 1 nedan, som ingår i bilaga III till förordning ECB/2008/32. I tabell 1 använder de uppgiftslämnande instituten de rutor som har markerats med ’*’ för att beräkna sin kassakravsbas (se ruta 9 i kapitel 7).
  För att göra en korrekt beräkning av den kassakravsbas på vilken en positiv kassakravsprocent ska tillämpas krävs en detaljerad uppdelning på ’inlåning med en överenskommen löptid på över två år’, ’inlåning med en uppsägningstid på över två år’ och ’kreditinstituts skulder avseende repoavtal mot ’MFI’ (’inhemska motparter’ och ’motparter i andra medlemsstater’),’’kassakravspliktiga kreditinstitut samt ECB och nationella centralbanker (NCB)’, ’offentliga sektorn’ och ’motparter i övriga utlandet’.
  Dessutom kan kreditinstitut som omfattas av kassakrav – beroende på de nationella systemen för insamling av statistikuppgifter och förutsatt att definitioner och klassifikationsprinciper för MFI-balansräkningen i förordning ECB/2008/32 följs helt och fullt – alternativt välja att lämna de uppgifter som behövs för beräkning av kassakravsbasen, med undantag av uppgifter om överlåtbara instrument, i enlighet med tabell 1a, förutsatt att inga poster i fetstil i tabell 1 påverkas.
  Bilaga III till förordning ECB/2008/32 innehåller specifika bestämmelser och övergångsbestämmelser samt bestämmelser rörande fusioner av kreditinstitut avseende tillämpningen av kassakravssystemet.
  I bilaga III till förordning ECB/2008/32 ingår ett rapporteringsschema för ’tail’-klassificerade kreditinstitut. ’Tail’-klassificerade kreditinstitut ska som ett minimikrav rapportera de kvartalsdata som behövs för att i enlighet med tabell 1a beräkna kassakravsbasen. Dessa institut ska säkerställa att rapporteringen i enlighet med tabell 1a överensstämmer helt med de definitioner och klassificeringar som används i tabell 1. De ’tail’-klassificerade institutens kassakravsbas för tre uppfyllandeperioder beräknas på de kvartalsdata enligt ställningen vid utgången av kvartalet som samlas in av de nationella centralbankerna.
  I bilaga III ingår också bestämmelser om kreditinstituts rapportering av aggregerade data som en grupp. Efter tillstånd från ECB får kassakravspliktiga kreditinstitut inom samma nationella territorium rapportera statistiska uppgifter om sin konsoliderade kassakravsbas för en grupp, förutsatt att alla de berörda instituten har avstått från möjligheten att avräkna ett generellt avdrag från kassakravet. Avdragsmöjligheten kvarstår dock för gruppen som helhet. Om en grupp av kreditinstitut getts tillstånd att inneha kassakravsmedel genom ombud men inte omfattas av den gruppvisa rapporteringen, får den berörda nationella centralbanken ge ombudet tillstånd att genomföra den aggregerade rapporteringen (annan än den som avser kassakraven) åt denna grupp av kreditinstitut. I så fall kvarstår avdragsmöjligheten för samtliga institut inom gruppen. Alla sådana institut tas upp var för sig i ECB:s lista över MFI.
  Bilagan innehåller även bestämmelser som ska tillämpas på fusionerande kreditinstitut. Termerna ’fusion’, ’fusionerande institut’ och ’förvärvande institut’ har den betydelse som anges i artikel 1 i förordning ECB/2003/9. För den uppfyllandeperiod under vilken en fusion träder i kraft ska kassakraven för det förvärvande institutet beräknas och fullgöras i enlighet med artikel 13 i den förordningen. För de följande uppfyllandeperioderna ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas och statistiska uppgifter i enlighet med särskilda regler (se tabellen i bilaga III till förordning ECB/2008/32), i förekommande fall. I annat fall ska de vanliga reglerna för rapportering av statistiska uppgifter och beräkning av kassakrav enligt artikel 3 i förordning ECB/2003/9 gälla. Den berörda nationella centralbanken får vidare ge det förvärvande institutet tillstånd att uppfylla sin skyldighet att lämna statistiska uppgifter genom ett tillfälligt förfarande. Detta undantag från normala rapporteringsförfaranden måste begränsas till att gälla kortast möjliga tid och får inte överskrida sex månader räknat från det att fusionen trätt i kraft. Detta undantag påverkar inte det förvärvande institutets skyldighet att uppfylla sina rapporteringsskyldigheter enligt förordning ECB/2008/32 och, i förekommande fall, dess skyldighet att uppfylla de fusionerande institutens rapporteringsskyldigheter.” |
| --- | --- |

h)

Avsnitt 5 första till åttonde stycket ska ersättas med följande:

”För att så långt som möjligt begränsa rapporteringsbördan och undvika dubbel insamling av statistik kommer de statistikuppgifter som inrapporteras av monetära finansinstitut inom ramen för förordning ECB/2008/32 även att användas för att beräkna kassakravsbasen inom ramen för förordning ECB/2003/9.

För statistikändamål måste uppgiftslämnarna i själva verket inrapportera uppgifter till sina respektive nationella centralbanker i enlighet med tabell 1 nedan, som ingår i bilaga III till förordning ECB/2008/32. I tabell 1 använder de uppgiftslämnande instituten de rutor som har markerats med ’*’ för att beräkna sin kassakravsbas (se ruta 9 i kapitel 7).

För att göra en korrekt beräkning av den kassakravsbas på vilken en positiv kassakravsprocent ska tillämpas krävs en detaljerad uppdelning på ’inlåning med en överenskommen löptid på över två år’, ’inlåning med en uppsägningstid på över två år’ och ’kreditinstituts skulder avseende repoavtal mot ’MFI’ (’inhemska motparter’ och ’motparter i andra medlemsstater’),’’kassakravspliktiga kreditinstitut samt ECB och nationella centralbanker (NCB)’, ’offentliga sektorn’ och ’motparter i övriga utlandet’.

Dessutom kan kreditinstitut som omfattas av kassakrav – beroende på de nationella systemen för insamling av statistikuppgifter och förutsatt att definitioner och klassifikationsprinciper för MFI-balansräkningen i förordning ECB/2008/32 följs helt och fullt – alternativt välja att lämna de uppgifter som behövs för beräkning av kassakravsbasen, med undantag av uppgifter om överlåtbara instrument, i enlighet med tabell 1a, förutsatt att inga poster i fetstil i tabell 1 påverkas.

Bilaga III till förordning ECB/2008/32 innehåller specifika bestämmelser och övergångsbestämmelser samt bestämmelser rörande fusioner av kreditinstitut avseende tillämpningen av kassakravssystemet.

I bilaga III till förordning ECB/2008/32 ingår ett rapporteringsschema för ’tail’-klassificerade kreditinstitut. ’Tail’-klassificerade kreditinstitut ska som ett minimikrav rapportera de kvartalsdata som behövs för att i enlighet med tabell 1a beräkna kassakravsbasen. Dessa institut ska säkerställa att rapporteringen i enlighet med tabell 1a överensstämmer helt med de definitioner och klassificeringar som används i tabell 1. De ’tail’-klassificerade institutens kassakravsbas för tre uppfyllandeperioder beräknas på de kvartalsdata enligt ställningen vid utgången av kvartalet som samlas in av de nationella centralbankerna.

I bilaga III ingår också bestämmelser om kreditinstituts rapportering av aggregerade data som en grupp. Efter tillstånd från ECB får kassakravspliktiga kreditinstitut inom samma nationella territorium rapportera statistiska uppgifter om sin konsoliderade kassakravsbas för en grupp, förutsatt att alla de berörda instituten har avstått från möjligheten att avräkna ett generellt avdrag från kassakravet. Avdragsmöjligheten kvarstår dock för gruppen som helhet. Om en grupp av kreditinstitut getts tillstånd att inneha kassakravsmedel genom ombud men inte omfattas av den gruppvisa rapporteringen, får den berörda nationella centralbanken ge ombudet tillstånd att genomföra den aggregerade rapporteringen (annan än den som avser kassakraven) åt denna grupp av kreditinstitut. I så fall kvarstår avdragsmöjligheten för samtliga institut inom gruppen. Alla sådana institut tas upp var för sig i ECB:s lista över MFI.

Bilagan innehåller även bestämmelser som ska tillämpas på fusionerande kreditinstitut. Termerna ’fusion’, ’fusionerande institut’ och ’förvärvande institut’ har den betydelse som anges i artikel 1 i förordning ECB/2003/9. För den uppfyllandeperiod under vilken en fusion träder i kraft ska kassakraven för det förvärvande institutet beräknas och fullgöras i enlighet med artikel 13 i den förordningen. För de följande uppfyllandeperioderna ska kassakravet för det förvärvande institutet beräknas på grundval av en kassakravsbas och statistiska uppgifter i enlighet med särskilda regler (se tabellen i bilaga III till förordning ECB/2008/32), i förekommande fall. I annat fall ska de vanliga reglerna för rapportering av statistiska uppgifter och beräkning av kassakrav enligt artikel 3 i förordning ECB/2003/9 gälla. Den berörda nationella centralbanken får vidare ge det förvärvande institutet tillstånd att uppfylla sin skyldighet att lämna statistiska uppgifter genom ett tillfälligt förfarande. Detta undantag från normala rapporteringsförfaranden måste begränsas till att gälla kortast möjliga tid och får inte överskrida sex månader räknat från det att fusionen trätt i kraft. Detta undantag påverkar inte det förvärvande institutets skyldighet att uppfylla sina rapporteringsskyldigheter enligt förordning ECB/2008/32 och, i förekommande fall, dess skyldighet att uppfylla de fusionerande institutens rapporteringsskyldigheter.”

| i) | Avsnitt 6 ska ersättas med följande:
  ”I normala fall utövar ECB och de nationella centralbankerna sin rätt att kontrollera och samla in statistiska uppgifter när miniminormerna för överföring, riktighet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering inte uppfylls. Miniminormerna anges i bilaga IV till förordning ECB/2008/32.” |
| --- | --- |

i)

Avsnitt 6 ska ersättas med följande:

”I normala fall utövar ECB och de nationella centralbankerna sin rätt att kontrollera och samla in statistiska uppgifter när miniminormerna för överföring, riktighet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering inte uppfylls. Miniminormerna anges i bilaga IV till förordning ECB/2008/32.”

| j) | Avsnitt 7 ska ersättas med följande:
  ”Eftersom en förordning utfärdad med stöd av artikel 34.1 i stadgan för ECBS inte medför några rättigheter eller skyldigheter för medlemsstater med undantag (artikel 42.1 i stadgan för ECBS) eller för Danmark (artikel 2 i protokollet om vissa bestämmelser angående Danmark) och inte är tillämplig på Storbritannien (artikel 8 i protokollet om vissa bestämmelser angående Förenade Konungariket Storbritannien och Nordirland) är förordning ECB/2008/32 endast tillämplig i de deltagande medlemsstaterna.
  Artikel 5 i ECBS-stadgan rörande ECB:s och de nationella centralbankernas behörighet på statistikområdet och förordning (EG) nr 2533/98 är emellertid tillämpliga i alla medlemsstater. Tillsammans med artikel 4.3 andra och tredje strecksatsen i fördraget om Europeiska unionen innebär detta också en skyldighet för de icke deltagande medlemsstaterna att på nationell nivå utforma och genomföra alla åtgärder som de anser nödvändiga för att statistiska uppgifter ska kunna samlas in i enlighet med ECB:s krav på statistikrapportering och för att förberedelser i god tid ska kunna göras på statistikområdet så att de kan bli deltagande medlemsstater. Denna skyldighet anges uttryckligen i artikel 4 och i det sjuttonde skälet i förordning (EG) nr 2533/98. För tydlighetens skull erinras om denna skyldighet i skälen till förordning ECB/2008/32.” |
| --- | --- |

j)

Avsnitt 7 ska ersättas med följande:

”Eftersom en förordning utfärdad med stöd av artikel 34.1 i stadgan för ECBS inte medför några rättigheter eller skyldigheter för medlemsstater med undantag (artikel 42.1 i stadgan för ECBS) eller för Danmark (artikel 2 i protokollet om vissa bestämmelser angående Danmark) och inte är tillämplig på Storbritannien (artikel 8 i protokollet om vissa bestämmelser angående Förenade Konungariket Storbritannien och Nordirland) är förordning ECB/2008/32 endast tillämplig i de deltagande medlemsstaterna.

Artikel 5 i ECBS-stadgan rörande ECB:s och de nationella centralbankernas behörighet på statistikområdet och förordning (EG) nr 2533/98 är emellertid tillämpliga i alla medlemsstater. Tillsammans med artikel 4.3 andra och tredje strecksatsen i fördraget om Europeiska unionen innebär detta också en skyldighet för de icke deltagande medlemsstaterna att på nationell nivå utforma och genomföra alla åtgärder som de anser nödvändiga för att statistiska uppgifter ska kunna samlas in i enlighet med ECB:s krav på statistikrapportering och för att förberedelser i god tid ska kunna göras på statistikområdet så att de kan bli deltagande medlemsstater. Denna skyldighet anges uttryckligen i artikel 4 och i det sjuttonde skälet i förordning (EG) nr 2533/98. För tydlighetens skull erinras om denna skyldighet i skälen till förordning ECB/2008/32.”

| k) | Tabellen ska ersättas med följande:
  ”Tabell 1
  Månadsvisa stockar (34)



































  BALANSRÄKNINGSPOSTER | A. Inhemska motparter | B. Övriga deltagande medlemsstater | C. Övriga utlandet | D. Oför-delat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MFI (36) | Icke-MFI | MFI (36) | Icke-MFI | Totalt | Banker | Icke-banker |
| | Kredit-institut | Varav kassa-kravspliktiga kreditinstitut, ECB, NCB | Offentlig sektor (S.13) | Övriga inhemska sektorer | | Kredit-institut | Varav kassa-kravspliktiga kreditinstitut, ECB, NCB | Offentlig sektor (S.13) | Övriga inhemska sektorer |
| Staten (S.1311) | Övrig offentlig sektor | Totalt | Övriga finansinstitut + finansiella serviceföretag (S.123 + S.124) | Försäkringsföretag och pensions-institut (S.125) | Icke-finansiella företag (S.11) | Hushåll + hushållens icke vinst-drivande organisationer (S.14 + S.15) | Staten (S.1311) | Övrig offentlig sektor | Totalt | Övriga finansinstitut + finansiella serviceföretag (S.123 + S.124) | Försäkringsföretag och pensions-institut (S.125) | Icke-finansiella företag (S.11) | Hushåll + hushållens icke vinst-drivande organisationer (S.14 + S.15) |
| | varav centrala motparter (37) | varav FVC | | varav centrala motparter (37) | varav FVC |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) | (g) | (h) | (i) | (j) | (k) | (l) | (m) | (n) | (o) | (p) | (q) | (r) | (s) | (t) |
| SKULDER | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 8 | Utelöpande sedlar och mynt |

k)

Tabellen ska ersättas med följande:

”Tabell 1

Månadsvisa stockar (34)

34

BALANSRÄKNINGSPOSTER

BALANSRÄKNINGSPOSTER

A. Inhemska motparter

A. Inhemska motparter

B. Övriga deltagande medlemsstater

B. Övriga deltagande medlemsstater

C. Övriga utlandet

C. Övriga utlandet

D. Oför-delat

D. Oför-delat

MFI (36)

36

Icke-MFI

MFI (36)

36

Icke-MFI

Totalt

Totalt

Banker

Banker

Icke-banker

Icke-banker

Kredit-institut

Varav kassa-kravspliktiga kreditinstitut, ECB, NCB

Offentlig sektor (S.13)

Övriga inhemska sektorer

Kredit-institut

Varav kassa-kravspliktiga kreditinstitut, ECB, NCB

Offentlig sektor (S.13)

Övriga inhemska sektorer

Staten (S.1311)

Övrig offentlig sektor

Totalt

Övriga finansinstitut + finansiella serviceföretag (S.123 + S.124)

Försäkringsföretag och pensions-institut (S.125)

Icke-finansiella företag (S.11)

Hushåll + hushållens icke vinst-drivande organisationer (S.14 + S.15)

Staten (S.1311)

Övrig offentlig sektor

Totalt

Övriga finansinstitut + finansiella serviceföretag (S.123 + S.124)

Försäkringsföretag och pensions-institut (S.125)

Icke-finansiella företag (S.11)

Hushåll + hushållens icke vinst-drivande organisationer (S.14 + S.15)

varav centrala motparter (37)

37

varav FVC

varav centrala motparter (37)

37

varav FVC

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j)

(k)

(l)

(m)

(n)

(o)

(p)

(q)

(r)

(s)

(t)

SKULDER

SKULDER

8

8

Utelöpande sedlar och mynt

| 9 | Inlåning |
| --- | --- |

9

9

Inlåning

*

*

*

*

*

*

*

upp till 1 år

över 1 år

varav överförbar inlåning

varav upp till 2 år

varav syndikerade lån

| 9e | Euro |
| --- | --- |

9e

9e

Euro

*

*

*

*

| 9.1e | Över natten |
| --- | --- |

9.1e

9.1e

Över natten

*

*

*

*

varav överförbar inlåning

| 9.2e | Med överenskommen löptid |
| --- | --- |

9.2e

9.2e

Med överenskommen löptid

upp till 1 år

*

*

*

*

över 1 och upp till 2 år

*

*

*

*

över 2 år

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3e | Med uppsägningstid |
| --- | --- |

9.3e

9.3e

Med uppsägningstid

upp till 3 månader

*

*

*

*

över 3 månader

*

*

*

*

varav över 2 år (35)

35

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4e | Repoavtal |
| --- | --- |

9.4e

9.4e

Repoavtal

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9x | Utländska valutor |
| --- | --- |

9x

9x

Utländska valutor

| 9.1x | Över natten |
| --- | --- |

9.1x

9.1x

Över natten

*

*

*

*

| 9.2x | Med överenskommen löptid |
| --- | --- |

9.2x

9.2x

Med överenskommen löptid

upp till 1 år

*

*

*

*

över 1 och upp till 2 år

*

*

*

*

över 2 år

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3x | Med uppsägningstid |
| --- | --- |

9.3x

9.3x

Med uppsägningstid

upp till 3 månader

*

*

*

*

över 3 månader

*

*

*

*

varav över 2 år (35)

35

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4x | Repoavtal |
| --- | --- |

9.4x

9.4x

Repoavtal

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 10 | Andelar i penningmarknadsfonder
   (36) |
| --- | --- |

10

10

Andelar i penningmarknadsfonder

36

| 11 | Emitterade värdepapper |
| --- | --- |

11

11

Emitterade värdepapper

| 11e | Euro |
| --- | --- |

11e

Euro

upp till 1 år

*

över 1 och upp till 2 år

*

varav upp till 2 år och nominell kapitalgaranti under 100 %

över 2 år

*

| 11x | Utländska valutor |
| --- | --- |

11x

Utländska valutor

upp till 1 år

*

över 1 och upp till 2 år

*

varav upp till 2 år och nominell kapitalgaranti under 100 %

över 2 år

*

| 12 | Kapital och reserver |
| --- | --- |

12

12

Kapital och reserver

| 13 | Övriga skulder |
| --- | --- |

13

13

Övriga skulder

| BALANSRÄKNINGSPOSTER | A. Inhemska motparter | B. Övriga deltagande medlemsstater | C. Övriga ut-landet | D. Oför-delat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MFI | Icke-MFI | MFI | Icke-MFI |
| Offentlig sektor (S.13) | Övriga inhemska sektorer | Offentliga sektorn (S.13) | Övriga inhemska sektorer |
| Totalt (e) | Övriga finansinstitut + finansiella serviceföretag (S.123 + S.124) (f) | Försäkringsföretag och pensions-institut (S.125) | Icke-finansiella företag (S.11) | Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15) | Totalt (p) | Andra finansinstitut + finansiella serviceföretag (S.123 + S.124) (f) | Försäkringsföretag och pensions-institut (S.125) | Icke-finansiella företag (S.11) | Hushåll + hushållens icke vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15) |
| | varav centrala motparter (37) | varav FVC | Totalt | Konsumtions-krediter | Bostadslån | Övriga fordringar | | varav centrala motparter (37) | varav FVC | Totalt | Konsum-tions-krediter | Bostadslån | Övriga fordringar |
| | varav SP/UP (38) | | varav SP/UP (38) |
| TILLGÅNGAR | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1 | Kassa |

BALANSRÄKNINGSPOSTER

BALANSRÄKNINGSPOSTER

A. Inhemska motparter

A. Inhemska motparter

B. Övriga deltagande medlemsstater

B. Övriga deltagande medlemsstater

C. Övriga ut-landet

C. Övriga ut-landet

D. Oför-delat

D. Oför-delat

MFI

Icke-MFI

MFI

Icke-MFI

Offentlig sektor (S.13)

Övriga inhemska sektorer

Offentliga sektorn (S.13)

Övriga inhemska sektorer

Totalt (e)

Övriga finansinstitut + finansiella serviceföretag (S.123 + S.124) (f)

Försäkringsföretag och pensions-institut (S.125)

Icke-finansiella företag (S.11)

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15)

Totalt (p)

Andra finansinstitut + finansiella serviceföretag (S.123 + S.124) (f)

Försäkringsföretag och pensions-institut (S.125)

Icke-finansiella företag (S.11)

Hushåll + hushållens icke vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15)

varav centrala motparter (37)

37

varav FVC

Totalt

Konsumtions-krediter

Bostadslån

Övriga fordringar

varav centrala motparter (37)

37

varav FVC

Totalt

Konsum-tions-krediter

Bostadslån

Övriga fordringar

varav SP/UP (38)

38

varav SP/UP (38)

38

TILLGÅNGAR

TILLGÅNGAR

1

1

Kassa

| 1e | varav euro |
| --- | --- |

1e

varav euro

| 2 | Utlåning |
| --- | --- |

2

2

Utlåning

upp till 1 år

över 1 och upp till 5 år

över 5 år

varav syndikerade lån

varav repor

| 2e | varav euro |
| --- | --- |

2e

varav euro

| — | varav revolverande lån och checkräkningskrediter |
| --- | --- |

—

varav revolverande lån och checkräkningskrediter

| — | varav komfortkredit |
| --- | --- |

—

varav komfortkredit

| — | varav utökad kredit |
| --- | --- |

—

varav utökad kredit

| 3 | Obligationer och andra räntebärande värdepapper |
| --- | --- |

3

3

Obligationer och andra räntebärande värdepapper

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

upp till 1 år

över 1 och upp till 2 år

över 2 år

| 3x | Utländska valutor |
| --- | --- |

3x

Utländska valutor

upp till 1 år

över 1 och upp till 2 år

över 2 år

| 4 | Andelar i penningmarknadsfonder |
| --- | --- |

4

4

Andelar i penningmarknadsfonder

| 5 | Aktier och andra andelar |
| --- | --- |

5

5

Aktier och andra andelar

| 6 | Anläggningstillgångar |
| --- | --- |

6

6

Anläggningstillgångar

| 7 | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

7

7

Övriga tillgångar

45.   Tillägg 6 ska ändras på följande sätt:

| a) | Fotnoterna 1 och 2 i inledningen till första stycket ska ersättas med följande:






  ”(1) | Detta gäller om en motpart inte överför tillräckligt med underliggande tillgångar eller kontanta medel (i tillämpliga fall, när det gäller tilläggssäkerheter) för att på avvecklingsdagen avveckla eller fram till transaktionens förfallodag ställa motsvarande tilläggssäkerheter som säkerhet för det likviditetsbelopp som har tilldelats den i en likvidiserande transaktion eller om den inte överför tillräckligt med kontanta medel för att avveckla det belopp som har tilldelats den i en likviditetsindragande transaktion. |
| --- | --- | --- |

a)

Fotnoterna 1 och 2 i inledningen till första stycket ska ersättas med följande:

”(1)

1

Detta gäller om en motpart inte överför tillräckligt med underliggande tillgångar eller kontanta medel (i tillämpliga fall, när det gäller tilläggssäkerheter) för att på avvecklingsdagen avveckla eller fram till transaktionens förfallodag ställa motsvarande tilläggssäkerheter som säkerhet för det likviditetsbelopp som har tilldelats den i en likvidiserande transaktion eller om den inte överför tillräckligt med kontanta medel för att avveckla det belopp som har tilldelats den i en likviditetsindragande transaktion.

| (2) | Detta gäller om en motpart inte överför tillräckligt med godtagbara underliggande tillgångar eller om den inte överför tillräckligt med kontanta medel för att avveckla det belopp som överenskommits i en bilateral transaktion, eller om den inte ställer motsvarande tilläggssäkerheter som säkerhet för en utestående bilateral transaktion när som helst fram till förfallodagen.” |
| --- | --- |

(2)

2

Detta gäller om en motpart inte överför tillräckligt med godtagbara underliggande tillgångar eller om den inte överför tillräckligt med kontanta medel för att avveckla det belopp som överenskommits i en bilateral transaktion, eller om den inte ställer motsvarande tilläggssäkerheter som säkerhet för en utestående bilateral transaktion när som helst fram till förfallodagen.”

| b) | Det tredje stycket i avsnitt 1 a ska ersättas med följande:
  ”Vid överträdelser av reglerna rörande användningen av underliggande tillgångar (39) ska straffavgifterna beräknas på grundval av de icke godtagbara tillgångar (eller de tillgångar som motparten inte får använda), vilka motparten antingen i) har levererat till en nationell centralbank eller till ECB eller ii) inte har dragit tillbaka inom 20 arbetsdagar räknat från den händelse varigenom tillgångarna blev icke godtagbara eller inte längre får användas av motparten. Den resulterande siffran ska multipliceras med koefficienten 1/360. |
| --- | --- |

b)

Det tredje stycket i avsnitt 1 a ska ersättas med följande:

”Vid överträdelser av reglerna rörande användningen av underliggande tillgångar (39) ska straffavgifterna beräknas på grundval av de icke godtagbara tillgångar (eller de tillgångar som motparten inte får använda), vilka motparten antingen i) har levererat till en nationell centralbank eller till ECB eller ii) inte har dragit tillbaka inom 20 arbetsdagar räknat från den händelse varigenom tillgångarna blev icke godtagbara eller inte längre får användas av motparten. Den resulterande siffran ska multipliceras med koefficienten 1/360.

39

| c) | Avsnitt 2.1 andra stycket ska ersättas med följande:
  ”Utan att detta påverkar tillämpningen av avsnitt 2.3 ska dessa straffavgifter och avstängningsåtgärder även tillämpas vid varje därpå följande överträdelse under varje tolvmånadersperiod.” |
| --- | --- |

c)

Avsnitt 2.1 andra stycket ska ersättas med följande:

”Utan att detta påverkar tillämpningen av avsnitt 2.3 ska dessa straffavgifter och avstängningsåtgärder även tillämpas vid varje därpå följande överträdelse under varje tolvmånadersperiod.”

| d) | Avsnitt 2.2 andra stycket ska ersättas med följande:
  ”Utan att detta påverkar tillämpningen av avsnitt 2.3 nedan ska dessa straffavgifter och avstängningsåtgärder även tillämpas vid varje därpå följande överträdelse under varje tolvmånadersperiod.” |
| --- | --- |

d)

Avsnitt 2.2 andra stycket ska ersättas med följande:

”Utan att detta påverkar tillämpningen av avsnitt 2.3 nedan ska dessa straffavgifter och avstängningsåtgärder även tillämpas vid varje därpå följande överträdelse under varje tolvmånadersperiod.”

---

(1)  Noteras bör att de nationella centralbankerna i de EU-medlemsstater som inte har antagit den gemensamma valutan i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bibehåller sin penningpolitiska självständighet enligt sina nationella lagar och därför inte deltar i den gemensamma penningpolitiken.

1

(2)  I detta dokument avses med ’nationella centralbanker’ centralbankerna i de medlemsstater som har antagit den gemensamma valutan i enlighet med fördraget.

2

(3)  Sådan information omfattas av de regler för tystnadsplikt som framgår av artikel 37 i ECBS-stadgan.

3

(4)  I detta dokument avses med ’medlemsstater’ de medlemsstater som har antagit den gemensamma valutan i enlighet med fördraget.”

4

(5)  Olika förfaranden för att genomföra Eurosystemets öppna marknadsoperationer, dvs. standardiserade anbudsförfaranden, snabba anbudsförfaranden och bilaterala förfaranden, beskrivs i kapitel 5. Standardiserade anbud utförs inom en tidsram på högst 24 timmar räknat från tillkännagivandet av anbudsvillkoren till bekräftelsen av tilldelningen. Alla motparter som uppfyller de generella kriterierna enligt avsnitt 2.1 har rätt att delta i standardiserade anbudsförfaranden. Snabba anbud verkställs normalt inom 90 minuter. Eurosystemet kan begränsa deltagandet i snabba anbudsförfaranden till en mindre krets av motparter. Med ’bilaterala förfaranden’ avses alla förfaranden där Eurosystemet agerar direkt i förhållande till en eller flera motparter utan att använda anbudsförfaranden. Bilaterala förfaranden inkluderar transaktioner som görs över börser eller genom ombud.”

5

Standardiserade anbud

Snabba anbud

(6)  Den harmoniserade tillsynen av kreditinstitut grundas på Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (EUT L 177, 30.6.2006, s. 1).”

6

(7)  I tillämpliga fall när det gäller tilläggssäkerheter.”

7

(8)  Inlåning med fast löptid mottas på konton i de nationella centralbankerna även när ECB genomför sådana transaktioner centraliserat.”

8

(9)  Vid emission av sina skuldcertifikat kan ECB bestämma att anbuden ska uttryckas i form av pris och inte i form av en ränta. Priserna ska då noteras som en procentsats av det nominella värdet.

9

(10)  Vid valutaswappar till rörlig kurs ska motparten ange till vilket belopp den är beredd att handla med Eurosystemet i den valuta som hålls fast, samt motsvarande swappunkt.”

10

(11)  Eller att avveckla i kontanta medel vid likviditetsdränerande transaktioner.”

11

(12)  ECB-rådet kan besluta att dessa operationer i undantagsfall också kan utföras av ECB.”

12

(13)  T är kontraktsdagen. Avvecklingsdagen ska vara en av Eurosystemets bankdagar.

13

(14)  Om den normala avvecklingsdagen för huvudsakliga eller långfristiga refinansieringstransaktioner inte är en bankdag kan ECB besluta om en annan avvecklingsdag, med möjlighet även till avveckling under samma dag. Avvecklingsdagarna för huvudsakliga och långfristiga refinansieringstransaktioner anges på förhand i Eurosystemets kalender för anbudsförfaranden (se avsnitt 5.1.2).”

14

(15)  Observera dock att detta krav inte exkluderar värdepapper med bakomliggande tillgångar där emissionsstrukturen omfattar två SPV-företag och kravet på ’verklig försäljning’ uppfylls avseende dessa två SPV-företag så att de skuldinstrument som emitteras av det andra SPV-företaget täcks direkt eller indirekt av de ursprungliga tillgångarna och samtliga kassaflöden från de kassaflödesgenererande tillgångarna överförs från det första till det andra SPV-företaget.

15

(16)  Denna restriktion omfattar inte swappar som används i transaktioner med värdepapper med bakomliggande tillgångar uteslutande för att säkra tillgångar.

16

(17)  Värdepapper med bakomliggande tillgångar som står upptagna på listan över godtagbara omsättbara tillgångar från och med den 10 oktober 2010 undantas från detta krav och kommer att godtas fram till den 9 oktober 2011.

17

(18)  Enligt definitionen i ENS 95.”

18

(19)  Strukturerade täckta obligationer som lämnas in före den 10 oktober 2010 och som inte uppfyller dessa kriterier får fortsätta att användas fram till den 31 mars 2011.”

19

(20)  Se avsnitt 6.2.1 för en mer detaljerad beskrivning.

20

(21)  Se avsnitt 6.2.2 för en mer detaljerad beskrivning.

21

(22)  Kreditvärdigheten för omsättbara skuldförbindelser utan rating vilka emitterats eller garanteras av icke-finansiella företag avgörs på basis av den typ av kreditbedömningssystem som respektive motpart valt i enlighet med de Ecaf-regler som är tillämpliga på kreditfordringarna (se avsnitt 6.3.3). Vad beträffar omsättbara skuldförbindelser har dessa urvalskriterier ändrats enligt vad som följer: emittentens/borgensmannens hemvist: euroområdet, utgivningsplats: euroområdet.”

22

(23)  ’A’ betyder minst ett långfristigt kreditbetyg motsvarande ’A-’ (Fitch och Standard & Poor's),’A3’ (Moody's) eller ’AL’ (DBRS).

23

(24)  Kapitaltäckningsdirektivet omfattar Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48//EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning) (EUT L 177, 30.6.2006, s. 1) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/49/EG av den 14 juni 2006 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (EUT L 177, 30.6.2006, s. 201).

24

(25)  ’AAA’ betyder ett långfristigt kreditbetyg motsvarande ’AAA’ hos Fitch, Standard & Poor’s och DBRS, ’Aaa’ hos Moody’s eller, om detta saknas, ett kortfristigt kreditbetyg motsvarande ’F1+’ hos Fitch, ’A-1+’ hos Standard & Poor’s eller ’R-1H’ hos DBRS.”

25

(26)  När det gäller den andra ECAI-bedömningen avser kreditbedömningen vid emission den kreditbedömning som först görs eller publiceras av ett ECAI.”

26

(27)  Se fotnot 12 i detta kapitel.”

27

(28)  Godtagbarhetskriterierna finns på ECB:s webbplats (www.ecb.europa.eu).”

28

(29)  Förteckningarna finns på ECB:s webbplats (www.ecb.europa.eu).”

29

(30)  Institut som inte har huvudkontor i den medlemsstat de är etablerade ska utse en större filial som ansvarig för att det sammanlagda kassakravet för institutets alla etableringar i medlemsstaten i fråga blir uppfyllt.”

30

(31)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 1.”

31

(32)  EUT L 15, 20.1.2009, s. 14.”

32

(33)  EUT L 250, 2.10.2003, s. 10.”

33

(34)  Rutor markerade med ’*’ används vid beräkningen av kassakravsbasen. Beträffande skuldförbindelser ska kreditinstitut antingen styrka att de har skulder som ska dras av från kassakravsbasen eller göra ett schablonavdrag med en viss procentsats som anges av ECB. Celler i normal stil rapporteras endast av kassakravspliktiga kreditinstitut. Se även speciella regler vid tillämpning av kassakrav i bilaga III till förordning ECB/2008/32.

34

(35)  Rapporteringen av den här posten är frivillig tills annat anges.

35

(36)  Uppgifter rörande den här posten kan samlas in enligt olika statistiska metoder som beslutats av en nationell centralbank i överensstämmelse med reglerna i bilaga I, del 2 till förordning ECB/2008/32.

36

(37)  Centrala motparter

37

(38)  Enmansföretagare/ej registrerade företag”

38

(39)  Följande bestämmelser tillämpas också i de fall då a) motparten har använt icke godtagbara tillgångar eller har tillhandahållit information som har inverkat negativt på säkerhetens värde, t.ex. information om det utestående beloppet för en använd kreditfordran som är eller har varit felaktig eller inaktuell, eller b) motparten använder tillgångar som är icke godtagbara på grund av nära förbindelser mellan emittenten/borgensmannen och motparten.”

39

---

BILAGA II

Avsnitt 6.3 och 6.4 samt tillägg 2 i bilaga I till riktlinje ECB/2000/7 ska ändras på följande sätt:

1.   Avsnitt 6.3.1 femte stycket ska ersättas med följande:

”Eurosystemets riktmärke för att fastställa minimikravet på standarder för hög kreditvärdighet (kreditkvalitetströskeln) definieras som en kreditbedömning på kreditkvalitetssteg 3 i Eurosystemets harmoniserade riskklasskala (1). Eurosystemet anser att en sannolikhet för betalningsinställelse under ett år på 0,40 % motsvarar en kreditbedömning på kreditkvalitetssteg 3, vilket omvärderas regelbundet. Ecaf följer den definition av fallissemang som används i EU:s kapitaltäckningsdirektiv (CRD) (2). Eurosystemet publicerar den lägsta ratingkategori som når upp till den kreditkvalitetströskel som krävs för varje godtagbart ECAI, utan att ta ansvar för bedömningen av institutet. Även detta omvärderas regelbundet. När det gäller värdepapper med bakomliggande tillgångar definieras Eurosystemets riktmärke för att fastställa minimikravet på standarder för hög kreditvärdighet som en kreditrating ’AAA’ (3) vid emission. Eurosystemets miniminivå på kreditkvalitetssteg 2 i Eurosystemets harmoniserade riskklasskala (’A’) måste iakttas under hela löptiden för värdepapper med bakomliggande tillgångar (4). Vad gäller skuldförbindelser med säkerhet i inteckning definieras Eurosystemets riktmärke för att fastställa minimikravet på standarder för hög kreditvärdighet som en kreditbedömning av kreditkvalitetssteg 2 i Eurosystemets harmoniserade riskklasskala (’A’). Eurosystemet anser att en sannolikhet för betalningsinställelse under ett år på 0,10 % motsvarar en kreditbedömning på kreditkvalitetssteg 2, vilket omvärderas regelbundet.

2.   Avsnitt 6.3.3 sjunde stycket (enda stycket under rubriken ”Icke omsättbara skuldförbindelser med säkerhet i inteckning”) ska ersättas med följande:

”Kraven för hög kreditvärdighet för icke omsättbara skuldförbindelser med säkerhet i inteckning (RMBD) måste uppnå kreditkvalitetssteg 2 i Eurosystemets harmoniserade riskklasskala (5). En för varje jurisdiktion specifik ram för kreditbedömning av dessa skuldinstrument kommer att beskrivas närmare i tillämplig dokumentation som tillhandahålls av de nationella centralbankerna.

3.   Avsnitt 6.3.5 andra och tredje stycket ska ersättas med följande:

”Processens första del är den årliga sammanställningen som kreditbedömningssystemets operatör genomför av de statiska poolerna av godtagbara gäldenärer, dvs. pooler bestående av alla gäldenärer, offentliga såväl som privata bolag (corporate debtors), för att erhålla en kreditbedömning från systemet som uppfyller ett av följande villkor:

| Statisk pool | Villkor |
| --- | --- |
| Statisk pool för kreditkvalitetssteg 1 och 2 | PD(i,t) (6) ≤ 0,10 % |
| Statisk pool för kreditkvalitetssteg 3 | 0,10 % < PD(i,t) ≤ 0,40 % |

Statisk pool

Villkor

Statisk pool för kreditkvalitetssteg 1 och 2

PD(i,t) (6) ≤ 0,10 %

Statisk pool för kreditkvalitetssteg 3

0,10 % < PD(i,t) ≤ 0,40 %

Alla gäldenärer som uppfyller ett av dessa villkor i början av period t utgör motsvarande statiska pool vid tidpunkt t. Vid slutet av den förutsedda 12-månadersperioden beräknas den vid tidpunkt t realiserade takten på betalningsinställelser för de statiska poolerna av gäldenärer. Ratingsystemets operatör måste samtycka till att varje år rapportera antalet godtagbara gäldenärer som finns i de statiska poolerna vid tidpunkten t till Eurosystemet, och hur många av dessa gäldenärer i den statiska poolen (t) som ställde in betalningarna under den följande 12-månadersperioden.”

4.   Avsnitt 6.4.2 ska ändras på följande sätt:

| a) | Fjärde punktsatsen i det enda stycket ska ersättas med följande:
  ”Individuella skuldinstrument som ingår i kategori V är föremål för ett enda värderingsavdrag på 16 %, oberoende av löptid eller kupongstruktur.” |
| --- | --- |

a)

Fjärde punktsatsen i det enda stycket ska ersättas med följande:

”Individuella skuldinstrument som ingår i kategori V är föremål för ett enda värderingsavdrag på 16 %, oberoende av löptid eller kupongstruktur.”

| b) | Femte punktsatsen i det enda stycket ska ersättas med följande:
  ”Enskilda värdepapper med bakomliggande tillgångar, täckta bankobligationer (täckta bankobligationer av typ Jumbo, traditionella täckta bankobligationer och andra täckta bankobligationer) och kreditinstituts skuldinstrument utan säkerhet som teoretiskt sett värderas i enlighet med avsnitt 6.5 är föremål för ett ytterligare värderingsavdrag. Detta värderingsavdrag görs direkt på den teoretiska värderingsnivån av det enskilda skuldinstrumentet i form av en värderingsnedsättning på 5 %.” |
| --- | --- |

b)

Femte punktsatsen i det enda stycket ska ersättas med följande:

”Enskilda värdepapper med bakomliggande tillgångar, täckta bankobligationer (täckta bankobligationer av typ Jumbo, traditionella täckta bankobligationer och andra täckta bankobligationer) och kreditinstituts skuldinstrument utan säkerhet som teoretiskt sett värderas i enlighet med avsnitt 6.5 är föremål för ett ytterligare värderingsavdrag. Detta värderingsavdrag görs direkt på den teoretiska värderingsnivån av det enskilda skuldinstrumentet i form av en värderingsnedsättning på 5 %.”

| c) | Tabell 6 ska ersättas med följande:
  ”Tabell 6
  Likviditetskategorier för omsättbara tillgångar (7)










  Kategori I | Kategori II | Kategori III | Kategori IV | Kategori V |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Statliga skuldförbindelser | Lokala och regionala myndigheters skuldförbindelser | Traditionella täckta bankobligationer | Kreditinstituts skuldinstrument (utan säkerhet) | Värdepapper med bakom-liggande tillgångar som säkerhet |
| Skuldinstrument som givits ut av centralbanker (8) | Täckta bankobligationer av typ Jumbo (9) | Skuldinstrument som givits ut av icke-finansiella företag och andra emittenter (10) | Skuldinstrument som givits ut av andra finansiella företag än kreditinstitut (utan säkerhet) | |
| | Agenturers skuldinstrument (10) | Andra täckta bankobligationer (11) | | |
| | Överstatliga skuldinstrument | | | |

c)

Tabell 6 ska ersättas med följande:

”Tabell 6

Likviditetskategorier för omsättbara tillgångar (7)

7

Kategori I

Kategori II

Kategori III

Kategori IV

Kategori V

Statliga skuldförbindelser

Lokala och regionala myndigheters skuldförbindelser

Traditionella täckta bankobligationer

Kreditinstituts skuldinstrument (utan säkerhet)

Värdepapper med bakom-liggande tillgångar som säkerhet

Skuldinstrument som givits ut av centralbanker (8)

8

Täckta bankobligationer av typ Jumbo (9)

9

Skuldinstrument som givits ut av icke-finansiella företag och andra emittenter (10)

10

Skuldinstrument som givits ut av andra finansiella företag än kreditinstitut (utan säkerhet)

Agenturers skuldinstrument (10)

10

Andra täckta bankobligationer (11)

11

Överstatliga skuldinstrument

| d) | Sjunde punktsatsen i det enda stycket ska ersättas med följande:
  ”Det värderingsavdrag som används för marknadsnoterade skuldförbindelser i likviditetskategori I till IV med kuponger med rörlig ränta (12) är samma som används för instrument med fasta kuponger med en löptid på noll till ett år som hör till samma likviditetskategori och kreditkvalitetskategori som det aktuella instrumentet. |
| --- | --- |

d)

Sjunde punktsatsen i det enda stycket ska ersättas med följande:

”Det värderingsavdrag som används för marknadsnoterade skuldförbindelser i likviditetskategori I till IV med kuponger med rörlig ränta (12) är samma som används för instrument med fasta kuponger med en löptid på noll till ett år som hör till samma likviditetskategori och kreditkvalitetskategori som det aktuella instrumentet.

12

| e) | Tabell 7 ska ersättas med följande:
  ”Tabell 7
  Värderingsavdrag för godtagbara omsättbara tillgångar | | Likviditetskategorier |
| --- | --- | --- | --- |
| Kreditkvalitet | Återstående löptid (år) | Kategori I | Kategori II (13) | Kategori III (13) | Kategori IV (13) | Kategori V (13) |
| Fast kupong | Noll-kupong | Fast kupong | Noll-kupong | Fast kupong | Noll-kupong | Fast kupong | Noll-kupong | |
| Steg 1 och 2 (AAA till A-) (14) | 0–1 | 0,5 | 0,5 | 1,0 | 1,0 | 1,5 | 1,5 | 6,5 | 6,5 | 16 |
| 1–3 | 1,5 | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 3,0 | 3,0 | 8,5 | 9,0 |
| 3–5 | 2,5 | 3,0 | 3,5 | 4,0 | 5,0 | 5,5 | 11,0 | 11,5 |
| 5–7 | 3,0 | 3,5 | 4,5 | 5,0 | 6,5 | 7,5 | 12,5 | 13,5 |
| 7–10 | 4,0 | 4,5 | 5,5 | 6,5 | 8,5 | 9,5 | 14,0 | 15,5 |
| > 10 | 5,5 | 8,5 | 7,5 | 12,0 | 11,0 | 16,5 | 17,0 | 22,5 |
| Steg 3 (BBB+ till BBB-) (14) | 0–1 | 5,5 | 5,5 | 6,0 | 6,0 | 8,0 | 8,0 | 15,0 | 15,0 | Ej godtagbar |
| 1–3 | 6,5 | 6,5 | 10,5 | 11,5 | 18,0 | 19,5 | 27,5 | 29,5 |
| 3–5 | 7,5 | 8,0 | 15,5 | 17,0 | 25,5 | 28,0 | 36,5 | 39,5 |
| 5–7 | 8,0 | 8,5 | 18,0 | 20,5 | 28,0 | 31,5 | 38,5 | 43,0 |
| 7–10 | 9,0 | 9,5 | 19,5 | 22,5 | 29,0 | 33,5 | 39,0 | 44,5 |
| > 10 | 10,5 | 13,5 | 20,0 | 29,0 | 29,5 | 38,0 | 39,5 | 46,0 |

e)

Tabell 7 ska ersättas med följande:

”Tabell 7

Värderingsavdrag för godtagbara omsättbara tillgångar

Likviditetskategorier

Kreditkvalitet

Återstående löptid (år)

Kategori I

Kategori II (13)

13

Kategori III (13)

13

Kategori IV (13)

13

Kategori V (13)

13

Fast kupong

Noll-kupong

Fast kupong

Noll-kupong

Fast kupong

Noll-kupong

Fast kupong

Noll-kupong

Steg 1 och 2 (AAA till A-) (14)

14

0–1

0,5

0,5

1,0

1,0

1,5

1,5

6,5

6,5

16

1–3

1,5

1,5

2,5

2,5

3,0

3,0

8,5

9,0

3–5

2,5

3,0

3,5

4,0

5,0

5,5

11,0

11,5

5–7

3,0

3,5

4,5

5,0

6,5

7,5

12,5

13,5

7–10

4,0

4,5

5,5

6,5

8,5

9,5

14,0

15,5

> 10

5,5

8,5

7,5

12,0

11,0

16,5

17,0

22,5

Steg 3 (BBB+ till BBB-) (14)

14

0–1

5,5

5,5

6,0

6,0

8,0

8,0

15,0

15,0

Ej godtagbar

1–3

6,5

6,5

10,5

11,5

18,0

19,5

27,5

29,5

3–5

7,5

8,0

15,5

17,0

25,5

28,0

36,5

39,5

5–7

8,0

8,5

18,0

20,5

28,0

31,5

38,5

43,0

7–10

9,0

9,5

19,5

22,5

29,0

33,5

39,0

44,5

> 10

10,5

13,5

20,0

29,0

29,5

38,0

39,5

46,0

| f) | Tabell 8 ska ersättas med följande:
  ”Tabell 8
  Värderingsavdrag tillämpade på omsättbara skuldförbindelser med omvänd rörlig ränta som ingår i kategori I till IV







  Kreditkvalitet | Återstående löptid (år) | Omvända kupongräntor |
| --- | --- | --- | --- |
| Steg 1 och 2 (AAA till A-) | 0–1 | 7,5 |
| 1–3 | 11,5 |
| 3–5 | 16,0 |
| 5–7 | 19,5 |
| 7–10 | 22,5 |
| > 10 | 28,0 |
| Steg 3 (BBB+ till BBB-) | 0–1 | 21,0 |
| 1–3 | 46,5 |
| 3–5 | 63,5 |
| 5–7 | 68,0 |
| 7–10 | 69,0 |
| > 10 | 69,5” |

f)

Tabell 8 ska ersättas med följande:

”Tabell 8

Värderingsavdrag tillämpade på omsättbara skuldförbindelser med omvänd rörlig ränta som ingår i kategori I till IV

Kreditkvalitet

Återstående löptid (år)

Omvända kupongräntor

Steg 1 och 2 (AAA till A-)

0–1

7,5

1–3

11,5

3–5

16,0

5–7

19,5

7–10

22,5

> 10

28,0

Steg 3 (BBB+ till BBB-)

0–1

21,0

1–3

46,5

3–5

63,5

5–7

68,0

7–10

69,0

> 10

69,5”

5.   Avsnitt 6.4.3 ska ändras på följande sätt:

| a) | De två första punktsatserna i första stycket ska ersättas med följande:
  ”På enskilda kreditfordringar tillämpas särskilda värderingsavdrag. Värderingsavdragen varierar med återstående löptid, typ av räntebetalningar (fast eller rörlig), kreditkvalitetskategori och den värderingsmetod som den nationella centralbanken tillämpar (se avsnitt 6.5). Detta beskrivs i tabell 9 (15).
  Det värderingsavdrag som tillämpas på kreditfordringar med rörlig ränta är detsamma som tillämpas på kreditfordringar med fasta räntebetalningar som klassificerats med en löptid på noll till ett år, motsvarande samma kreditkvalitet och värderingsmetod (värdering enligt det teoretiska pris som den nationella centralbanken anvisat eller enligt det utestående belopp som den nationella centralbanken anvisat). En räntebetalning betraktas som en utbetalning till rörlig ränta om den är kopplad till en referensräntesats och om räntejusteringsperioden för den betalningen inte är längre än ett år. Räntebetalningar med en räntejusteringsperiod som är längre än ett år behandlas som betalningar till fast ränta, där relevant löptid för värderingsavdraget är kreditfordringens återstående löptid. |
| --- | --- |

a)

De två första punktsatserna i första stycket ska ersättas med följande:

”På enskilda kreditfordringar tillämpas särskilda värderingsavdrag. Värderingsavdragen varierar med återstående löptid, typ av räntebetalningar (fast eller rörlig), kreditkvalitetskategori och den värderingsmetod som den nationella centralbanken tillämpar (se avsnitt 6.5). Detta beskrivs i tabell 9 (15).

15

Det värderingsavdrag som tillämpas på kreditfordringar med rörlig ränta är detsamma som tillämpas på kreditfordringar med fasta räntebetalningar som klassificerats med en löptid på noll till ett år, motsvarande samma kreditkvalitet och värderingsmetod (värdering enligt det teoretiska pris som den nationella centralbanken anvisat eller enligt det utestående belopp som den nationella centralbanken anvisat). En räntebetalning betraktas som en utbetalning till rörlig ränta om den är kopplad till en referensräntesats och om räntejusteringsperioden för den betalningen inte är längre än ett år. Räntebetalningar med en räntejusteringsperiod som är längre än ett år behandlas som betalningar till fast ränta, där relevant löptid för värderingsavdraget är kreditfordringens återstående löptid.

| b) | Tabell 9 ska ersättas med följande:
  ”Tabell 9
  Värderingsavdrag på kreditfordringar med fasta räntebetalningar | | Värderingsmetod |
| --- | --- | --- | --- |
| Kreditkvalitet | Återstående löptid (år) | Fast räntebetalning och en värdering enligt det teoretiska pris som den nationella centralbanken anvisat | Fast räntebetalning och en värdering enligt det utestående belopp som den nationella centralbanken anvisat |
| Steg 1 och 2
  (AAA till A-) | 0–1 | 8,0 | 10,0 |
| 1–3 | 11,5 | 17,5 |
| 3–5 | 15,0 | 24,0 |
| 5–7 | 17,0 | 29,0 |
| 7–10 | 18,5 | 34,5 |
| > 10 | 20,5 | 44,5 |
| Steg 3
  (BBB+ till BBB-) | 0–1 | 15,5 | 17,5 |
| 1–3 | 28,0 | 34,0 |
| 3–5 | 37,0 | 46,0 |
| 5–7 | 39,0 | 51,0 |
| 7–10 | 39,5 | 55,5 |
| > 10 | 40,5 | 64,5” |

b)

Tabell 9 ska ersättas med följande:

”Tabell 9

Värderingsavdrag på kreditfordringar med fasta räntebetalningar

Värderingsmetod

Kreditkvalitet

Återstående löptid (år)

Fast räntebetalning och en värdering enligt det teoretiska pris som den nationella centralbanken anvisat

Fast räntebetalning och en värdering enligt det utestående belopp som den nationella centralbanken anvisat

Steg 1 och 2

(AAA till A-)

0–1

8,0

10,0

1–3

11,5

17,5

3–5

15,0

24,0

5–7

17,0

29,0

7–10

18,5

34,5

> 10

20,5

44,5

Steg 3

(BBB+ till BBB-)

0–1

15,5

17,5

1–3

28,0

34,0

3–5

37,0

46,0

5–7

39,0

51,0

7–10

39,5

55,5

> 10

40,5

64,5”

| c) | Andra stycket ska ersättas med följande:
  ”Icke omsättbara skuldförbindelser med säkerhet i inteckning har ett värderingsavdrag på 24 %.” |
| --- | --- |

c)

Andra stycket ska ersättas med följande:

”Icke omsättbara skuldförbindelser med säkerhet i inteckning har ett värderingsavdrag på 24 %.”

6.   Tillägg 2 ska ändras på följande sätt:

Definitionen av ”värderingsnedsättning” ska ersättas med följande:

värderingsnedsättning

”Värderingsnedsättning (valuation markdown): en riskkontrollåtgärd som tillämpas på underliggande tillgångar som används i reverserade transaktioner och som innebär att centralbanken värderar de underliggande tillgångarna till marknadsvärde minus en viss procent (värderingsavdrag)”.

---

(1)  Eurosystemets harmoniserade riskklasskala finns på ECB:s webbplats (www.ecb.europa.eu). En kreditbedömning på kreditkvalitetssteg 3 betyder minst ett långfristigt kreditbetyg motsvarande ’BBB-’ (Fitch och Standard & Poor's), ’Baa3’ (Moody's) eller ’BBB’ (DBRS).

1

(2)  Kapitaltäckningsdirektivet omfattar Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (EUT L 177, 30.6.2006, s. 1) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/49/EG av den 14 juni 2006 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (EUT L 177, 30.6.2006, s. 201).

2

(3)  ’AAA’ betyder minst ett långfristigt kreditbetyg motsvarande ’AAA’ hos Fitch, Standard & Poor’s och DBRS eller ’Aaa’ hos Moody’s eller, om detta inte finns tillgängligt, ett kortfristigt kreditbetyg motsvarande ’F1+’ hos Fitch, ’A-1+’ hos Standard & Poor’s eller ’R-1H’ hos DBRS.

3

(4)  ’A’ betyder minst ett långfristigt kreditbetyg motsvarande ’A-’ (Fitch och Standard & Poor's), ’A3’ (Moody's) eller ’AL’ (DBRS).”

4

(5)  I enlighet med Eurosystemets harmoniserade riskklasskala, som finns på ECB:s webbplats (www.ecb.europa.eu).”

5

(6)  PD(i,t) betecknar kreditbedömningssystemets bedömning av sannolikheten för betalningsinställelse i fråga om gäldenären i vid tidpunkten t.

6

(7)  I allmänhet bestämmer emittentgruppklassificeringen likviditetskategorin. Alla värdepapper med bakomliggande tillgångar ingår dock i likviditetskategori V, oavsett emittentens klassificering och täckta bankobligationer av typ Jumbo ingår i kategori II, medan traditionella täckta bankobligationer, andra täckta bankobligationer och andra skuldinstrument som givits ut av kreditinstitut ingår i kategori III och IV.

7

(8)  Skuldcertifikat som givits ut av ECB och skuldinstrument som givits av de nationella centralbankerna innan euron antagits i deras respektive medlemsstater ingår i likviditetskategori I.

8

(9)  Endast instrument med en emissionsvolym på över en miljard euro, för vilka minst tre market-markers regelbundet anger sälj- och köpkurser ingår i klassen för täckta bankobligationer av typ Jumbo.

9

(10)  Endast marknadsnoterade värdepapper som givits ut av emittenter som klassificerats som agenturer av ECB ingår i likviditetskategori II. Marknadsnoterade värdepapper som givits ut av andra agenturer ingår i kategori III eller IV, beroende på emittent och typ av tillgång.

10

(11)  I likviditetskategori III ingår täckta obligationer som inte följer UCITS-direktivet, omfattande såväl strukturerade täckta obligationer som täckta obligationer med flera emittenter.”

11

(12)  En räntebetalning betraktas som en utbetalning till rörlig ränta om kupongen är kopplad till en referensräntesats och om räntejusteringsperioden för den kupongen inte är längre än ett år. Räntebetalningar med en räntejusteringsperiod som är längre än ett år behandlas som betalningar till fast ränta, där relevant löptid för värderingsavdraget är skuldinstrumentets återstående löptid.”

12

(13)  På enskilda värdepapper med bakomliggande tillgångar, täckta bankobligationer (täckta bankobligationer av typ Jumbo, traditionella täckta bankobligationer och andra täckta bankobligationer) och bankers skuldförbindelser utan täckning som teoretiskt sett värderas i enlighet med avsnitt 6.5 görs ytterligare ett värderingsavdrag. Detta värderingsavdrag görs direkt på den teoretiska värderingsnivån av den enskilda skuldförbindelsen i form av en värderingsnedsättning på 5 %.

13

(14)  Kreditbetyg i enlighet med Eurosystemets harmoniserade riskklasskala, som finns på ECB:s webbplats (www.ecb.europa.eu).”

14

(15)  Värderingsavdragen på kreditfordringar med fasta räntebetalningar kan även användas för kreditfordringar med inflationsindexerade räntebetalningar.”

15

---

BILAGA III

Bilaga II till riktlinje ECB/2000/7 ska ändras på följande sätt:

Avsnitt I ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 6 p ska ersättas med följande:
  ”Motpartens tillgångar har frusits och/eller blir föremål för andra åtgärder vidtagna av EU i enlighet med artikel 75 i fördraget, vilka begränsar motpartens möjlighet att förfoga över tillgångarna.” |
| --- | --- |

1.

Punkt 6 p ska ersättas med följande:

”Motpartens tillgångar har frusits och/eller blir föremål för andra åtgärder vidtagna av EU i enlighet med artikel 75 i fördraget, vilka begränsar motpartens möjlighet att förfoga över tillgångarna.”

| 2. | Punkt 6 q ska ersättas med följande:
  ”Motpartens tillgångar har frusits och/eller blir föremål för andra åtgärder vidtagna av en medlemsstat, vilka begränsar motpartens möjlighet att förfoga över tillgångarna.” |
| --- | --- |

2.

Punkt 6 q ska ersättas med följande:

”Motpartens tillgångar har frusits och/eller blir föremål för andra åtgärder vidtagna av en medlemsstat, vilka begränsar motpartens möjlighet att förfoga över tillgångarna.”

| 3. | Punkt 7 ska ersättas med följande:
  ”De avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar ska säkerställa att den berörda nationella centralbanken har rätt att vidta följande åtgärder om grund för avslut i förtid uppkommer: a) avstängning, begränsning eller uteslutning av motparten från alla transaktioner på öppna marknaden, b) avstängning, begränsning eller uteslutning av motpartens tillgång till Eurosystemets stående faciliteter, c) upphörande av alla löpande avtal och transaktioner eller d) krav på förtida betalning av fordringar som ännu inte har förfallit till betalning eller är villkorade. Därutöver kan den nationella centralbanken ha rätt att vidta följande åtgärder: a) kvittning av fordringar på motparten mot dennes inlåning till den nationella centralbanken, b) suspendering av fullgörandet av skyldigheter gentemot motparten tills denne har betalat sin skuld, c) yrkande om dröjsmålsränta eller d) skadestånd för skada till följd av att motparten inte fullgjort något av sina åtaganden. De avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar ska säkerställa att den berörda nationella centralbanken har laglig rätt att, om det föreligger omständigheter som kan leda till avslut i förtid, utan opåkallat dröjsmål realisera alla värdepapper som ställts som säkerhet på ett sådant sätt att den nationella centralbanken kan erhålla betalning för beviljad kredit ur säkerheten om motparten inte skyndsamt avvecklar sin negativa skuldposition. För att de införda reglerna ska genomföras på ett likvärdigt sätt får ECB-rådet besluta om olika åtgärder, bl.a. avstängning, begränsning eller uteslutning från öppna marknadstransaktioner eller till Eurosystemets stående faciliteter.” |
| --- | --- |

3.

Punkt 7 ska ersättas med följande:

”De avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar ska säkerställa att den berörda nationella centralbanken har rätt att vidta följande åtgärder om grund för avslut i förtid uppkommer: a) avstängning, begränsning eller uteslutning av motparten från alla transaktioner på öppna marknaden, b) avstängning, begränsning eller uteslutning av motpartens tillgång till Eurosystemets stående faciliteter, c) upphörande av alla löpande avtal och transaktioner eller d) krav på förtida betalning av fordringar som ännu inte har förfallit till betalning eller är villkorade. Därutöver kan den nationella centralbanken ha rätt att vidta följande åtgärder: a) kvittning av fordringar på motparten mot dennes inlåning till den nationella centralbanken, b) suspendering av fullgörandet av skyldigheter gentemot motparten tills denne har betalat sin skuld, c) yrkande om dröjsmålsränta eller d) skadestånd för skada till följd av att motparten inte fullgjort något av sina åtaganden. De avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar ska säkerställa att den berörda nationella centralbanken har laglig rätt att, om det föreligger omständigheter som kan leda till avslut i förtid, utan opåkallat dröjsmål realisera alla värdepapper som ställts som säkerhet på ett sådant sätt att den nationella centralbanken kan erhålla betalning för beviljad kredit ur säkerheten om motparten inte skyndsamt avvecklar sin negativa skuldposition. För att de införda reglerna ska genomföras på ett likvärdigt sätt får ECB-rådet besluta om olika åtgärder, bl.a. avstängning, begränsning eller uteslutning från öppna marknadstransaktioner eller till Eurosystemets stående faciliteter.”

---