# Europeiska unionens L 299/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.299.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 299 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången17 november 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.299.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 299

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången17 november 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1040/2010 av den 16 november 2010 om ändring av bilaga V till rådets förordning (EG) nr 1342/2007 när det gäller kvantitativa begränsningar för vissa stålprodukter från Ryska federationen | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1041/2010 av den 16 november 2010 om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 479/2010 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller meddelanden till kommissionen inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter | 4 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1042/2010 av den 16 november 2010 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina | 7 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1043/2010 av den 15 november 2010 om förbud mot fiske efter fjällbrosme i EG-vatten och i vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i VIII och IX med fartyg som för fransk flagg | 29 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1044/2010 av den 15 november 2010 om förbud mot fiske efter beryxfiskar i EG-vatten och i vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV med fartyg som för portugisisk flagg | 31 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1045/2010 av den 15 november 2010 om förbud mot fiske efter sill i EU-vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VIaN med fartyg som för fransk flagg | 33 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1046/2010 av den 15 november 2010 om förbud mot fiske efter marulkfiskar i VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 med fartyg som för portugisisk flagg | 35 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1047/2010 av den 15 november 2010 om förbud mot fiske efter birkelånga i EG-vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i II, IV och V med fartyg som för nederländsk flagg | 37 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1048/2010 av den 15 november 2010 om förbud mot fiske efter långa i IIIa, EU-vatten i IIIb, IIIc och IIId med fartyg som för dansk flagg | 39 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 1049/2010 av den 16 november 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 41 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 1050/2010 av den 16 november 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11 | 43 |
| | | BESLUT |
| | | 2010/692/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 15 november 2010 om erkännande av att den lettiska databasen för nötkreatur är fullt operativ
  [delgivet med nr K(2010) 7782] | 45 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1040/2010 av den 16 november 2010 om ändring av bilaga V till rådets förordning (EG) nr 1342/2007 när det gäller kvantitativa begränsningar för vissa stålprodukter från Ryska federationen

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1041/2010 av den 16 november 2010 om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 479/2010 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller meddelanden till kommissionen inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

4

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1042/2010 av den 16 november 2010 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina

7

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1043/2010 av den 15 november 2010 om förbud mot fiske efter fjällbrosme i EG-vatten och i vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i VIII och IX med fartyg som för fransk flagg

29

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1044/2010 av den 15 november 2010 om förbud mot fiske efter beryxfiskar i EG-vatten och i vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV med fartyg som för portugisisk flagg

31

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1045/2010 av den 15 november 2010 om förbud mot fiske efter sill i EU-vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VIaN med fartyg som för fransk flagg

33

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1046/2010 av den 15 november 2010 om förbud mot fiske efter marulkfiskar i VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 med fartyg som för portugisisk flagg

35

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1047/2010 av den 15 november 2010 om förbud mot fiske efter birkelånga i EG-vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i II, IV och V med fartyg som för nederländsk flagg

37

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1048/2010 av den 15 november 2010 om förbud mot fiske efter långa i IIIa, EU-vatten i IIIb, IIIc och IIId med fartyg som för dansk flagg

39

Kommissionens förordning (EU) nr 1049/2010 av den 16 november 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

41

Kommissionens förordning (EU) nr 1050/2010 av den 16 november 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

43

BESLUT

2010/692/EU

*

Kommissionens beslut av den 15 november 2010 om erkännande av att den lettiska databasen för nötkreatur är fullt operativ
  [delgivet med nr K(2010) 7782]

[delgivet med nr K(2010) 7782]

45

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets beslut 2010/648/EU av den 14 maj 2010 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av avtalet om ändring för andra gången av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrat första gången i Luxemburg den 25 juni 2005(EUT L 287 av den 4.11.2010) | 46 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets beslut 2010/648/EU av den 14 maj 2010 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av avtalet om ändring för andra gången av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrat första gången i Luxemburg den 25 juni 2005(EUT L 287 av den 4.11.2010)

(EUT L 287 av den 4.11.2010)

46

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 17.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1040/2010

av den 16 november 2010

om ändring av bilaga V till rådets förordning (EG) nr 1342/2007 när det gäller kvantitativa begränsningar för vissa stålprodukter från Ryska federationen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1342/2007 av den 22 oktober 2007 om förvaltning av vissa importbegränsningar för vissa stålprodukter från Ryska federationen (1), särskilt artikel 5, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska gemenskapen och Ryska federationen undertecknade den 26 oktober 2007 ett avtal om handel med vissa stålprodukter (2) (nedan kallat avtalet). |
| --- | --- |

(1)

Europeiska gemenskapen och Ryska federationen undertecknade den 26 oktober 2007 ett avtal om handel med vissa stålprodukter (2) (nedan kallat avtalet).

| (2) | Enligt artikel 3.3 i avtalet får outnyttjade kvantiteter för ett visst år överföras till följande år med upp till 7 % av ifrågavarande kvantitativa begränsning enligt bilaga II till avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 3.3 i avtalet får outnyttjade kvantiteter för ett visst år överföras till följande år med upp till 7 % av ifrågavarande kvantitativa begränsning enligt bilaga II till avtalet.

| (3) | Ryssland meddelade 2009 Europeiska unionen att landet avser att utnyttja bestämmelserna i artikel 3.3 inom de tidsgränser som fastställs i avtalet. De kvantitativa begränsningarna för 2010 bör därför justeras till följd av Rysslands begäran. |
| --- | --- |

(3)

Ryssland meddelade 2009 Europeiska unionen att landet avser att utnyttja bestämmelserna i artikel 3.3 inom de tidsgränser som fastställs i avtalet. De kvantitativa begränsningarna för 2010 bör därför justeras till följd av Rysslands begäran.

| (4) | Enligt artikel 10 ska kvantiteterna i varje produktgrupp ökas med 2,5 % varje gång avtalet förnyas för ett år. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 10 ska kvantiteterna i varje produktgrupp ökas med 2,5 % varje gång avtalet förnyas för ett år.

| (5) | Förordning (EG) nr 1342/2007 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 1342/2007 bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De kvantitativa begränsningar för år 2010 som anges i bilaga V till förordning (EG) nr 1342/2007 ska ersättas med dem som anges i bilaga I till den här förordningen.

Artikel 2

De kvantitativa begränsningar för år 2011 som följer av tillämpningen av artikel 10.1 i 2007 års avtal mellan Europeiska gemenskapen och Ryska federationen om handel med vissa stålprodukter anges i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 november 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 300, 17.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 300, 17.11.2007, s. 52.

2

---

BILAGA I

KVANTITATIVA BEGRÄNSNINGAR FÖR 2010

| (i ton) |
| --- |
| Produkter | År 2010 |
| SA. Valsade platta produkter |
| SA1. Rullar | 1 117 305 |
| SA2. Grovplåt | 310 167 |
| SA3. Andra valsade platta produkter | 670 709 |
| SA4. Legerade produkter | 118 360 |
| SA5. Legerade kvartoplåtar | 28 196 |
| SA6. Legerade kallvalsade och överdragna plåtar | 123 999 |
| SB. Långa produkter |
| SB1. Profiler | 62 018 |
| SB2. Valstråd | 365 262 |
| SB3. Andra långa produkter | 574 233 |
| Anm.: | SA och SB är produktkategorier
  SA1–SA6 och SB1–SB3 är produktgrupper |

(i ton)

Produkter

År 2010

SA. Valsade platta produkter

SA1. Rullar

1 117 305

SA2. Grovplåt

310 167

SA3. Andra valsade platta produkter

670 709

SA4. Legerade produkter

118 360

SA5. Legerade kvartoplåtar

28 196

SA6. Legerade kallvalsade och överdragna plåtar

123 999

SB. Långa produkter

SB1. Profiler

62 018

SB2. Valstråd

365 262

SB3. Andra långa produkter

574 233

Anm.:

SA och SB är produktkategorier

SA1–SA6 och SB1–SB3 är produktgrupper

---

BILAGA II

KVANTITATIVA BEGRÄNSNINGAR FÖR 2011

| (i ton) |
| --- |
| Produkter | År 2011 |
| SA. Valsade platta produkter |
| SA1. Rullar | 1 114 582 |
| SA2. Grovplåt | 296 145 |
| SA3. Andra valsade platta produkter | 640 750 |
| SA4. Legerade produkter | 113 074 |
| SA5. Legerade kvartoplåtar | 26 922 |
| SA6. Legerade kallvalsade och överdragna plåtar | 118 458 |
| SB. Långa produkter |
| SB1. Profiler | 59 229 |
| SB2. Valstråd | 348 913 |
| SB3. Andra långa produkter | 545 984 |
| Anm.: | SA och SB är produktkategorier
  SA1–SA6 och SB1–SB3 är produktgrupper |

(i ton)

Produkter

År 2011

SA. Valsade platta produkter

SA1. Rullar

1 114 582

SA2. Grovplåt

296 145

SA3. Andra valsade platta produkter

640 750

SA4. Legerade produkter

113 074

SA5. Legerade kvartoplåtar

26 922

SA6. Legerade kallvalsade och överdragna plåtar

118 458

SB. Långa produkter

SB1. Profiler

59 229

SB2. Valstråd

348 913

SB3. Andra långa produkter

545 984

Anm.:

SA och SB är produktkategorier

SA1–SA6 och SB1–SB3 är produktgrupper

---

| 17.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/4

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1041/2010

av den 16 november 2010

om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 479/2010 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller meddelanden till kommissionen inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artikel 192.2 jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 2.2 i kommissionens förordning (EU) nr 479/2010 (2) fastställs att medlemsstaterna månatligen ska meddela kommissionen priserna för skummjölkspulver avsett att användas som foder. Eftersom informationen är viktig för förvaltningen av den inre marknaden, är det lämpligt att den i stället lämnas in veckovis. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 2.2 i kommissionens förordning (EU) nr 479/2010 (2) fastställs att medlemsstaterna månatligen ska meddela kommissionen priserna för skummjölkspulver avsett att användas som foder. Eftersom informationen är viktig för förvaltningen av den inre marknaden, är det lämpligt att den i stället lämnas in veckovis.

| (2) | Artikel 6.1 b i förordning (EU) nr 479/2010 syftar till att befria medlemsstaterna från skyldigheten att meddela exportlicenser de dagar inga bidrag eller nollbidragssats fastställs för de produkter som avses i bilaga I del 9 till kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (3). Det verkar som om dagens bestämmelse kan leda till feltolkningar. Det är därför lämpligt att införa en tydligare formulering. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 6.1 b i förordning (EU) nr 479/2010 syftar till att befria medlemsstaterna från skyldigheten att meddela exportlicenser de dagar inga bidrag eller nollbidragssats fastställs för de produkter som avses i bilaga I del 9 till kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (3). Det verkar som om dagens bestämmelse kan leda till feltolkningar. Det är därför lämpligt att införa en tydligare formulering.

| (3) | Förordning (EU) nr 479/2010 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EU) nr 479/2010 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Åtgärderna i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(4)

Åtgärderna i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 479/2010 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 6.1 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | I tillämpliga fall att inga ansökningar har lämnats in den dagen, förutom då inga av de produkter som avses i bilaga I del 9 till kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (4) är bidragsberättigade eller nollbidragssats ska tillämpas. |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 6.1 ska led b ersättas med följande:

”b)

I tillämpliga fall att inga ansökningar har lämnats in den dagen, förutom då inga av de produkter som avses i bilaga I del 9 till kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (4) är bidragsberättigade eller nollbidragssats ska tillämpas.

| 2. | Bilagorna I.A och I.B ska ersättas med texten i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

2.

Bilagorna I.A och I.B ska ersättas med texten i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 november 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 135, 2.6.2010, s. 26.

2

(3)  EGT L 366, 24.12.1987, s. 1.

3

(4)  EGT L 366, 24.12.1987, s. 1.”

4

---

BILAGA

BILAGA I.A

VECKOMEDDELANDEN

Artikel 2.1 i förordning (EU) nr 479/2010

EUROPEISKA KOMMISSIONEN – GD JORDBRUK C.4 – ANIMALISKA PRODUKTER

| | Medlemsstat: ... |
| --- | --- |

Medlemsstat: ...

| | Kontaktperson: ... |
| --- | --- |

Kontaktperson: ...

| | Telefon: ... |
| --- | --- |

Telefon: ...

| | Fax: ... |
| --- | --- |

Fax: ...

| | E-post: ... |
| --- | --- |

E-post: ...

| Produkt | KN-nummer | Representativ förpackningsenhet | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Vasslepulver |

Produkt

KN-nummer

Representativ förpackningsenhet

Anmärkningar

1.

Vasslepulver

0404 10 02

25 kg

| 2. | Skummjölkspulver som uppfyller kraven avseende interventionskvalitet |
| --- | --- |

2.

Skummjölkspulver som uppfyller kraven avseende interventionskvalitet

0402 10 19

25 kg

| 3. | Skummjölkspulver avsett att användas som foder |
| --- | --- |

3.

Skummjölkspulver avsett att användas som foder

0402 10 19 ANIM

20 t

| 4. | Helmjölkspulver |
| --- | --- |

4.

Helmjölkspulver

0402 21 19

25 kg

| 5. | Smör – osaltat |
| --- | --- |

5.

Smör – osaltat

0405 10 19

25 kg

| 6. | Smör – osaltat |
| --- | --- |

6.

Smör – osaltat

0405 10 11

250 g

| 7. | Smörolja |
| --- | --- |

7.

Smörolja

0405 90 10

200 kg

| 8. | Cheddar, 45–50 % fetthalt i torrsubstansen |
| --- | --- |

8.

Cheddar, 45–50 % fetthalt i torrsubstansen

0406 90 21

(1)

| 9. | Gouda, 45–50 % fetthalt i torrsubstansen |
| --- | --- |

9.

Gouda, 45–50 % fetthalt i torrsubstansen

0406 90 78

(1)

| 10. | Edamer, 40–45 % fetthalt i torrsubstansen |
| --- | --- |

10.

Edamer, 40–45 % fetthalt i torrsubstansen

0406 90 23

(1)

| 11. | Emmentaler, 45–50 % fetthalt i torrsubstansen |
| --- | --- |

11.

Emmentaler, 45–50 % fetthalt i torrsubstansen

0406 90 13

(1)

BILAGA I.B

MÅNATLIGA MEDDELANDEN

Artikel 2.2 i förordning (EU) nr 479/2010

EUROPEISKA KOMMISSIONEN – GD JORDBRUK C.4 – ANIMALISKA PRODUKTER

| | Medlemsstat: ... |
| --- | --- |

Medlemsstat: ...

| | Kontaktperson: ... |
| --- | --- |

Kontaktperson: ...

| | Telefon: ... |
| --- | --- |

Telefon: ...

| | Fax: ... |
| --- | --- |

Fax: ...

| | E-post: ... |
| --- | --- |

E-post: ...

| Produkt | KN-nummer | Representativ förpackningsenhet | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kasein |

Produkt

KN-nummer

Representativ förpackningsenhet

Anmärkningar

1.

Kasein

3501 10

25 kg (säckar)

| 2. | Ostsorter: |
| --- | --- |

2.

Ostsorter:

—

(2)

—

(2)

—

(2)

—

(2)

—

(2)

---

(1)  För ostar ska meddelandet avse den mest representativa förpackningsenheten.

1

(2)  För ostar ska meddelandet avse den mest representativa förpackningsenheten.

2

---

| 17.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1042/2010

av den 16 november 2010

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Inledande

| (1) | Den 18 februari 2010 meddelade Europeiska kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 18 februari 2010 meddelade Europeiska kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av bestruket finpapper med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet).

| (2) | Antidumpningsförfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 4 januari 2010 av Cepifine, de europeiska finpapperstillverkarnas intresseorganisation (nedan kallad klaganden), såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av unionens totala produktion av bestruket finpapper. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpningsförfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 4 januari 2010 av Cepifine, de europeiska finpapperstillverkarnas intresseorganisation (nedan kallad klaganden), såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av unionens totala produktion av bestruket finpapper. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.

1.2   Parter som berörs av förfarandet

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna i Kina och en intresseorganisation (en intresseorganisation som företräder papperstillverkare), företrädarna för det berörda landet, kända importörer samt kända användare om inledandet av förfarandet. Kommissionen underrättade dessutom tillverkare och en intresseorganisation (en intresseorganisation som företräder papperstillverkare) i Förenta staterna, i ett senare skede, en tillverkare i Thailand om att ett förfarande inletts, eftersom både Förenta staterna och Thailand övervägdes som jämförbart land. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna i Kina och en intresseorganisation (en intresseorganisation som företräder papperstillverkare), företrädarna för det berörda landet, kända importörer samt kända användare om inledandet av förfarandet. Kommissionen underrättade dessutom tillverkare och en intresseorganisation (en intresseorganisation som företräder papperstillverkare) i Förenta staterna, i ett senare skede, en tillverkare i Thailand om att ett förfarande inletts, eftersom både Förenta staterna och Thailand övervägdes som jämförbart land. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (4) | Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare, unionstillverkare och icke-närstående importörer föreföll vara berörda, angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den i enlighet med artikel 17 i grundförordningen planerade att tillämpa ett stickprovsförfarande. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla kända exporterande tillverkare i det berörda landet och deras kända intresseorganisationer samt alla kända unionstillverkare och icke-närstående importörer att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och, enligt vad som anges i tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten (enligt definitionen i avsnitt 2.1 nedan) under perioden 1 januari 2009–31 december 2009. Samråd ägde också rum med de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare, unionstillverkare och icke-närstående importörer föreföll vara berörda, angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den i enlighet med artikel 17 i grundförordningen planerade att tillämpa ett stickprovsförfarande. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla kända exporterande tillverkare i det berörda landet och deras kända intresseorganisationer samt alla kända unionstillverkare och icke-närstående importörer att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och, enligt vad som anges i tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet när det gäller den berörda produkten (enligt definitionen i avsnitt 2.1 nedan) under perioden 1 januari 2009–31 december 2009. Samråd ägde också rum med de kinesiska myndigheterna.

| (5) | Såsom anges i skäl 28 inkom två grupper av kinesiska exporterande tillverkare med de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i stickprovet. Under dessa omständigheter beslutade kommissionen att det inte var nödvändigt med ett stickprov avseende de exporterande tillverkarna i Kina. |
| --- | --- |

(5)

Såsom anges i skäl 28 inkom två grupper av kinesiska exporterande tillverkare med de begärda uppgifterna och gick med på att ingå i stickprovet. Under dessa omständigheter beslutade kommissionen att det inte var nödvändigt med ett stickprov avseende de exporterande tillverkarna i Kina.

| (6) | För att de kända exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsformulär till de kända exporterande tillverkare som den visste var berörda och till de kinesiska myndigheterna. Såsom anges i skälen 33 och 53 ansökte en grupp exporterande tillverkare i Kina om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen samt om individuell behandling för den händelse att undersökningen skulle visa att gruppen inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status, medan den andra gruppen av exporterande tillverkare i Kina ansökte om individuell behandling. |
| --- | --- |

(6)

För att de kända exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsformulär till de kända exporterande tillverkare som den visste var berörda och till de kinesiska myndigheterna. Såsom anges i skälen 33 och 53 ansökte en grupp exporterande tillverkare i Kina om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen samt om individuell behandling för den händelse att undersökningen skulle visa att gruppen inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status, medan den andra gruppen av exporterande tillverkare i Kina ansökte om individuell behandling.

| (7) | Såsom anges i skäl 29 beslutade man att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt för unionstillverkare. |
| --- | --- |

(7)

Såsom anges i skäl 29 beslutade man att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt för unionstillverkare.

| (8) | Såsom anges i skäl 30 beslutade man att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt för icke-närstående importörer. |
| --- | --- |

(8)

Såsom anges i skäl 30 beslutade man att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt för icke-närstående importörer.

| (9) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla övriga parter som begärde det inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande, det vill säga klaganden, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna i Kina och en intresseorganisation (en intresseorganisation som företräder papperstillverkare), företrädarna för det berörda landet, kända importörer, kända användare, kända tillverkare i Förenta staterna, en intresseorganisation (en intresseorganisation som företräder papperstillverkare) i Förenta staterna och en tillverkare i Thailand. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla övriga parter som begärde det inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande, det vill säga klaganden, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna i Kina och en intresseorganisation (en intresseorganisation som företräder papperstillverkare), företrädarna för det berörda landet, kända importörer, kända användare, kända tillverkare i Förenta staterna, en intresseorganisation (en intresseorganisation som företräder papperstillverkare) i Förenta staterna och en tillverkare i Thailand.

| (10) | Svar på frågeformuläret och andra inlagor mottogs från två grupper av exporterande tillverkare i Kina, den klagande intresseorganisationen (de europeiska finpapperstillverkarnas intresseorganisation, Cepifine), de fyra klagande unionstillverkarna och en ytterligare unionstillverkare, 16 icke-närstående importörer och handlare, 17 användare och tre intresseorganisationer för tryckeri- och pappersbranschen samt från en tillverkare i Förenta staterna som övervägdes som jämförbart land. |
| --- | --- |

(10)

Svar på frågeformuläret och andra inlagor mottogs från två grupper av exporterande tillverkare i Kina, den klagande intresseorganisationen (de europeiska finpapperstillverkarnas intresseorganisation, Cepifine), de fyra klagande unionstillverkarna och en ytterligare unionstillverkare, 16 icke-närstående importörer och handlare, 17 användare och tre intresseorganisationer för tryckeri- och pappersbranschen samt från en tillverkare i Förenta staterna som övervägdes som jämförbart land.

| (11) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för undersökningen beträffande marknadsekonomisk status/individuell behandling och för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  a) | Unionstillverkare och en intresseorganisation i unionen






  — | Cepifine, Bryssel, Belgien |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för undersökningen beträffande marknadsekonomisk status/individuell behandling och för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a)

Unionstillverkare och en intresseorganisation i unionen

—

Cepifine, Bryssel, Belgien

| — | Sappi Fine Paper Europe, Bryssel, Belgien |
| --- | --- |

—

Sappi Fine Paper Europe, Bryssel, Belgien

| — | LECTA Group (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, Italien, CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Frankrike och TORRASPAPEL, SA, Barcelona, Spanien), Barcelona, Spanien |
| --- | --- |

—

LECTA Group (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, Italien, CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Frankrike och TORRASPAPEL, SA, Barcelona, Spanien), Barcelona, Spanien

| — | Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, Italien och de närstående företagen Burgo Distribuzione srl, Milano, Italien och Ebix sa, Barcelona, Spanien |
| --- | --- |

—

Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, Italien och de närstående företagen Burgo Distribuzione srl, Milano, Italien och Ebix sa, Barcelona, Spanien

| — | Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen, Tyskland |
| --- | --- |

—

Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen, Tyskland

| b) | Exporterande tillverkare i Kina






  1. | Sinar Mas Paper (China) Investment Co Ltd, holdingbolag för Asia Pulp & Paper Group (nedan kallad APP).






  — | Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu-provinsen, Kina |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Kina

1.

Sinar Mas Paper (China) Investment Co Ltd, holdingbolag för Asia Pulp & Paper Group (nedan kallad APP).

—

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu-provinsen, Kina

| — | Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu-provinsen, Kina |
| --- | --- |

—

Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu-provinsen, Kina

| — | Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd, Ningbo City, Zhejiang-provinsen, Kina |
| --- | --- |

—

Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd, Ningbo City, Zhejiang-provinsen, Kina

| — | Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, Ningbo City, Zhejiang-provinsen, Kina) |
| --- | --- |

—

Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, Ningbo City, Zhejiang-provinsen, Kina)

| 2. | Chenming Paper Group (nedan kallad Chenming).






  — | Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong-provinsen, Kina |
| --- | --- | --- |

2.

Chenming Paper Group (nedan kallad Chenming).

—

Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong-provinsen, Kina

| — | Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong-provinsen, Kina |
| --- | --- |

—

Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong-provinsen, Kina

| c) | Företag som är närstående de exporterande tillverkarna i Kina






  — | Gold East (Hongkong) Trading Co., Ltd, Hongkong |
| --- | --- | --- |

c)

Företag som är närstående de exporterande tillverkarna i Kina

—

Gold East (Hongkong) Trading Co., Ltd, Hongkong

| — | Chenming (HK) Limited, Hongkong |
| --- | --- |

—

Chenming (HK) Limited, Hongkong

| — | Asia Pulp & Paper Italia SRL, Padova, Italien |
| --- | --- |

—

Asia Pulp & Paper Italia SRL, Padova, Italien

| d) | Importörer i unionen






  — | Cartaria Subalpina, Turin, Italien |
| --- | --- | --- |

d)

Importörer i unionen

—

Cartaria Subalpina, Turin, Italien

| — | Middleton Paper, Walsall, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Middleton Paper, Walsall, Förenade kungariket

| — | Paperlinx, Northampton, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Paperlinx, Northampton, Förenade kungariket

| (12) | Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för den exporterande tillverkare i Kina som inte beviljades marknadsekonomisk status, gjordes ett kontrollbesök på plats hos nedanstående företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land, i detta fall Förenta staterna:






  — | S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts, Förenta staterna |
| --- | --- | --- |

(12)

Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för den exporterande tillverkare i Kina som inte beviljades marknadsekonomisk status, gjordes ett kontrollbesök på plats hos nedanstående företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land, i detta fall Förenta staterna:

—

S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts, Förenta staterna

1.3   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (13) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2009–31 december 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(13)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2009–31 december 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (14) | Den berörda produkten är bestruket finpapper, bestående av papper eller papp belagt på ena sidan eller båda sidorna (utom kraftpapper eller kraftpapp), i ark eller rullar, med en vikt av 70 g/m2 eller mer men inte över 400 g/m2 och en ljushet på mer än 84 (uppmätt enligt ISO 2470-1), med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 och ex 4810 99 90. |
| --- | --- |

(14)

Den berörda produkten är bestruket finpapper, bestående av papper eller papp belagt på ena sidan eller båda sidorna (utom kraftpapper eller kraftpapp), i ark eller rullar, med en vikt av 70 g/m2 eller mer men inte över 400 g/m2 och en ljushet på mer än 84 (uppmätt enligt ISO 2470-1), med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 och ex 4810 99 90.

| (15) | Den berörda produkten är ett högkvalitativt papper som normalt används för att trycka läsmaterial, t.ex. tidskrifter, kataloger, årsredovisningar och årsböcker. Den berörda produkten omfattar både ark och rullar som används vid arkoffset (”cut star”). Rullar som säljs för användning vid arkoffset (”cutter rolls”) är utformade för att skäras i ark före tryckning, och anses därför vara utbytbara och direkt konkurrerande med ark. |
| --- | --- |

(15)

Den berörda produkten är ett högkvalitativt papper som normalt används för att trycka läsmaterial, t.ex. tidskrifter, kataloger, årsredovisningar och årsböcker. Den berörda produkten omfattar både ark och rullar som används vid arkoffset (”cut star”). Rullar som säljs för användning vid arkoffset (”cutter rolls”) är utformade för att skäras i ark före tryckning, och anses därför vara utbytbara och direkt konkurrerande med ark.

| (16) | Den berörda produkten inbegriper inte rullar som är lämpliga för användning vid rulloffset. Rullar som är lämpliga för användning vid rulloffset definieras som rullar som, när de provas enligt ISO:s provningsstandard ISO 3783:2006, bestämning av motståndskraft mot plockning – hastighetsmetoden med IGT-provningsanordning (elektrisk modell), ger ett resultat på mindre än 30 N/m uppmätt i papprets tvärriktning och ett resultat på mindre än 50 N/m uppmätt i maskinens riktning. Till skillnad från rullar som används vid arkoffset matas rullar som används vid rulloffset dessutom direkt i pressarna och skärs inte i förväg. |
| --- | --- |

(16)

Den berörda produkten inbegriper inte rullar som är lämpliga för användning vid rulloffset. Rullar som är lämpliga för användning vid rulloffset definieras som rullar som, när de provas enligt ISO:s provningsstandard ISO 3783:2006, bestämning av motståndskraft mot plockning – hastighetsmetoden med IGT-provningsanordning (elektrisk modell), ger ett resultat på mindre än 30 N/m uppmätt i papprets tvärriktning och ett resultat på mindre än 50 N/m uppmätt i maskinens riktning. Till skillnad från rullar som används vid arkoffset matas rullar som används vid rulloffset dessutom direkt i pressarna och skärs inte i förväg.

| (17) | En part ansåg att definitionen av den produkt som är föremål för undersökningen var för snäv och att rullar med bestruket finpapper som lämpar sig för rulloffset-tryckning borde ha tagits med. Man hävdade att rullar avsedda att användas vid rulloffset och de som omfattas av produktdefinitionen i den aktuella undersökningen (”cutter rolls” och ark) har samma grundläggande tekniska och fysiska egenskaper och inte går att särskilja. Man ansåg dessutom att båda används för tryckning av hög kvalitet och att produkterna därför i viss mån är utbytbara. |
| --- | --- |

(17)

En part ansåg att definitionen av den produkt som är föremål för undersökningen var för snäv och att rullar med bestruket finpapper som lämpar sig för rulloffset-tryckning borde ha tagits med. Man hävdade att rullar avsedda att användas vid rulloffset och de som omfattas av produktdefinitionen i den aktuella undersökningen (”cutter rolls” och ark) har samma grundläggande tekniska och fysiska egenskaper och inte går att särskilja. Man ansåg dessutom att båda används för tryckning av hög kvalitet och att produkterna därför i viss mån är utbytbara.

| (18) | Tvärt emot ovanstående påstående bekräftade emellertid undersökningen att de tekniska och fysiska egenskaperna faktiskt skiljer sig åt, när det gäller t.ex. fukthalt och styvhet i det papper som används vid rulloffset och i det som används vid arkoffset. Undersökningen bekräftade vidare att de tekniska egenskaper som anges i skäl 16 ovan är unika för rullar som är lämpliga att användas vid rulloffset. Till följd av dessa skillnader kan det papper som används vid rulloffset och det som används vid arkoffset inte användas i samma typ av press och är därför inte utbytbara. Det ska noteras att alla parter var eniga om att de två typerna av papper skiljer sig åt när det gäller yt- och draghållfasthet. |
| --- | --- |

(18)

Tvärt emot ovanstående påstående bekräftade emellertid undersökningen att de tekniska och fysiska egenskaperna faktiskt skiljer sig åt, när det gäller t.ex. fukthalt och styvhet i det papper som används vid rulloffset och i det som används vid arkoffset. Undersökningen bekräftade vidare att de tekniska egenskaper som anges i skäl 16 ovan är unika för rullar som är lämpliga att användas vid rulloffset. Till följd av dessa skillnader kan det papper som används vid rulloffset och det som används vid arkoffset inte användas i samma typ av press och är därför inte utbytbara. Det ska noteras att alla parter var eniga om att de två typerna av papper skiljer sig åt när det gäller yt- och draghållfasthet.

| (19) | Parten i fråga hävdade vidare att kunderna ser bestruket finpapper i form av ark, ”cutter rolls” och rullar för rulloffset som en enda marknad och att distributionskanalerna således är desamma. Att de tekniska egenskaperna är olika visar sig bara som mindre prisskillnader i dessa produktgrupper. |
| --- | --- |

(19)

Parten i fråga hävdade vidare att kunderna ser bestruket finpapper i form av ark, ”cutter rolls” och rullar för rulloffset som en enda marknad och att distributionskanalerna således är desamma. Att de tekniska egenskaperna är olika visar sig bara som mindre prisskillnader i dessa produktgrupper.

| (20) | Undersökningen visade emellertid att de två typerna av rullar inte heller är utbytbara ur ekonomisk synvinkel, eftersom rullar avsedda att användas vid rulloffset används vid tryckning av stora volymer, i allmänhet tillverkas på beställning och kräver JIT-leveranser (”just in time”), vilket innebär att dessa produkter inte lagerhålls av mellanhänder utan levereras direkt till slutanvändarna, dvs. de säljs genom en annan distributionskanal än rullar avsedda för användning vid arkoffset. Den annorlunda tillverkningsprocessen och de olika stordriftsfördelarna i tryckprocessen visar sig i tydliga prisskillnader. |
| --- | --- |

(20)

Undersökningen visade emellertid att de två typerna av rullar inte heller är utbytbara ur ekonomisk synvinkel, eftersom rullar avsedda att användas vid rulloffset används vid tryckning av stora volymer, i allmänhet tillverkas på beställning och kräver JIT-leveranser (”just in time”), vilket innebär att dessa produkter inte lagerhålls av mellanhänder utan levereras direkt till slutanvändarna, dvs. de säljs genom en annan distributionskanal än rullar avsedda för användning vid arkoffset. Den annorlunda tillverkningsprocessen och de olika stordriftsfördelarna i tryckprocessen visar sig i tydliga prisskillnader.

| (21) | På grundval av detta avvisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(21)

På grundval av detta avvisades dessa påståenden.

| (22) | Samma part hävdade att motståndskraften mot plockning inte var en lämplig teknisk egenskap för att särskilja produkterna, eftersom detta test skulle vara av ett generellt slag och testresultaten dessutom riskerade att påverkas av det testade papprets fukthalt. Parten hävdade vidare att på grundval av några test som gjorts på ett stickprov av bestruket finpapper som lämpar sig för rulloffset-tryckning (inklusive produkter tillverkade av unionsindustrin), kan man se att dessa produkter inte skulle omfattas av den nuvarande produktdefinitionen, vilket skulle visa att kriteriet med ”motståndskraft mot plockning” är olämpligt när det gäller att skilja det bestrukna finpapper som används i rulloffset från det som används i arkoffset. För det första lämnades inga bevis för påståendet att papprets fukthalt skulle kunna göra testresultaten för provningsstandard ISO 3783:2006 opålitliga. För det andra, när det gäller testningen som gjordes på ett stickprov av bestruket finpapper för rulloffset, gjordes dessa test inte av en oberoende expert och testerna var därför inte tillräckligt pålitliga och objektiva för att man skulle kunna dra några slutsatser av dem. Man konstaterade därför preliminärt att motståndskraft mot plockning är en tillförlitlig teknisk egenskap för att skilja det bestrukna finpapper som används i rulloffset från det som används i arkoffset. |
| --- | --- |

(22)

Samma part hävdade att motståndskraften mot plockning inte var en lämplig teknisk egenskap för att särskilja produkterna, eftersom detta test skulle vara av ett generellt slag och testresultaten dessutom riskerade att påverkas av det testade papprets fukthalt. Parten hävdade vidare att på grundval av några test som gjorts på ett stickprov av bestruket finpapper som lämpar sig för rulloffset-tryckning (inklusive produkter tillverkade av unionsindustrin), kan man se att dessa produkter inte skulle omfattas av den nuvarande produktdefinitionen, vilket skulle visa att kriteriet med ”motståndskraft mot plockning” är olämpligt när det gäller att skilja det bestrukna finpapper som används i rulloffset från det som används i arkoffset. För det första lämnades inga bevis för påståendet att papprets fukthalt skulle kunna göra testresultaten för provningsstandard ISO 3783:2006 opålitliga. För det andra, när det gäller testningen som gjordes på ett stickprov av bestruket finpapper för rulloffset, gjordes dessa test inte av en oberoende expert och testerna var därför inte tillräckligt pålitliga och objektiva för att man skulle kunna dra några slutsatser av dem. Man konstaterade därför preliminärt att motståndskraft mot plockning är en tillförlitlig teknisk egenskap för att skilja det bestrukna finpapper som används i rulloffset från det som används i arkoffset.

| (23) | Under undersökningen hävdade vissa parter också att flerskiktspapper och flerskiktskartong (se definitionen i nästa skäl) borde uteslutas från undersökningen. De ansåg att flerskiktspapper och flerskiktskartong hade andra fysiska egenskaper, till exempel flera skikt, högre styvhet och lägre densitet, samt att dessa produkter hade en annan slutanvändning, eftersom de normalt används vid tillverkning av vikkartonger och för förpackningsändamål. Slutligen hävdade dessa parter att enskiktspapper och enskiktskartong enkelt skulle kunna särskiljas från flerskiktspapper och flerskiktskartong genom det fysiska utseendet. |
| --- | --- |

(23)

Under undersökningen hävdade vissa parter också att flerskiktspapper och flerskiktskartong (se definitionen i nästa skäl) borde uteslutas från undersökningen. De ansåg att flerskiktspapper och flerskiktskartong hade andra fysiska egenskaper, till exempel flera skikt, högre styvhet och lägre densitet, samt att dessa produkter hade en annan slutanvändning, eftersom de normalt används vid tillverkning av vikkartonger och för förpackningsändamål. Slutligen hävdade dessa parter att enskiktspapper och enskiktskartong enkelt skulle kunna särskiljas från flerskiktspapper och flerskiktskartong genom det fysiska utseendet.

| (24) | Flerskiktspapper och flerskiktskartong, såsom de definieras i de förklarande anmärkningarna till undernummer 4805 i det Harmoniserade systemet, är produkter som man får genom att pressa ihop ett eller flera skikt av fuktiga massor med åtminstone en egenskap som skiljer dem åt. Skillnaderna kan bero på vilket slag av massa som används (t.ex. återvunnet avfall), produktionsmetoden (t.ex. mekanisk eller kemisk), eller om massan är av samma slag och framställts med samma metod, graden av bearbetning (t.ex. oblekt, blekt eller färgat). |
| --- | --- |

(24)

Flerskiktspapper och flerskiktskartong, såsom de definieras i de förklarande anmärkningarna till undernummer 4805 i det Harmoniserade systemet, är produkter som man får genom att pressa ihop ett eller flera skikt av fuktiga massor med åtminstone en egenskap som skiljer dem åt. Skillnaderna kan bero på vilket slag av massa som används (t.ex. återvunnet avfall), produktionsmetoden (t.ex. mekanisk eller kemisk), eller om massan är av samma slag och framställts med samma metod, graden av bearbetning (t.ex. oblekt, blekt eller färgat).

| (25) | Undersökningen visade att flerskiktspapper och flerskiktskartong faktiskt uppvisar vissa andra fysiska och tekniska egenskaper, närmare bestämt har de flera lager av massa som ökar deras styvhet. Flerskiktspapper och flerskiktskartong tillverkas genom en annan produktionsmetod som kräver en annan pappersmaskin än den som används för att tillverka bestruket finpapper, eftersom det under produktionsprocessen formas flera skikt av massa på varandra till en enda produkt. Slutligen kan flerskiktspapper och flerskiktskartong användas för olika ändamål (främst förpackningsändamål) jämfört med bestruket finpapper som används till reklamtryck, tidningar etc. av hög kvalitet. Flerskiktspapper och flerskiktskartong (se definitionen i skäl 24) anses därför preliminärt inte vara den berörda produkten. Följaktligen undantas preliminärt från produktdefinitionen i den här undersökningen de KN-nummer som anges ovan och som omfattar import av flerskiktspapper och flerskiktskartong. |
| --- | --- |

(25)

Undersökningen visade att flerskiktspapper och flerskiktskartong faktiskt uppvisar vissa andra fysiska och tekniska egenskaper, närmare bestämt har de flera lager av massa som ökar deras styvhet. Flerskiktspapper och flerskiktskartong tillverkas genom en annan produktionsmetod som kräver en annan pappersmaskin än den som används för att tillverka bestruket finpapper, eftersom det under produktionsprocessen formas flera skikt av massa på varandra till en enda produkt. Slutligen kan flerskiktspapper och flerskiktskartong användas för olika ändamål (främst förpackningsändamål) jämfört med bestruket finpapper som används till reklamtryck, tidningar etc. av hög kvalitet. Flerskiktspapper och flerskiktskartong (se definitionen i skäl 24) anses därför preliminärt inte vara den berörda produkten. Följaktligen undantas preliminärt från produktdefinitionen i den här undersökningen de KN-nummer som anges ovan och som omfattar import av flerskiktspapper och flerskiktskartong.

| (26) | Slutligen hävdade en kinesisk tillverkare att s.k. ”papp” borde undantas från undersökningen, eftersom den på grund av de påstådda skillnaderna i fråga om vikt, tjocklek och styvhet inte omfattas av definitionen av finpapper (bestruket eller inte). Det konstaterades att begreppet ”papp” normalt används för papper med ett högt materialinnehåll som i allmänhet gör pappret tyngre, dvs. ”papp” definieras normalt som papper med en basvikt på över 224 g/m2. Undersökningen visade emellertid att viktskillnaden inte har någon större betydelse för de återstående fysiska och tekniska egenskaperna eller slutanvändningsområdena som skulle göra att man kunde särskilja denna produkt från den berörda produkten. Vidare konstateras det att, i enlighet med skäl 14, omfattades uttryckligen alla bestrukna finpapper med en vikt på 70 g/m2 eller mer, men inte över 400 g/m2, av definitionen av den berörda produkten. Följaktligen betraktas papp preliminärt som den berörda produkten. |
| --- | --- |

(26)

Slutligen hävdade en kinesisk tillverkare att s.k. ”papp” borde undantas från undersökningen, eftersom den på grund av de påstådda skillnaderna i fråga om vikt, tjocklek och styvhet inte omfattas av definitionen av finpapper (bestruket eller inte). Det konstaterades att begreppet ”papp” normalt används för papper med ett högt materialinnehåll som i allmänhet gör pappret tyngre, dvs. ”papp” definieras normalt som papper med en basvikt på över 224 g/m2. Undersökningen visade emellertid att viktskillnaden inte har någon större betydelse för de återstående fysiska och tekniska egenskaperna eller slutanvändningsområdena som skulle göra att man kunde särskilja denna produkt från den berörda produkten. Vidare konstateras det att, i enlighet med skäl 14, omfattades uttryckligen alla bestrukna finpapper med en vikt på 70 g/m2 eller mer, men inte över 400 g/m2, av definitionen av den berörda produkten. Följaktligen betraktas papp preliminärt som den berörda produkten.

2.2   Likadan produkt

| (27) | Det visade sig att den berörda produkten, den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina och på hemmamarknaden i Förenta staterna, som preliminärt användes som jämförbart land, samt den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkare, hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. Dessa produkter anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(27)

Det visade sig att den berörda produkten, den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina och på hemmamarknaden i Förenta staterna, som preliminärt användes som jämförbart land, samt den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkare, hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. Dessa produkter anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   STICKPROVSFÖRFARANDE

3.1   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (28) | Endast två grupper av exporterande tillverkare i Kina gav sig till känna och lämnade de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. Den ena gruppen (Chenming) företräder två närstående exporterade tillverkare och den andra gruppen (APP) företräder fyra närstående exporterande tillverkare. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna står för den totala exporten av den berörda produkten från Kina till unionen. Under dessa omständigheter beslutade kommissionen att det inte var nödvändigt med ett stickprov avseende de exporterande tillverkarna i Kina. |
| --- | --- |

(28)

Endast två grupper av exporterande tillverkare i Kina gav sig till känna och lämnade de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. Den ena gruppen (Chenming) företräder två närstående exporterade tillverkare och den andra gruppen (APP) företräder fyra närstående exporterande tillverkare. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna står för den totala exporten av den berörda produkten från Kina till unionen. Under dessa omständigheter beslutade kommissionen att det inte var nödvändigt med ett stickprov avseende de exporterande tillverkarna i Kina.

3.2   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (29) | Eftersom ett stort antal unionstillverkare föreföll vara berörda av förfarandet, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att genomföras i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen. Efter en granskning av de inlämnade uppgifterna och med hänsyn till att endast fyra unionstillverkare gav sig till känna inom de tidsfrister som fastställdes i tillkännagivandet om inledande, beslutades det emellertid att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. De fyra samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ansågs representativa (de svarade för 61 % av den sammanlagda tillverkningen) för unionsindustrin (se skäl 77 nedan). De uppgifter som lämnades av de samarbetsvilliga företagen kontrollerades på plats och användes för mikroindikatorerna, såsom förklaras i skäl 90. |
| --- | --- |

(29)

Eftersom ett stort antal unionstillverkare föreföll vara berörda av förfarandet, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att genomföras i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen. Efter en granskning av de inlämnade uppgifterna och med hänsyn till att endast fyra unionstillverkare gav sig till känna inom de tidsfrister som fastställdes i tillkännagivandet om inledande, beslutades det emellertid att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. De fyra samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ansågs representativa (de svarade för 61 % av den sammanlagda tillverkningen) för unionsindustrin (se skäl 77 nedan). De uppgifter som lämnades av de samarbetsvilliga företagen kontrollerades på plats och användes för mikroindikatorerna, såsom förklaras i skäl 90.

3.3   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (30) | Eftersom ett stort antal icke-närstående importörer förefaller vara berörda av förfarandet, angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att genomföras i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen. Efter en granskning av de inlämnade uppgifterna och med hänsyn till att så få importörer visat samarbetsvilja, beslutades det emellertid att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(30)

Eftersom ett stort antal icke-närstående importörer förefaller vara berörda av förfarandet, angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att genomföras i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen. Efter en granskning av de inlämnade uppgifterna och med hänsyn till att så få importörer visat samarbetsvilja, beslutades det emellertid att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

4.   DUMPNING

4.1   Allmän metod

| (31) | Den allmänna metod som beskrivs här har tillämpats för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina. |
| --- | --- |

(31)

Den allmänna metod som beskrivs här har tillämpats för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina.

4.2   Marknadsekonomisk status

| (32) | Vid antidumpningsundersökningar som rör import från Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i den artikeln för de exporterande tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Nedan följer en vägledande sammanfattning av dessa kriterier:






  1. | Företagens beslut om verksamhet och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan ett större statligt inflytande, och kostnaderna återspeglar marknadsvärden. |
| --- | --- | --- |

(32)

Vid antidumpningsundersökningar som rör import från Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i den artikeln för de exporterande tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Nedan följer en vägledande sammanfattning av dessa kriterier:

1.

Företagens beslut om verksamhet och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan ett större statligt inflytande, och kostnaderna återspeglar marknadsvärden.

| 2. | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer (IAS) och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer (IAS) och som tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagar om konkurser och ägandeförhållanden. |
| --- | --- |

4.

Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagar om konkurser och ägandeförhållanden.

| 5. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (33) | Endast en grupp av exporterande tillverkare (APP) i Kina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen. Denna part lämnade in 33 ansökningsformulär för sådan status för sina fyra närstående exporterande tillverkare och en rad andra närstående företag som är inbegripna i tillverkningen av den berörda produkten, dvs. pappersbruk, kemiföretag, skogsbolag (tillverkare i tidigare led) och inhemska handelsbolag. |
| --- | --- |

(33)

Endast en grupp av exporterande tillverkare (APP) i Kina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen. Denna part lämnade in 33 ansökningsformulär för sådan status för sina fyra närstående exporterande tillverkare och en rad andra närstående företag som är inbegripna i tillverkningen av den berörda produkten, dvs. pappersbruk, kemiföretag, skogsbolag (tillverkare i tidigare led) och inhemska handelsbolag.

| (34) | Med hänsyn till det stora antalet ansökningar om marknadsekonomisk status ansågs det lämpligt att för den preliminära undersökningen begränsa antalet kontrollbesök på plats till de fyra exporterande tillverkarna i gruppen. |
| --- | --- |

(34)

Med hänsyn till det stora antalet ansökningar om marknadsekonomisk status ansågs det lämpligt att för den preliminära undersökningen begränsa antalet kontrollbesök på plats till de fyra exporterande tillverkarna i gruppen.

| (35) | Kommissionen inhämtade alla uppgifter den ansåg nödvändiga och kontrollerade alla uppgifter som lämnades i ansökningsformulären om marknadsekonomisk status på plats hos de fyra närstående exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen inhämtade alla uppgifter den ansåg nödvändiga och kontrollerade alla uppgifter som lämnades i ansökningsformulären om marknadsekonomisk status på plats hos de fyra närstående exporterande tillverkarna.

| (36) | Man fann att marknadsekonomisk status inte borde beviljas, eftersom ingen av dem uppfyllde det första, andra och tredje kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(36)

Man fann att marknadsekonomisk status inte borde beviljas, eftersom ingen av dem uppfyllde det första, andra och tredje kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (37) | När det gäller kriterium 1, fastställdes det brister i fråga om beslut om verksamhet och kostnader. Man fann att det vid flera tillfällen saknades underlag för betalningar som gjorts för överlåtelser av företagens aktier. Dessutom hade tillskott från antingen statliga aktieägare eller närstående parter till anläggningstillgångar, tomtmark och utgifter som konverterats till aktier inte underkastats en oberoende värdering. Slutligen överläts i ett fall aktier från en statlig aktieägare till ett av företagen i APP-gruppen till en kurs som inte var marknadsmässig. När det gäller kostnader, visade undersökningen att, med hänsyn till den metod som gruppen använde för att bokföra huvudsakliga råvaruinsatser, saknas det underlag för kostnaden för huvudsakliga råvaruinsatser. Följaktligen drogs slutsatsen att de fyra närstående exporterande tillverkarna inte har visat att de uppfyller kriterium 1. |
| --- | --- |

(37)

När det gäller kriterium 1, fastställdes det brister i fråga om beslut om verksamhet och kostnader. Man fann att det vid flera tillfällen saknades underlag för betalningar som gjorts för överlåtelser av företagens aktier. Dessutom hade tillskott från antingen statliga aktieägare eller närstående parter till anläggningstillgångar, tomtmark och utgifter som konverterats till aktier inte underkastats en oberoende värdering. Slutligen överläts i ett fall aktier från en statlig aktieägare till ett av företagen i APP-gruppen till en kurs som inte var marknadsmässig. När det gäller kostnader, visade undersökningen att, med hänsyn till den metod som gruppen använde för att bokföra huvudsakliga råvaruinsatser, saknas det underlag för kostnaden för huvudsakliga råvaruinsatser. Följaktligen drogs slutsatsen att de fyra närstående exporterande tillverkarna inte har visat att de uppfyller kriterium 1.

| (38) | När det gäller kriterium 2, fastställdes det att grundläggande principer i de internationella redovisningsstandarderna (IAS), särskilt IAS 1, inte följdes (dvs. periodisering, kvittning, bristande försiktighet samt rättvisande redovisning av transaktioner) i vare sig redovisningen eller revisionen, vilket gjorde att tillförlitligheten i företagets räkenskaper kunde ifrågasättas. Följaktligen drog man slutsatsen att de fyra närstående exporterande tillverkarna inte har visat att de uppfyller kriterium 2. |
| --- | --- |

(38)

När det gäller kriterium 2, fastställdes det att grundläggande principer i de internationella redovisningsstandarderna (IAS), särskilt IAS 1, inte följdes (dvs. periodisering, kvittning, bristande försiktighet samt rättvisande redovisning av transaktioner) i vare sig redovisningen eller revisionen, vilket gjorde att tillförlitligheten i företagets räkenskaper kunde ifrågasättas. Följaktligen drog man slutsatsen att de fyra närstående exporterande tillverkarna inte har visat att de uppfyller kriterium 2.

| (39) | När det gäller kriterium 3, visade undersökningen att det förekom betydande snedvridningar i fråga om rätten till markanvändning som rörde de fyra närstående exporterande tillverkarna. Sådana snedvridningar tyder på att rätten till markanvändning inte beviljas eller upprätthålls i enlighet med marknadsekonomiska villkor. Vidare fastställdes det på plats att det föreligger betydande snedvridningar i fråga om beviljandet av lån till de fyra närstående exporterande tillverkarna från den kinesiska bank-/finanssektorn. Merparten av lånen beviljades av banker där staten har ett stort aktieinnehav och det finns tydliga indikationer på att finansinstituten tog hänsyn till den allmänna statliga industripolitiken när de fastställde gruppens kreditvärdighet, vilket ledde till att man beviljade lån till företag med en svag finansiell ställning. På grundval av ovanstående konstaterades därför att de fyra närstående exporterande tillverkarna inte har visat att de uppfyller kriterium 3. |
| --- | --- |

(39)

När det gäller kriterium 3, visade undersökningen att det förekom betydande snedvridningar i fråga om rätten till markanvändning som rörde de fyra närstående exporterande tillverkarna. Sådana snedvridningar tyder på att rätten till markanvändning inte beviljas eller upprätthålls i enlighet med marknadsekonomiska villkor. Vidare fastställdes det på plats att det föreligger betydande snedvridningar i fråga om beviljandet av lån till de fyra närstående exporterande tillverkarna från den kinesiska bank-/finanssektorn. Merparten av lånen beviljades av banker där staten har ett stort aktieinnehav och det finns tydliga indikationer på att finansinstituten tog hänsyn till den allmänna statliga industripolitiken när de fastställde gruppens kreditvärdighet, vilket ledde till att man beviljade lån till företag med en svag finansiell ställning. På grundval av ovanstående konstaterades därför att de fyra närstående exporterande tillverkarna inte har visat att de uppfyller kriterium 3.

| (40) | APP och unionstillverkarna gavs möjlighet att lämna synpunkter på dessa undersökningsresultat. |
| --- | --- |

(40)

APP och unionstillverkarna gavs möjlighet att lämna synpunkter på dessa undersökningsresultat.

| (41) | Unionstillverkarna instämde i undersökningsresultaten. De bestred dessutom den kinesiska exporterande gruppens argument att den borde beviljas marknadsekonomisk status, eftersom kommissionen samtidigt genomför en antisubventionsundersökning. |
| --- | --- |

(41)

Unionstillverkarna instämde i undersökningsresultaten. De bestred dessutom den kinesiska exporterande gruppens argument att den borde beviljas marknadsekonomisk status, eftersom kommissionen samtidigt genomför en antisubventionsundersökning.

| (42) | Den kinesiska exporterande gruppen invände mot undersökningsresultaten. |
| --- | --- |

(42)

Den kinesiska exporterande gruppen invände mot undersökningsresultaten.

| (43) | När det gäller kriterium 1, hävdade man att överlåtelserna av aktierna i företagen i gruppen och betalningarna för detta är irrelevant för detta kriterium, eftersom kriteriet kräver att företag fattar beslut om verksamheter som svar på marknadssignaler. I detta avseende konstateras det att de brister som fastställdes vid bedömningen av marknadsekonomisk status (dvs. avsaknad av underlag i fråga om betalningar för överlåtelser av aktier, orimligt låga belopp som betalats till statliga aktieägare för aktieöverföringar, avsaknad av en oberoende bedömning i fråga om tillskjutna tillgångar) faktiskt påverkar företagens beslut om verksamhet. Det faktum att ett företag kan undvika betalningar för överlåtelser av aktier, använda under- eller övervärderade tillgångar i sitt aktiekapital och med statlig ägda företag genomföra överlåtelser av aktier som inte har någon ekonomisk förklaring eller motivering, har faktiskt en direkt påverkan på företagets finansiella ställning och dess förmåga att fatta beslut som svar på marknadssignaler. |
| --- | --- |

(43)

När det gäller kriterium 1, hävdade man att överlåtelserna av aktierna i företagen i gruppen och betalningarna för detta är irrelevant för detta kriterium, eftersom kriteriet kräver att företag fattar beslut om verksamheter som svar på marknadssignaler. I detta avseende konstateras det att de brister som fastställdes vid bedömningen av marknadsekonomisk status (dvs. avsaknad av underlag i fråga om betalningar för överlåtelser av aktier, orimligt låga belopp som betalats till statliga aktieägare för aktieöverföringar, avsaknad av en oberoende bedömning i fråga om tillskjutna tillgångar) faktiskt påverkar företagens beslut om verksamhet. Det faktum att ett företag kan undvika betalningar för överlåtelser av aktier, använda under- eller övervärderade tillgångar i sitt aktiekapital och med statlig ägda företag genomföra överlåtelser av aktier som inte har någon ekonomisk förklaring eller motivering, har faktiskt en direkt påverkan på företagets finansiella ställning och dess förmåga att fatta beslut som svar på marknadssignaler.

| (44) | När det gäller råvaror, hävdades det att kommissionen borde ha undersökt huruvida de inköp av insatsvaror som gjordes av den kinesiska gruppens råvaruleverantörer i tidigare led gjordes till marknadsvärden. Man hävdade vidare att kommissionens konstateranden är felaktiga. I detta avseende ska det noteras att det vid undersökningen fastställdes att det är praktiskt taget omöjligt att spåra vad gruppen betalar för de olika råvaruinköpen. |
| --- | --- |

(44)

När det gäller råvaror, hävdades det att kommissionen borde ha undersökt huruvida de inköp av insatsvaror som gjordes av den kinesiska gruppens råvaruleverantörer i tidigare led gjordes till marknadsvärden. Man hävdade vidare att kommissionens konstateranden är felaktiga. I detta avseende ska det noteras att det vid undersökningen fastställdes att det är praktiskt taget omöjligt att spåra vad gruppen betalar för de olika råvaruinköpen.

| (45) | När det gäller kriterium 2, hävdades det att EU har erkänt de kinesiska redovisningsstandarderna (GAAP) som likvärdiga med IFRS/IAS. I detta avseende konstateras det att bedömningen av marknadsekonomisk status görs på grundval av IAS och inte de kinesiska redovisningsstandarderna. Hur som helst, och särskilt med beaktande av att de två standarderna har hävdats vara likvärdiga, skulle det ha varit normalt att förvänta sig att de brister som uppdagats i detta avseende skulle ha uppmärksammats av revisorn. APP bestred att dess företag bröt mot inslagen i de IAS-regler som angavs i bedömningen av marknadsekonomisk status (periodiseringsprincipen, principen om sanningsenlig redovisning av transaktioner och kvittning). De synpunkter som framfördes undergrävde hur som helst inte undersökningsresultaten. |
| --- | --- |

(45)

När det gäller kriterium 2, hävdades det att EU har erkänt de kinesiska redovisningsstandarderna (GAAP) som likvärdiga med IFRS/IAS. I detta avseende konstateras det att bedömningen av marknadsekonomisk status görs på grundval av IAS och inte de kinesiska redovisningsstandarderna. Hur som helst, och särskilt med beaktande av att de två standarderna har hävdats vara likvärdiga, skulle det ha varit normalt att förvänta sig att de brister som uppdagats i detta avseende skulle ha uppmärksammats av revisorn. APP bestred att dess företag bröt mot inslagen i de IAS-regler som angavs i bedömningen av marknadsekonomisk status (periodiseringsprincipen, principen om sanningsenlig redovisning av transaktioner och kvittning). De synpunkter som framfördes undergrävde hur som helst inte undersökningsresultaten.

| (46) | När det gäller kriterium 3, och särskilt rätten till markanvändning, hävdades det att detta kriterium gäller betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet och inte statlig inblandning av ett slag som är vanlig i länder med marknadsekonomi. Man hävdade därför att de snedvridningar som fastställts i frågan om rätten till fördelning av markanvändning inte är specifika för Kina utan även existerar i Europa, eftersom detta är restriktioner som införs av de myndigheter som ansvarar för att locka till sig investerare och säkerställa att investeringar uppfyller tillämpliga, föreskrivna krav. I detta avseende konstateras att syftet med undersökningen hur som helst inte är att fastställa om det föreligger några snedvridningar i EU. Vid undersökningen fastställdes det dessutom att fördelningen av mark var direkt kopplad till en strikt uppsättning regler (både i fråga om villkor och leasingavgifter) som var en direkt följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Dessa regler beskriver ett system med centralplanering som inte är förenligt med marknadsekonomiska principer. |
| --- | --- |

(46)

När det gäller kriterium 3, och särskilt rätten till markanvändning, hävdades det att detta kriterium gäller betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet och inte statlig inblandning av ett slag som är vanlig i länder med marknadsekonomi. Man hävdade därför att de snedvridningar som fastställts i frågan om rätten till fördelning av markanvändning inte är specifika för Kina utan även existerar i Europa, eftersom detta är restriktioner som införs av de myndigheter som ansvarar för att locka till sig investerare och säkerställa att investeringar uppfyller tillämpliga, föreskrivna krav. I detta avseende konstateras att syftet med undersökningen hur som helst inte är att fastställa om det föreligger några snedvridningar i EU. Vid undersökningen fastställdes det dessutom att fördelningen av mark var direkt kopplad till en strikt uppsättning regler (både i fråga om villkor och leasingavgifter) som var en direkt följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Dessa regler beskriver ett system med centralplanering som inte är förenligt med marknadsekonomiska principer.

| (47) | När det gäller lån, hävdades det att kommissionens slutsatser är spekulativa. I detta avseende ska det noteras att undersökningen visade på en tydlig koppling mellan gruppens möjlighet att få bankfinansiering och uppfyllandet av de mål som ställts upp inom ramen för Kinas centralt planerade ekonomi. Man hävdade vidare att de snedvridningar som kommissionen konstaterat på sin höjd skulle kunna vara subventioner. Man ansåg följaktligen att eftersom det pågår en parallell antisubventionsundersökning, kan dessa påstådda subventioner inte utgöra en grund för att avslå en ansökan om marknadsekonomisk status. I detta avseende konstateras det att det vid bedömningen av marknadsekonomisk status fastställdes att det förelåg snedvridningar när det gäller den kinesiska bank-/finanssektorns beviljande av lån. Detta är en snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet som inte på något sätt har att göra med om verkan av sådana handlingar kan betraktas som utjämningsbara subventioner eller inte. |
| --- | --- |

(47)

När det gäller lån, hävdades det att kommissionens slutsatser är spekulativa. I detta avseende ska det noteras att undersökningen visade på en tydlig koppling mellan gruppens möjlighet att få bankfinansiering och uppfyllandet av de mål som ställts upp inom ramen för Kinas centralt planerade ekonomi. Man hävdade vidare att de snedvridningar som kommissionen konstaterat på sin höjd skulle kunna vara subventioner. Man ansåg följaktligen att eftersom det pågår en parallell antisubventionsundersökning, kan dessa påstådda subventioner inte utgöra en grund för att avslå en ansökan om marknadsekonomisk status. I detta avseende konstateras det att det vid bedömningen av marknadsekonomisk status fastställdes att det förelåg snedvridningar när det gäller den kinesiska bank-/finanssektorns beviljande av lån. Detta är en snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet som inte på något sätt har att göra med om verkan av sådana handlingar kan betraktas som utjämningsbara subventioner eller inte.

| (48) | Under den preliminära undersökningen lämnade APP synpunkter i vilka man hävdade att gruppen av kinesiska exporterande tillverkare måste beviljas marknadsekonomisk status för att undvika dubbelräkning till följd av den parallella antisubventionsundersökningen. Man hävdade att statliga subventioner ingår i bedömningen av marknadsekonomisk status, påverkar resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status och därmed kommer att behandlas i den parallella antisubventionsundersökningen. Till stöd för dessa påståenden hänvisade parten också till proportionalitetsprincipen och rätten till god förvaltning. |
| --- | --- |

(48)

Under den preliminära undersökningen lämnade APP synpunkter i vilka man hävdade att gruppen av kinesiska exporterande tillverkare måste beviljas marknadsekonomisk status för att undvika dubbelräkning till följd av den parallella antisubventionsundersökningen. Man hävdade att statliga subventioner ingår i bedömningen av marknadsekonomisk status, påverkar resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status och därmed kommer att behandlas i den parallella antisubventionsundersökningen. Till stöd för dessa påståenden hänvisade parten också till proportionalitetsprincipen och rätten till god förvaltning.

| (49) | Detta argument måste avvisas av följande skäl: För det första kan det konstateras att kriterierna för marknadsekonomisk status tydligt fastställs i grundförordningen (se förteckningen i skäl 32 ovan). Det faktum att det för närvarande pågår en antisubventionsundersökning fråntar inte den undersökande myndigheten skyldigheten att säkerställa att villkoren för att bevilja marknadsekonomisk status är uppfyllda. För det andra regleras frågan om ”dubbelräkning” av antidumpnings- och utjämningstullar av bestämmelserna i den relevanta EU-lagstiftningen, framför allt artikel 14.1 i grundförordningen och artikel 24.1 andra stycket i rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (3), och är inte beroende av om exportören i fråga beviljas marknadsekonomisk status eller inte. Eftersom den föreslagna preliminära antidumpningstullen för samtliga kinesiska samarbetsvilliga parter grundas på nivån för undanröjande av skada och inte på dumpningsmarginalen, är hur som helst varje påstående om dubbelräkning ogiltigt. |
| --- | --- |

(49)

Detta argument måste avvisas av följande skäl: För det första kan det konstateras att kriterierna för marknadsekonomisk status tydligt fastställs i grundförordningen (se förteckningen i skäl 32 ovan). Det faktum att det för närvarande pågår en antisubventionsundersökning fråntar inte den undersökande myndigheten skyldigheten att säkerställa att villkoren för att bevilja marknadsekonomisk status är uppfyllda. För det andra regleras frågan om ”dubbelräkning” av antidumpnings- och utjämningstullar av bestämmelserna i den relevanta EU-lagstiftningen, framför allt artikel 14.1 i grundförordningen och artikel 24.1 andra stycket i rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (3), och är inte beroende av om exportören i fråga beviljas marknadsekonomisk status eller inte. Eftersom den föreslagna preliminära antidumpningstullen för samtliga kinesiska samarbetsvilliga parter grundas på nivån för undanröjande av skada och inte på dumpningsmarginalen, är hur som helst varje påstående om dubbelräkning ogiltigt.

| (50) | Det visade sig att två av de fyra närstående exporterande tillverkarna endast tillverkade flerskiktskartong (se skäl 23). I detta avseende erinras det om att det preliminärt drogs slutsatsen att flerskiktskartong skulle undantas från produktdefinitionen i den aktuella undersökningen. Om de preliminära undersökningsresultaten med avseende på produktdefinitionen skulle bekräftas, kommer följaktligen resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status för dessa två närstående tillverkare inte att vara relevanta för detta förfarande. |
| --- | --- |

(50)

Det visade sig att två av de fyra närstående exporterande tillverkarna endast tillverkade flerskiktskartong (se skäl 23). I detta avseende erinras det om att det preliminärt drogs slutsatsen att flerskiktskartong skulle undantas från produktdefinitionen i den aktuella undersökningen. Om de preliminära undersökningsresultaten med avseende på produktdefinitionen skulle bekräftas, kommer följaktligen resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status för dessa två närstående tillverkare inte att vara relevanta för detta förfarande.

| (51) | Om ett närstående företag som är knutet till tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten inte uppfyller kraven för marknadsekonomisk status, kan, enligt EU:s praxis, inte heller gruppen av närstående företag beviljas marknadsekonomisk status. Följaktligen dras slutsatsen att företagen i APP-gruppen inte kan beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(51)

Om ett närstående företag som är knutet till tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten inte uppfyller kraven för marknadsekonomisk status, kan, enligt EU:s praxis, inte heller gruppen av närstående företag beviljas marknadsekonomisk status. Följaktligen dras slutsatsen att företagen i APP-gruppen inte kan beviljas marknadsekonomisk status.

4.3   Individuell behandling

| (52) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna i artikel 9.5 i grundförordningen för att medges individuell behandling. Nedan följer en vägledande sammanfattning av dessa kriterier:






  — | Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag. |
| --- | --- | --- |

(52)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna i artikel 9.5 i grundförordningen för att medges individuell behandling. Nedan följer en vägledande sammanfattning av dessa kriterier:

—

Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.

| — | Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt. |
| --- | --- |

—

Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.

| — | Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning. |
| --- | --- |

—

Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.

| — | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| — | Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser. |
| --- | --- |

—

Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.

| (53) | Båda grupperna av kinesiska exporterande tillverkare (dvs. APP och Chenming) ansökte om individuell behandling. |
| --- | --- |

(53)

Båda grupperna av kinesiska exporterande tillverkare (dvs. APP och Chenming) ansökte om individuell behandling.

| (54) | På grundval av de tillgängliga uppgifter som kontrollerades under besöken på plats konstaterades det att både APP:s och Chenmings samarbetsvilliga exporterande tillverkare uppfyllde kraven i artikel 9.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(54)

På grundval av de tillgängliga uppgifter som kontrollerades under besöken på plats konstaterades det att både APP:s och Chenmings samarbetsvilliga exporterande tillverkare uppfyllde kraven i artikel 9.5 i grundförordningen.

| (55) | Med anledning av ovanstående fastställs det preliminärt att de relevanta samarbetsvilliga exporterande tillverkarna skulle kunna beviljas individuell behandling. |
| --- | --- |

(55)

Med anledning av ovanstående fastställs det preliminärt att de relevanta samarbetsvilliga exporterande tillverkarna skulle kunna beviljas individuell behandling.

4.4   Normalvärde

4.4.1   Jämförbart land

| (56) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status bestämmas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land). |
| --- | --- |

(56)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status bestämmas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land).

| (57) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen sin avsikt att använda Förenta staterna som ett lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina och uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på detta förslag. |
| --- | --- |

(57)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen sin avsikt att använda Förenta staterna som ett lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet för Kina och uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på detta förslag.

| (58) | En grupp av samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina lämnade synpunkter i vilka man uttryckte tvivel om lämpligheten i att använda Förenta staterna som jämförbart land och föreslog att man i stället skulle använda Thailand. När det gäller Förenta staterna, påstod man att en av tillverkarna i Förenta staterna sannolikt är ett närstående företag till en av klagandena i EU. Man hävdade dessutom att de amerikanska tillverkarna berörs av ett parallellt förfarande mot samma kinesiska produkt, att de är kraftigt subventionerade och att de använder omodern utrustning. |
| --- | --- |

(58)

En grupp av samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina lämnade synpunkter i vilka man uttryckte tvivel om lämpligheten i att använda Förenta staterna som jämförbart land och föreslog att man i stället skulle använda Thailand. När det gäller Förenta staterna, påstod man att en av tillverkarna i Förenta staterna sannolikt är ett närstående företag till en av klagandena i EU. Man hävdade dessutom att de amerikanska tillverkarna berörs av ett parallellt förfarande mot samma kinesiska produkt, att de är kraftigt subventionerade och att de använder omodern utrustning.

| (59) | Kommissionen uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på förslaget från denna part. Unionstillverkarna invände mot förslaget att använda Thailand som ett lämpligt jämförbart land och motsatte sig den kinesiska partens påståenden om de amerikanska tillverkarna. Det thailändska företag som angavs i den kinesiska partens inlaga kontaktades, med detta företag lämnade ett skriftligt svar i vilket det uppgav att man vägrade att samarbeta i undersökningen. Inga andra exporterande tillverkare av den berörda produkten i Thailand var kända. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionen uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter på förslaget från denna part. Unionstillverkarna invände mot förslaget att använda Thailand som ett lämpligt jämförbart land och motsatte sig den kinesiska partens påståenden om de amerikanska tillverkarna. Det thailändska företag som angavs i den kinesiska partens inlaga kontaktades, med detta företag lämnade ett skriftligt svar i vilket det uppgav att man vägrade att samarbeta i undersökningen. Inga andra exporterande tillverkare av den berörda produkten i Thailand var kända.

| (60) | Kommissionen sökte att få till stånd ett samarbete med tillverkare i Förenta staterna. Brev och relevanta frågeformulär skickades till tre kända företag som nämndes i klagomålet och till en relevant intresseorganisation för papperstillverkare. Av de företag som kontaktades var det bara en tillverkare som lämnade de uppgifter som behövdes för att fastställa normalvärdet och som samtyckte till att samarbeta i undersökningen. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen sökte att få till stånd ett samarbete med tillverkare i Förenta staterna. Brev och relevanta frågeformulär skickades till tre kända företag som nämndes i klagomålet och till en relevant intresseorganisation för papperstillverkare. Av de företag som kontaktades var det bara en tillverkare som lämnade de uppgifter som behövdes för att fastställa normalvärdet och som samtyckte till att samarbeta i undersökningen.

| (61) | Undersökningen visade att Förenta staterna har en konkurrensutsatt marknad för den likadana produkten. Det faktum att Förenta staterna införde antidumpnings- och utjämningstullar på import av pappersprodukter från Kina kan inte vara en orsak till att inte använda Förenta staterna som ett jämförbart land, eftersom det råder tillräcklig konkurrens i detta land. När det gäller påståendena rörande subventionering och omodern utrustning i Förenta staterna, konstateras det att dessa måste avvisas, eftersom det inte lades fram någon konkret bevisning till stöd för sådana påståenden och eftersom det inte finns någon relevant kontrollerbar information. När det gäller förhållandet mellan den samarbetsvilliga tillverkaren i Förenta staterna och ett tillverkningsföretag i unionen, konstateras det att det som har betydelse i detta sammanhang är att kopplingarna mellan den samarbetsvilliga tillverkaren i det eventuella jämförbara landet och företaget i unionen inte påverkar uppgifterna om normalvärdet. Undersökningen visade inte på någon sådan påverkan med avseende på de uppgifter som erhölls i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(61)

Undersökningen visade att Förenta staterna har en konkurrensutsatt marknad för den likadana produkten. Det faktum att Förenta staterna införde antidumpnings- och utjämningstullar på import av pappersprodukter från Kina kan inte vara en orsak till att inte använda Förenta staterna som ett jämförbart land, eftersom det råder tillräcklig konkurrens i detta land. När det gäller påståendena rörande subventionering och omodern utrustning i Förenta staterna, konstateras det att dessa måste avvisas, eftersom det inte lades fram någon konkret bevisning till stöd för sådana påståenden och eftersom det inte finns någon relevant kontrollerbar information. När det gäller förhållandet mellan den samarbetsvilliga tillverkaren i Förenta staterna och ett tillverkningsföretag i unionen, konstateras det att det som har betydelse i detta sammanhang är att kopplingarna mellan den samarbetsvilliga tillverkaren i det eventuella jämförbara landet och företaget i unionen inte påverkar uppgifterna om normalvärdet. Undersökningen visade inte på någon sådan påverkan med avseende på de uppgifter som erhölls i Förenta staterna.

| (62) | Undersökningen visade dessutom att den samarbetsvilliga amerikanska tillverkarens tillverkningsvolym utgör betydligt mer än 5 % av volymen av den kinesiska exporten av den berörda produkten till unionen, och tillverkningen var följaktligen representativ sett till volym. När det gäller kvalitet, tekniska specifikationer och standarder för den likadana produkten i Förenta staterna, kunde man inte finna några större skillnader i förhållande till de kinesiska produkterna. Den amerikanska marknaden ansågs därför vara tillräckligt representativ för fastställandet av normalvärdet för Kina. |
| --- | --- |

(62)

Undersökningen visade dessutom att den samarbetsvilliga amerikanska tillverkarens tillverkningsvolym utgör betydligt mer än 5 % av volymen av den kinesiska exporten av den berörda produkten till unionen, och tillverkningen var följaktligen representativ sett till volym. När det gäller kvalitet, tekniska specifikationer och standarder för den likadana produkten i Förenta staterna, kunde man inte finna några större skillnader i förhållande till de kinesiska produkterna. Den amerikanska marknaden ansågs därför vara tillräckligt representativ för fastställandet av normalvärdet för Kina.

| (63) | På grundval av detta drog man preliminärt slutsatsen att det var lämpligt att använda Förenta staterna som ett jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(63)

På grundval av detta drog man preliminärt slutsatsen att det var lämpligt att använda Förenta staterna som ett jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

4.4.2   Fastställande av normalvärde

| (64) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet enligt följande: |
| --- | --- |

(64)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet enligt följande:

| (65) | Den amerikanska tillverkaren av den likadana produkten hade en inhemsk försäljning som konstaterades vara representativ sett till volym i förhållande till den berörda produkten som exporterades till unionen av den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina. |
| --- | --- |

(65)

Den amerikanska tillverkaren av den likadana produkten hade en inhemsk försäljning som konstaterades vara representativ sett till volym i förhållande till den berörda produkten som exporterades till unionen av den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina.

| (66) | Kommissionen undersökte också om den inhemska försäljningen kunde anses ha ägt rum vid normal handel genom att för varje produkttyp fastställa hur stor andel som utgjordes av lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under undersökningsperioden. Eftersom volymen av den lönsamma försäljningen för den likadana produkten för varje produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna typ var lägre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska försäljningspriset på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid den lönsamma försäljningen på den inhemska marknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen undersökte också om den inhemska försäljningen kunde anses ha ägt rum vid normal handel genom att för varje produkttyp fastställa hur stor andel som utgjordes av lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under undersökningsperioden. Eftersom volymen av den lönsamma försäljningen för den likadana produkten för varje produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna typ var lägre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska försäljningspriset på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid den lönsamma försäljningen på den inhemska marknaden under undersökningsperioden.

| (67) | Det noteras att den samarbetsvilliga amerikanska tillverkaren under undersökningsperioden tillverkade och saluförde alla typer av den likadana produkten på den amerikanska marknaden. |
| --- | --- |

(67)

Det noteras att den samarbetsvilliga amerikanska tillverkaren under undersökningsperioden tillverkade och saluförde alla typer av den likadana produkten på den amerikanska marknaden.

4.5   Exportpris

| (68) | När det gäller APP noteras att det visade sig att två av de fyra närstående exporterande tillverkarna endast tillverkade flerskiktskartong (se skäl 23). I detta avseende erinras det om att det preliminärt drogs slutsatsen att flerskiktskartong skulle undantas från produktdefinitionen i den aktuella undersökningen. Vid beräkningen av dumpningens omfattning bortsåg man därför från de uppgifter om exportpriser som dessa två företag hade lämnat. |
| --- | --- |

(68)

När det gäller APP noteras att det visade sig att två av de fyra närstående exporterande tillverkarna endast tillverkade flerskiktskartong (se skäl 23). I detta avseende erinras det om att det preliminärt drogs slutsatsen att flerskiktskartong skulle undantas från produktdefinitionen i den aktuella undersökningen. Vid beräkningen av dumpningens omfattning bortsåg man därför från de uppgifter om exportpriser som dessa två företag hade lämnat.

| (69) | De exporterande tillverkarnas exportförsäljning till unionen skedde antingen i) via närstående handelsföretag utanför unionen, eller ii) via ett närstående handelsföretag i unionen. |
| --- | --- |

(69)

De exporterande tillverkarnas exportförsäljning till unionen skedde antingen i) via närstående handelsföretag utanför unionen, eller ii) via ett närstående handelsföretag i unionen.

| (70) | I de fall då exportförsäljningen till unionen skedde genom närstående handelsföretag utanför unionen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas för produkten när den såldes av de närstående handelsföretagen till en oberoende köpare i unionen. |
| --- | --- |

(70)

I de fall då exportförsäljningen till unionen skedde genom närstående handelsföretag utanför unionen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas för produkten när den såldes av de närstående handelsföretagen till en oberoende köpare i unionen.

| (71) | I de fall när exportförsäljningen till unionen skedde genom det närstående handelsföretaget i unionen, konstruerades exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av de priser till vilka den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende köpare i unionen. Justeringar gjordes för alla omkostnader som tillkommit mellan import och återförsäljning, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt den vinst som gjorts i unionen av importföretaget under undersökningsperioden. När det gäller vinstmarginalen kunde det närstående handelsföretagets faktiska vinst inte användas, eftersom förhållandet mellan den exporterande tillverkaren och det närstående handelsföretaget innebar att dessa priser inte var tillförlitliga. Den relevanta vinstmarginalen fastställdes därför till en skälig nivå, mycket lägre än den vinstmarginal (se skäl 155), som man normalt skulle kunna förvänta sig vid denna typ av handelstransaktioner. |
| --- | --- |

(71)

I de fall när exportförsäljningen till unionen skedde genom det närstående handelsföretaget i unionen, konstruerades exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av de priser till vilka den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende köpare i unionen. Justeringar gjordes för alla omkostnader som tillkommit mellan import och återförsäljning, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt den vinst som gjorts i unionen av importföretaget under undersökningsperioden. När det gäller vinstmarginalen kunde det närstående handelsföretagets faktiska vinst inte användas, eftersom förhållandet mellan den exporterande tillverkaren och det närstående handelsföretaget innebar att dessa priser inte var tillförlitliga. Den relevanta vinstmarginalen fastställdes därför till en skälig nivå, mycket lägre än den vinstmarginal (se skäl 155), som man normalt skulle kunna förvänta sig vid denna typ av handelstransaktioner.

4.6   Jämförelse

| (72) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik. |
| --- | --- |

(72)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik.

| (73) | För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset tog man, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, i form av justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. För de undersökta exporterande tillverkarna i Kina gjordes i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader när det gäller transport- och försäkringskostnader, kreditkostnader, avdrag vid årets slut, provisioner, kvalitetsanspråk och bankavgifter. |
| --- | --- |

(73)

För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset tog man, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, i form av justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. För de undersökta exporterande tillverkarna i Kina gjordes i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader när det gäller transport- och försäkringskostnader, kreditkostnader, avdrag vid årets slut, provisioner, kvalitetsanspråk och bankavgifter.

4.7   Dumpningsmarginaler

| (74) | För de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde för varje produkttyp och ett vägt genomsnittligt exportpris för varje produkttyp enligt vad som fastställts ovan, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(74)

För de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde för varje produkttyp och ett vägt genomsnittligt exportpris för varje produkttyp enligt vad som fastställts ovan, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (75) | På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:






  Exporterande tillverkare | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu-provinsen, Kina | 43,9 % |
| Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu-provinsen, Kina | 43,9 % |
| Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong-provinsen, Kina | 63 % |
| Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong-provinsen, Kina | 63 % |

(75)

På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:

Exporterande tillverkare

Dumpningsmarginal

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu-provinsen, Kina

43,9 %

Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu-provinsen, Kina

43,9 %

Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong-provinsen, Kina

63 %

Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong-provinsen, Kina

63 %

| (76) | Enligt uppgifter i klagomålet och från de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna finns det andra kända tillverkare av den berörda produkten i Kina. Eftersom den angivna exportvolymen konstaterades vara högre än importen enligt Eurostats uppgifter, bedömdes emellertid samarbetsviljan vara hög och den landsomfattande dumpningsmarginalen för Kina fastställdes till samma nivå som den dumpningsmarginal som fastställts för de samarbetsvilliga företag som har den högsta individuella tullsatsen, dvs. 63 %. |
| --- | --- |

(76)

Enligt uppgifter i klagomålet och från de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna finns det andra kända tillverkare av den berörda produkten i Kina. Eftersom den angivna exportvolymen konstaterades vara högre än importen enligt Eurostats uppgifter, bedömdes emellertid samarbetsviljan vara hög och den landsomfattande dumpningsmarginalen för Kina fastställdes till samma nivå som den dumpningsmarginal som fastställts för de samarbetsvilliga företag som har den högsta individuella tullsatsen, dvs. 63 %.

5.   UNIONSTILLVERKARE

5.1   Tillverkningen i unionen

| (77) | Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av 14 kända och några andra mycket små tillverkare i unionen. Uppgifterna från Cepifine uppskattas omfatta 98 % av unionstillverkarnas produktion. På grundval av detta beräknades att unionens sammanlagda tillverkning uppgick till omkring 5 270 000 ton under undersökningsperioden. De unionstillverkare som svarar för den sammanlagda tillverkningen i unionen utgör alltså unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(77)

Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av 14 kända och några andra mycket små tillverkare i unionen. Uppgifterna från Cepifine uppskattas omfatta 98 % av unionstillverkarnas produktion. På grundval av detta beräknades att unionens sammanlagda tillverkning uppgick till omkring 5 270 000 ton under undersökningsperioden. De unionstillverkare som svarar för den sammanlagda tillverkningen i unionen utgör alltså unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (78) | Industrin som tillverkar bestruket finpapper är energi- och kapitalintensiv. Till följd av detta utnyttjas stordriftsfördelar, vilket förklarar att tillverkningen är koncentrerad till några få stora aktörer, kompletterat av mindre tillverkare som inriktar sig på geografiskt stängda marknader. Fem i stort sett lika stora tillverkare täcker större delen av marknaden i unionen med tillverkningsanläggningar som är spridda över hela Europa. Bestruket finpapper är huvudsakligen en stapelvara där handeln främst sker genom pappershandlare och grossister. Dessa distributionskanaler kännetecknas av en hög koncentration av köpkraft och pristransparens genom prisnoteringar. |
| --- | --- |

(78)

Industrin som tillverkar bestruket finpapper är energi- och kapitalintensiv. Till följd av detta utnyttjas stordriftsfördelar, vilket förklarar att tillverkningen är koncentrerad till några få stora aktörer, kompletterat av mindre tillverkare som inriktar sig på geografiskt stängda marknader. Fem i stort sett lika stora tillverkare täcker större delen av marknaden i unionen med tillverkningsanläggningar som är spridda över hela Europa. Bestruket finpapper är huvudsakligen en stapelvara där handeln främst sker genom pappershandlare och grossister. Dessa distributionskanaler kännetecknas av en hög koncentration av köpkraft och pristransparens genom prisnoteringar.

| (79) | Såsom nämns i skäl 17 ovan hävdade en berörd part att bestruket finpapper som lämpar sig för rulloffset-tryckning borde ha inkluderats i produktdefinitionen i den aktuella undersökningen. På grundval av detta påstod parten att den klagande unionsindustrin inte hade tillräcklig talerätt i detta förfarande. Utifrån de slutsatser som dras ovan i skälen 20 och 22, dvs. att det bestrukna finpapper som används vid rulloffset och det som används vid arkoffset är två olika produkter, måste emellertid detta påstående avvisas. |
| --- | --- |

(79)

Såsom nämns i skäl 17 ovan hävdade en berörd part att bestruket finpapper som lämpar sig för rulloffset-tryckning borde ha inkluderats i produktdefinitionen i den aktuella undersökningen. På grundval av detta påstod parten att den klagande unionsindustrin inte hade tillräcklig talerätt i detta förfarande. Utifrån de slutsatser som dras ovan i skälen 20 och 22, dvs. att det bestrukna finpapper som används vid rulloffset och det som används vid arkoffset är två olika produkter, måste emellertid detta påstående avvisas.

6.   SKADA

6.1   Förbrukningen i unionen

| (80) | Förbrukningen fastställdes på grundval av följande:






  — | Eurostats uppgifter om import från tredjeland, vid behov justerade på grundval av information från unionstillverkarna för produkter som inte omfattas av förfarandet. Under undersökningen framkom, på grundval av den bevisning som framlagts, att dessa antaganden var rimliga och motiverade. |
| --- | --- | --- |

(80)

Förbrukningen fastställdes på grundval av följande:

—

Eurostats uppgifter om import från tredjeland, vid behov justerade på grundval av information från unionstillverkarna för produkter som inte omfattas av förfarandet. Under undersökningen framkom, på grundval av den bevisning som framlagts, att dessa antaganden var rimliga och motiverade.

| — | Den kontrollerade sammanlagda exportvolymen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina till unionsmarknaden, eftersom den rapporterade exportvolymen konstaterades vara högre än importvolymen enligt Eurostats uppgifter. |
| --- | --- |

—

Den kontrollerade sammanlagda exportvolymen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina till unionsmarknaden, eftersom den rapporterade exportvolymen konstaterades vara högre än importvolymen enligt Eurostats uppgifter.

| — | Samtliga unionstillverkares sammanlagda försäljning på unionsmarknaden enligt uppgifter från Cepifine. |
| --- | --- |

—

Samtliga unionstillverkares sammanlagda försäljning på unionsmarknaden enligt uppgifter från Cepifine.

| (81) | På grundval av detta fastställdes den totala förbrukningen i unionen till följande:

  Tabell 1


  Förbrukningen i unionen










  Förbrukningen i unionen | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 5 308 275 | 5 508 183 | 5 384 770 | 4 572 057 |
| Index | 100 | 104 | 101 | 86 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret, justerade uppgifter från Eurostat och uppgifter från Cepifine. |

(81)

På grundval av detta fastställdes den totala förbrukningen i unionen till följande:

Tabell 1

Förbrukningen i unionen

Förbrukningen i unionen

2006

2007

2008

2009/UP

Ton

5 308 275

5 508 183

5 384 770

4 572 057

Index

100

104

101

86

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret, justerade uppgifter från Eurostat och uppgifter från Cepifine.

| (82) | Totalt sett minskade förbrukning i unionen med 14 % under skadeundersökningsperioden. Det konstaterades att förbrukningen först ökade med 4 % mellan 2006 och 2007, och därefter minskade med 18 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Den minskade förbrukningen under 2008 och undersökningsperioden berodde på en svagare efterfrågan, särskilt första halvåret 2009, till följd av den ekonomiska nedgången. |
| --- | --- |

(82)

Totalt sett minskade förbrukning i unionen med 14 % under skadeundersökningsperioden. Det konstaterades att förbrukningen först ökade med 4 % mellan 2006 och 2007, och därefter minskade med 18 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Den minskade förbrukningen under 2008 och undersökningsperioden berodde på en svagare efterfrågan, särskilt första halvåret 2009, till följd av den ekonomiska nedgången.

6.2   Import till unionen från Kina

| (83) | Såsom anges i skäl 80 ovan konstaterades det att de kinesiska samarbetsvilliga exportörernas kontrollerade sammanlagda försäljningsvolym för den berörda produkten på unionsmarknaden var högre än importvolymen enligt uppgifter från Eurostat. Eftersom man ansåg att de kontrollerade uppgifterna är mer korrekta än den tillgängliga statistiken, fastställdes den sammanlagda importvolymen från Kina på grundval av de kontrollerade uppgifter som lämnades av de samarbetsvilliga företagen. Försäljningsvolymen för de samarbetsvilliga företag som befunnits endast ha exporterat flerskiktskartong under skadeundersökningsperioden räknades inte med i den sammanlagda importen, eftersom man preliminärt drog slutsatsen (se skäl 24) att flerskiktspapper och flerskiktskartong inte bör anses som den berörda produkten. Eftersom importuppgifterna för den berörda produkten endast gällde två företag, ansågs det av sekretesskäl lämpligt att lägga fram dem i indexerad form.

  Tabell 2


  Sammanlagd dumpad import från Kina










  Sammanlagd import från Kina | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (index) | 100 | 218 | 212 | 283 |
| Marknadsandel (index) | 100 | 210 | 209 | 329 |
| Priser (euro/ton) | 677 | 661 | 657 | 621 |
| Index | 100 | 98 | 97 | 92 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(83)

Såsom anges i skäl 80 ovan konstaterades det att de kinesiska samarbetsvilliga exportörernas kontrollerade sammanlagda försäljningsvolym för den berörda produkten på unionsmarknaden var högre än importvolymen enligt uppgifter från Eurostat. Eftersom man ansåg att de kontrollerade uppgifterna är mer korrekta än den tillgängliga statistiken, fastställdes den sammanlagda importvolymen från Kina på grundval av de kontrollerade uppgifter som lämnades av de samarbetsvilliga företagen. Försäljningsvolymen för de samarbetsvilliga företag som befunnits endast ha exporterat flerskiktskartong under skadeundersökningsperioden räknades inte med i den sammanlagda importen, eftersom man preliminärt drog slutsatsen (se skäl 24) att flerskiktspapper och flerskiktskartong inte bör anses som den berörda produkten. Eftersom importuppgifterna för den berörda produkten endast gällde två företag, ansågs det av sekretesskäl lämpligt att lägga fram dem i indexerad form.

Tabell 2

Sammanlagd dumpad import från Kina

Sammanlagd import från Kina

2006

2007

2008

2009/UP

Volym (index)

100

218

212

283

Marknadsandel (index)

100

210

209

329

Priser (euro/ton)

677

661

657

621

Index

100

98

97

92

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (84) | Den sammanlagda importvolymen från Kina ökade drastiskt med nästan tre gånger under skadeundersökningsperioden. Till följd av detta ökade Kinas marknadsandel betydligt, från 1 % 2006 till över 4 % under undersökningsperioden. Detta måste ses mot bakgrund av en minskad förbrukning, som föll med 14 % under samma period. De genomsnittliga priserna på den dumpade importen från Kina minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(84)

Den sammanlagda importvolymen från Kina ökade drastiskt med nästan tre gånger under skadeundersökningsperioden. Till följd av detta ökade Kinas marknadsandel betydligt, från 1 % 2006 till över 4 % under undersökningsperioden. Detta måste ses mot bakgrund av en minskad förbrukning, som föll med 14 % under samma period. De genomsnittliga priserna på den dumpade importen från Kina minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden.

6.2.1   Prisunderskridande

| (85) | I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för importen från Kina till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån med lämpliga justeringar för gällande tullar och kostnader som uppstår efter importen. |
| --- | --- |

(85)

I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för importen från Kina till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån med lämpliga justeringar för gällande tullar och kostnader som uppstår efter importen.

| (86) | Såsom förklaras i skäl 28 var de kinesiska exportörernas samarbetsvilja mycket hög och de ansågs stå för den sammanlagda exportvolymen från Kina till unionen under undersökningsperioden. Med tanke på att det konstaterades att två kinesiska exporterande tillverkare som ursprungligen gav sig till känna inte exporterade den berörda produkten till unionen (se skäl 50), har dessa tillverkares import inte beaktats i analysen av prisunderskridande. |
| --- | --- |

(86)

Såsom förklaras i skäl 28 var de kinesiska exportörernas samarbetsvilja mycket hög och de ansågs stå för den sammanlagda exportvolymen från Kina till unionen under undersökningsperioden. Med tanke på att det konstaterades att två kinesiska exporterande tillverkare som ursprungligen gav sig till känna inte exporterade den berörda produkten till unionen (se skäl 50), har dessa tillverkares import inte beaktats i analysen av prisunderskridande.

| (87) | Jämförelsen visade att under undersökningsperioden underskred priset för den berörda dumpade produkten med ursprung i Kina som såldes i unionen unionstillverkarnas priser med i genomsnitt 5,6 %. Nivån på prisunderskridandemarginalen ska ses mot bakgrund av den höga pristransparens understödd av prisnoteringar som kännetecknar distributionsmarknaden för bestruket finpapper. |
| --- | --- |

(87)

Jämförelsen visade att under undersökningsperioden underskred priset för den berörda dumpade produkten med ursprung i Kina som såldes i unionen unionstillverkarnas priser med i genomsnitt 5,6 %. Nivån på prisunderskridandemarginalen ska ses mot bakgrund av den höga pristransparens understödd av prisnoteringar som kännetecknar distributionsmarknaden för bestruket finpapper.

6.3   Unionsindustrins och de samarbetsvilliga unionstillverkarnas ekonomiska situation

6.3.1   Inledande anmärkningar

| (88) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionstillverkarna en bedömning av alla relevanta ekonomiska förhållanden som hade betydelse för unionstillverkarnas tillstånd från 2006 till undersökningsperiodens slut. |
| --- | --- |

(88)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionstillverkarna en bedömning av alla relevanta ekonomiska förhållanden som hade betydelse för unionstillverkarnas tillstånd från 2006 till undersökningsperiodens slut.

| (89) | De makroekonomiska inslagen (produktion, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt och dumpningsmarginalens storlek) bedömdes för unionens sammanlagda tillverkning, på grundval av information som lämnats av Cepifine. |
| --- | --- |

(89)

De makroekonomiska inslagen (produktion, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt och dumpningsmarginalens storlek) bedömdes för unionens sammanlagda tillverkning, på grundval av information som lämnats av Cepifine.

| (90) | Analysen av de mikroekonomiska inslagen (genomsnittliga enhetspriser, sysselsättning, löner, produktivitet, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga) omfattade unionstillverkarna och gjordes på grundval av kontrollerade uppgifter från dessa. |
| --- | --- |

(90)

Analysen av de mikroekonomiska inslagen (genomsnittliga enhetspriser, sysselsättning, löner, produktivitet, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga) omfattade unionstillverkarna och gjordes på grundval av kontrollerade uppgifter från dessa.

| (91) | En part hävdade att en av de samarbetsvilliga tillverkarna inte samarbetade fullt ut, eftersom tillverkaren skulle vara knuten till en annan tillverkare i Europeiska unionen genom 1. aktieinnehav och 2. ett samriskföretag bestående av avtal om ensamrätt till försäljning och råvaruförsörjning. Undersökningen bekräftade å andra sidan att EU-tillverkaren i fråga bara hade ett mycket litet antal aktier och att antalet låg under det tröskelvärde som fastställs i artikel 143 i förordning (EEG) nr 2454/93 (4). Avtalen mellan de två företagen innehöll dessutom inte några inslag som skulle ha givit anledning att tro att förhållandet mellan företagen skulle ha gått utöver vad som är ett normalt affärsförhållande mellan en köpare och en säljare. |
| --- | --- |

(91)

En part hävdade att en av de samarbetsvilliga tillverkarna inte samarbetade fullt ut, eftersom tillverkaren skulle vara knuten till en annan tillverkare i Europeiska unionen genom 1. aktieinnehav och 2. ett samriskföretag bestående av avtal om ensamrätt till försäljning och råvaruförsörjning. Undersökningen bekräftade å andra sidan att EU-tillverkaren i fråga bara hade ett mycket litet antal aktier och att antalet låg under det tröskelvärde som fastställs i artikel 143 i förordning (EEG) nr 2454/93 (4). Avtalen mellan de två företagen innehöll dessutom inte några inslag som skulle ha givit anledning att tro att förhållandet mellan företagen skulle ha gått utöver vad som är ett normalt affärsförhållande mellan en köpare och en säljare.

6.3.2   Uppgifter som rör samtliga unionstillverkare (makroekonomiska indikatorer)

6.3.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tabell 3

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning (ton) | 6 483 462 | 6 635 377 | 6 381 324 | 5 164 475 |
| Index | 100 | 102 | 98 | 80 |
| Kapacitet (ton) | 7 032 734 | 7 059 814 | 6 857 226 | 6 259 129 |
| Index | 100 | 100 | 98 | 89 |
| Kapacitetsutnyttjande | 92 % | 94 % | 93 % | 83 % |
| Index | 100 | 102 | 101 | 90 |
| Källa: Uppgifter från Cepifine. |

2006

2007

2008

2009/UP

Tillverkning (ton)

6 483 462

6 635 377

6 381 324

5 164 475

Index

100

102

98

80

Kapacitet (ton)

7 032 734

7 059 814

6 857 226

6 259 129

Index

100

100

98

89

Kapacitetsutnyttjande

92 %

94 %

93 %

83 %

Index

100

102

101

90

Källa: Uppgifter från Cepifine.

| (92) | Såsom framgår av ovanstående tabell minskade unionstillverkarnas tillverkningsvolym med 20 % under skadeundersökningsperioden. Det ska noteras att även om förbrukningen i unionen ökade med cirka 1 % mellan 2006 och 2008, minskade unionsindustrins tillverkning med 2 % under den perioden, för att därefter minska betydligt mellan 2008 och undersökningsperioden till följd av den minskade förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(92)

Såsom framgår av ovanstående tabell minskade unionstillverkarnas tillverkningsvolym med 20 % under skadeundersökningsperioden. Det ska noteras att även om förbrukningen i unionen ökade med cirka 1 % mellan 2006 och 2008, minskade unionsindustrins tillverkning med 2 % under den perioden, för att därefter minska betydligt mellan 2008 och undersökningsperioden till följd av den minskade förbrukningen i unionen.

| (93) | Sedan 2000 har unionstillverkarna vidtagit omfattande omstruktureringsansträngningar för att ta itu med en strukturell överkapacitet. Genom konsolidering och nedläggningar av pappersbruk minskade unionsindustrin sin produktionskapacitet för bestruket finpapper med cirka 770 000 ton mellan 2006 och undersökningsperioden, dvs. med 11 %. |
| --- | --- |

(93)

Sedan 2000 har unionstillverkarna vidtagit omfattande omstruktureringsansträngningar för att ta itu med en strukturell överkapacitet. Genom konsolidering och nedläggningar av pappersbruk minskade unionsindustrin sin produktionskapacitet för bestruket finpapper med cirka 770 000 ton mellan 2006 och undersökningsperioden, dvs. med 11 %.

| (94) | Trots den minskade totala kapaciteten fortsatte kapacitetsutnyttjandet att minska från 92 % 2006 till 83 % under undersökningsperioden. Den största minskningen skedde mellan 2008 och undersökningsperioden. Det noteras att ett högt kapacitetsutnyttjande har stor betydelse för papperstillverkarnas långsiktiga lönsamhet till följd av betydande investeringar i anläggningstillgångar. Kapacitetsutnyttjandet under undersökningsperioden ansågs därför vara lågt. |
| --- | --- |

(94)

Trots den minskade totala kapaciteten fortsatte kapacitetsutnyttjandet att minska från 92 % 2006 till 83 % under undersökningsperioden. Den största minskningen skedde mellan 2008 och undersökningsperioden. Det noteras att ett högt kapacitetsutnyttjande har stor betydelse för papperstillverkarnas långsiktiga lönsamhet till följd av betydande investeringar i anläggningstillgångar. Kapacitetsutnyttjandet under undersökningsperioden ansågs därför vara lågt.

6.3.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (95) | De försäljningssiffror som anges i nedanstående tabell avser den volym som såldes till den första oberoende kunden på unionsmarknaden.

  Tabell 4


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (ton) | 4 921 141 | 4 999 524 | 4 875 841 | 4 008 354 |
| Index | 100 | 102 | 99 | 81 |
| Marknadsandel | 93 % | 91 % | 91 % | 88 % |
| Index | 100 | 98 | 98 | 95 |
| Källa: Uppgifter från Cepifine. |

(95)

De försäljningssiffror som anges i nedanstående tabell avser den volym som såldes till den första oberoende kunden på unionsmarknaden.

Tabell 4

Försäljningsvolym och marknadsandel

2006

2007

2008

2009/UP

Försäljningsvolym (ton)

4 921 141

4 999 524

4 875 841

4 008 354

Index

100

102

99

81

Marknadsandel

93 %

91 %

91 %

88 %

Index

100

98

98

95

Källa: Uppgifter från Cepifine.

| (96) | Trots att förbrukningen i unionen ökade med 4 % mellan 2006 och 2007 (se skäl 81), så ökade under samma period unionsindustrins sammanlagda försäljningsvolym av den berörda produkten till oberoende kunder på unionsmarknaden bara med 2 %. Detta innebär att unionsindustrin inte fullt ut kunde dra nytta av den ökade förbrukningen under den perioden. När förbrukningen i unionen sedan minskade med 15 % mellan 2008 och undersökningsperioden minskade samtliga unionstillverkares samlade försäljningsvolym med ännu mer, nämligen med 18 %. Efter en svag uppgång 2007 minskade följaktligen unionsindustrins försäljningsvolym stadigt och avsevärt, vilket ledde till en förlust av marknadsandelar på 5 procentenheter under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(96)

Trots att förbrukningen i unionen ökade med 4 % mellan 2006 och 2007 (se skäl 81), så ökade under samma period unionsindustrins sammanlagda försäljningsvolym av den berörda produkten till oberoende kunder på unionsmarknaden bara med 2 %. Detta innebär att unionsindustrin inte fullt ut kunde dra nytta av den ökade förbrukningen under den perioden. När förbrukningen i unionen sedan minskade med 15 % mellan 2008 och undersökningsperioden minskade samtliga unionstillverkares samlade försäljningsvolym med ännu mer, nämligen med 18 %. Efter en svag uppgång 2007 minskade följaktligen unionsindustrins försäljningsvolym stadigt och avsevärt, vilket ledde till en förlust av marknadsandelar på 5 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

6.3.2.3   Tillväxt

| (97) | När man ser på utvecklingen under skadeundersökningsperioden var nedgången i samtliga unionstillverkares samlade försäljningsvolym med 19 % långt mer uttalad än den minskade förbrukningen i unionen med 14 %. Till följd av detta minskade samtliga unionstillverkares marknadsandel också avsevärt med 5 procentenheter under samma period. |
| --- | --- |

(97)

När man ser på utvecklingen under skadeundersökningsperioden var nedgången i samtliga unionstillverkares samlade försäljningsvolym med 19 % långt mer uttalad än den minskade förbrukningen i unionen med 14 %. Till följd av detta minskade samtliga unionstillverkares marknadsandel också avsevärt med 5 procentenheter under samma period.

6.3.2.4   Dumpningsmarginalens storlek

| (98) | De preliminära dumpningsmarginaler för Kina som anges ovan i avsnittet om dumpning är betydande. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan inverkan av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar. |
| --- | --- |

(98)

De preliminära dumpningsmarginaler för Kina som anges ovan i avsnittet om dumpning är betydande. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan inverkan av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar.

6.3.3   Uppgifter som rör de samarbetsvilliga unionstillverkarna (mikroekonomiska indikatorer)

6.3.3.1   De samarbetsvilliga unionstillverkarnas genomsnittliga priser per enhet

| (99) | De samarbetsvilliga unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser fritt fabrik till icke-närstående kunder på unionsmarknaden ökade under 2007, minskade sedan och låg under 2009 på nästan samma nivå som i början av skadeundersökningsperioden. På det hela taget förblev priserna på bestruket finpapper stabila under åren.

  Tabell 5


  Unionstillverkarnas priser










  Unionstillverkarnas priser | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 692 | 717 | 691 | 695 |
| Index | 100 | 104 | 100 | 100 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(99)

De samarbetsvilliga unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser fritt fabrik till icke-närstående kunder på unionsmarknaden ökade under 2007, minskade sedan och låg under 2009 på nästan samma nivå som i början av skadeundersökningsperioden. På det hela taget förblev priserna på bestruket finpapper stabila under åren.

Tabell 5

Unionstillverkarnas priser

Unionstillverkarnas priser

2006

2007

2008

2009/UP

Genomsnittligt pris (euro/ton)

692

717

691

695

Index

100

104

100

100

Källa: Svar på frågeformuläret.

6.3.3.2   Lager

| (100) | Lagren utgjorde omkring 10 % av tillverkningsvolymen under undersökningsperioden. De samarbetsvilliga unionstillverkarnas lagernivåer ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden, särskilt mellan 2006 och 2007 och senare mellan 2008 och undersökningsperioden. Detta sammanföll bland annat med en ökning av den dumpade lågprisimporten från Kina.

  Tabell 6


  Lager










  Lager | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager (ton) | 278 265 | 298 547 | 296 387 | 318 489 |
| Index | 100 | 107 | 107 | 114 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(100)

Lagren utgjorde omkring 10 % av tillverkningsvolymen under undersökningsperioden. De samarbetsvilliga unionstillverkarnas lagernivåer ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden, särskilt mellan 2006 och 2007 och senare mellan 2008 och undersökningsperioden. Detta sammanföll bland annat med en ökning av den dumpade lågprisimporten från Kina.

Tabell 6

Lager

Lager

2006

2007

2008

2009/UP

Lager (ton)

278 265

298 547

296 387

318 489

Index

100

107

107

114

Källa: Svar på frågeformuläret.

6.3.3.3   Sysselsättning, löner och produktivitet

Tabell 7

Sysselsättning

| Sysselsättning | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning – heltidsekvivalent | 7 756 | 7 487 | 7 207 | 6 197 |
| Index | 100 | 97 | 93 | 80 |
| Arbetskostnader (euro/heltidsekvivalent) | 54 053 | 54 948 | 57 026 | 58 735 |
| Index | 100 | 102 | 105 | 109 |
| Produktivitet (enhet/heltidsekvivalent) | 453 | 478 | 486 | 457 |
| Index | 100 | 106 | 107 | 101 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

Sysselsättning

2006

2007

2008

2009/UP

Sysselsättning – heltidsekvivalent

7 756

7 487

7 207

6 197

Index

100

97

93

80

Arbetskostnader (euro/heltidsekvivalent)

54 053

54 948

57 026

58 735

Index

100

102

105

109

Produktivitet (enhet/heltidsekvivalent)

453

478

486

457

Index

100

106

107

101

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (101) | På grund av nedläggningar av pappersbruk och konsolidering hos de samarbetsvilliga unionstillverkarna minskade antalet anställda under skadeundersökningsperioden betydligt, närmare bestämt med 11 % (nära 900 arbetstillfällen). Det ska noteras att antalet anställda under undersökningsperioden är artificiellt högt genom det antal anställda som förvärvades av en av de samarbetsvilliga unionstillverkarna i början av undersökningsperioden. Bortfallet i sysselsättningen uppgick till 20 % om man i denna indikator räknar bort effekterna av förvärvet. |
| --- | --- |

(101)

På grund av nedläggningar av pappersbruk och konsolidering hos de samarbetsvilliga unionstillverkarna minskade antalet anställda under skadeundersökningsperioden betydligt, närmare bestämt med 11 % (nära 900 arbetstillfällen). Det ska noteras att antalet anställda under undersökningsperioden är artificiellt högt genom det antal anställda som förvärvades av en av de samarbetsvilliga unionstillverkarna i början av undersökningsperioden. Bortfallet i sysselsättningen uppgick till 20 % om man i denna indikator räknar bort effekterna av förvärvet.

| (102) | Effektivitetsförbättringar har uppnåtts genom att man har ökat och kunnat behålla en hög produktion per anställd även under en period med omfattande uppsägningar under 2007 och 2008. Att produktivitetsnivån återhämtade sig till 2006 års nivå under undersökningsperioden bör ses mot bakgrund av de allmänna nedskärningarna, där en minskning av antalet anställda följer den minskade produktionen med viss fördröjning. Arbetskostnaderna ökade stadigt, med totalt 10 %, under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(102)

Effektivitetsförbättringar har uppnåtts genom att man har ökat och kunnat behålla en hög produktion per anställd även under en period med omfattande uppsägningar under 2007 och 2008. Att produktivitetsnivån återhämtade sig till 2006 års nivå under undersökningsperioden bör ses mot bakgrund av de allmänna nedskärningarna, där en minskning av antalet anställda följer den minskade produktionen med viss fördröjning. Arbetskostnaderna ökade stadigt, med totalt 10 %, under skadeundersökningsperioden.

6.3.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Tabell 8

Lönsamhet

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet | –1,13 % | –0,21 % | –2,60 % | 2,03 % |
| Förändring (100 = 2006) | | +0,92 % | –1,47 % | +3,16 % |
| Kassaflöde (1 000 euro) | 260 047 | 211 036 | 172 570 | 336 753 |
| Index | 100 | 81 | 66 | 129 |
| Investeringar (1 000 euro) | 151 900 | 151 027 | 127 845 | 98 220 |
| Index | 100 | 99 | 84 | 65 |
| Räntabilitet | –0,73 % | –0,54 % | –2,73 % | 0,39 % |
| Förändring (100 = 2006) | | +0,19 % | –2,00 % | +1,12 % |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

2006

2007

2008

2009/UP

Lönsamhet

–1,13 %

–0,21 %

–2,60 %

2,03 %

Förändring (100 = 2006)

+0,92 %

–1,47 %

+3,16 %

Kassaflöde (1 000 euro)

260 047

211 036

172 570

336 753

Index

100

81

66

129

Investeringar (1 000 euro)

151 900

151 027

127 845

98 220

Index

100

99

84

65

Räntabilitet

–0,73 %

–0,54 %

–2,73 %

0,39 %

Förändring (100 = 2006)

+0,19 %

–2,00 %

+1,12 %

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (103) | De samarbetsvilliga unionstillverkarna ådrog sig förluster mellan 2006 och 2008 och deras finansiella situation vände och blev positiv först 2009 då världsmarknadspriserna på massa, den huvudsakliga råvaran, rasade till följd av den ekonomiska nedgången. Under 2009 föll massapriserna med 19 % jämfört med det genomsnittliga priset 2008, vilket ansågs vara en onormalt kraftig nedgång som direkt bidrog till den förbättrade finansiella situationen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(103)

De samarbetsvilliga unionstillverkarna ådrog sig förluster mellan 2006 och 2008 och deras finansiella situation vände och blev positiv först 2009 då världsmarknadspriserna på massa, den huvudsakliga råvaran, rasade till följd av den ekonomiska nedgången. Under 2009 föll massapriserna med 19 % jämfört med det genomsnittliga priset 2008, vilket ansågs vara en onormalt kraftig nedgång som direkt bidrog till den förbättrade finansiella situationen under undersökningsperioden.

| (104) | Utvecklingen av kassaflödet, som visar tillverkarnas förmåga att själv finansiera sin verksamhet, speglar i stor utsträckning lönsamhetsutvecklingen. Kassaflödet förbättrades följaktligen avsevärt under undersökningsperioden till följd av de fallande massapriserna. Räntabiliteten uppvisade en negativ utveckling i linje med de samarbetsvilliga unionstillverkarnas negativa resultat fram till 2008 och en positiv utveckling under undersökningsperioden, vilket berodde på stora kostnadsbesparingar till följd av massapriserna. |
| --- | --- |

(104)

Utvecklingen av kassaflödet, som visar tillverkarnas förmåga att själv finansiera sin verksamhet, speglar i stor utsträckning lönsamhetsutvecklingen. Kassaflödet förbättrades följaktligen avsevärt under undersökningsperioden till följd av de fallande massapriserna. Räntabiliteten uppvisade en negativ utveckling i linje med de samarbetsvilliga unionstillverkarnas negativa resultat fram till 2008 och en positiv utveckling under undersökningsperioden, vilket berodde på stora kostnadsbesparingar till följd av massapriserna.

| (105) | Med hänvisning till vad som angetts ovan begränsades de samarbetsvilliga unionstillverkarnas investeringsförmåga, eftersom kassaflödet försämrades betydligt under skadeundersökningsperioden, med undantag för under undersökningsperioden. Investeringarna minskade följaktligen med 35 % under skadeundersökningsperioden och var begränsade till installation av kraftvärmeverk som bidrog till att unionstillverkarna kunde mildra effekten av oavbrutet ökade energikostnader. |
| --- | --- |

(105)

Med hänvisning till vad som angetts ovan begränsades de samarbetsvilliga unionstillverkarnas investeringsförmåga, eftersom kassaflödet försämrades betydligt under skadeundersökningsperioden, med undantag för under undersökningsperioden. Investeringarna minskade följaktligen med 35 % under skadeundersökningsperioden och var begränsade till installation av kraftvärmeverk som bidrog till att unionstillverkarna kunde mildra effekten av oavbrutet ökade energikostnader.

6.3.3.5   Kapitalanskaffningsförmåga

| (106) | Pappersindustrin kännetecknas allmänt av en hög skuldsättning som är kopplad till betydande investeringar i anläggningstillgångar. Till följd av de förluster man ådrog sig under större delen av skadeundersökningsperioden, undergrävdes även de samarbetsvilliga unionstillverkarnas kapitalanskaffningsförmåga och möjlighet att finansiera sin verksamhet till en rimlig kostnad. Detta var särskilt fallet under 2008 när en av de samarbetsvilliga unionstillverkarna var tvungen att refinansiera sig till en avsevärd riskpremie samtidigt som den minsta samarbetsvilliga tillverkaren kom på obestånd 2008 och övertogs av en annan unionstillverkare. |
| --- | --- |

(106)

Pappersindustrin kännetecknas allmänt av en hög skuldsättning som är kopplad till betydande investeringar i anläggningstillgångar. Till följd av de förluster man ådrog sig under större delen av skadeundersökningsperioden, undergrävdes även de samarbetsvilliga unionstillverkarnas kapitalanskaffningsförmåga och möjlighet att finansiera sin verksamhet till en rimlig kostnad. Detta var särskilt fallet under 2008 när en av de samarbetsvilliga unionstillverkarna var tvungen att refinansiera sig till en avsevärd riskpremie samtidigt som den minsta samarbetsvilliga tillverkaren kom på obestånd 2008 och övertogs av en annan unionstillverkare.

6.4   Slutsats om skada

| (107) | Undersökningen har visat att de flesta av skadeindikatorerna, t.ex. tillverkningsvolym (– 20 %), kapacitetsutnyttjande (– 10 %), försäljningsvolym till icke-närstående kunder på unionsmarknaden (– 19 %) och marknadsandel (– 5 procentenheter) försämrades under skadeundersökningsperioden. Dessutom påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med de samarbetsvilliga unionstillverkarnas ekonomiska resultat, t.ex. räntabilitet och lönsamhet, allvarligt fram till 2008. Att lönsamheten plötsligt ökade under undersökningsperioden berodde uteslutande på det tillfälliga och betydande fallet i massapriserna på världsmarknaden under undersökningsperioden. Det noteras att lönsamheten var mycket låg även under undersökningsperioden och inte ansågs ändra slutsatsen att de samarbetsvilliga unionstillverkarna befann sig i en mycket svag finansiell situation. |
| --- | --- |

(107)

Undersökningen har visat att de flesta av skadeindikatorerna, t.ex. tillverkningsvolym (– 20 %), kapacitetsutnyttjande (– 10 %), försäljningsvolym till icke-närstående kunder på unionsmarknaden (– 19 %) och marknadsandel (– 5 procentenheter) försämrades under skadeundersökningsperioden. Dessutom påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med de samarbetsvilliga unionstillverkarnas ekonomiska resultat, t.ex. räntabilitet och lönsamhet, allvarligt fram till 2008. Att lönsamheten plötsligt ökade under undersökningsperioden berodde uteslutande på det tillfälliga och betydande fallet i massapriserna på världsmarknaden under undersökningsperioden. Det noteras att lönsamheten var mycket låg även under undersökningsperioden och inte ansågs ändra slutsatsen att de samarbetsvilliga unionstillverkarna befann sig i en mycket svag finansiell situation.

| (108) | Undersökningen visade också att denna skadebild främst var en följd av att de samarbetsvilliga unionstillverkarna, trots sina omstruktureringsansträngningar och produktivitetsförbättringar, inte lyckades höja sina priser på bestruket finpapper över en kostnadstäckande nivå. Detta beror främst på det prisunderskridande som de kinesiska exportörerna utövade under undersökningsperioden, som har en betydande inverkan på en marknad med hög pristransparens. Under undersökningsperioden lyckades de samarbetsvilliga unionstillverkarna minska sina tillverkningskostnader tack vare ytterligare produktivitetsförbättringar samt den nedgång i massapriserna som framför allt ägde rum under den andra hälften av undersökningsperioden. När sedan efterfrågan och tillgången blev mer balanserad på marknaden tack vare tillverkarnas ansträngningar för att ta itu med den strukturella överkapaciteten genom konsolidering och kapacitetsnedläggningar, kunde priserna på bestruket finpapper hållas på en stabil nivå. De samarbetsvilliga unionstillverkarna hade emellertid inte möjlighet att höja sina försäljningspriser till en nivå som skulle generera den vinst som är en förutsättning för långsiktig lönsamhet. |
| --- | --- |

(108)

Undersökningen visade också att denna skadebild främst var en följd av att de samarbetsvilliga unionstillverkarna, trots sina omstruktureringsansträngningar och produktivitetsförbättringar, inte lyckades höja sina priser på bestruket finpapper över en kostnadstäckande nivå. Detta beror främst på det prisunderskridande som de kinesiska exportörerna utövade under undersökningsperioden, som har en betydande inverkan på en marknad med hög pristransparens. Under undersökningsperioden lyckades de samarbetsvilliga unionstillverkarna minska sina tillverkningskostnader tack vare ytterligare produktivitetsförbättringar samt den nedgång i massapriserna som framför allt ägde rum under den andra hälften av undersökningsperioden. När sedan efterfrågan och tillgången blev mer balanserad på marknaden tack vare tillverkarnas ansträngningar för att ta itu med den strukturella överkapaciteten genom konsolidering och kapacitetsnedläggningar, kunde priserna på bestruket finpapper hållas på en stabil nivå. De samarbetsvilliga unionstillverkarna hade emellertid inte möjlighet att höja sina försäljningspriser till en nivå som skulle generera den vinst som är en förutsättning för långsiktig lönsamhet.

| (109) | Såsom nämns i skäl 17 ovan hävdade en part att bestruket finpapper som används i rulloffset-tryckning borde ha inkluderats i produktdefinitionen i den nuvarande undersökningen. På grundval av detta hävdade parten att uteslutandet av denna produkt vid fastställandet av väsentlig skada och av analysen av tendenser skulle ha snedvridit skadebilden. Utifrån de slutsatser som dras ovan i skälen 20 och 22, dvs. att det bestrukna finpapper som används vid rulloffset och det som används vid arkoffset är två olika produkter, avvisades emellertid detta påstående. |
| --- | --- |

(109)

Såsom nämns i skäl 17 ovan hävdade en part att bestruket finpapper som används i rulloffset-tryckning borde ha inkluderats i produktdefinitionen i den nuvarande undersökningen. På grundval av detta hävdade parten att uteslutandet av denna produkt vid fastställandet av väsentlig skada och av analysen av tendenser skulle ha snedvridit skadebilden. Utifrån de slutsatser som dras ovan i skälen 20 och 22, dvs. att det bestrukna finpapper som används vid rulloffset och det som används vid arkoffset är två olika produkter, avvisades emellertid detta påstående.

| (110) | Samma part hävdade att det faktum att en av de samarbetsvilliga unionstillverkarna under 2008 förvärvade en annan unionstillverkare var bevis för att denna samarbetsvilliga unionstillverkares finansiella sundhet var relativt god. Det kan för det första konstateras att väsentlig skada bedöms på grundval av situationen för unionsindustrin och inte på grundval av den särskilda situation som råder för en enda tillverkare. Såsom anges i skäl 107 har de flesta skadeindikatorer uppvisat en negativ trend som styrker att unionsindustrins situation försämrades under skadeundersökningsperioden. Förvärvet betraktades dessutom som en del av unionsindustrins omstruktureringsansträngningar under skadeundersökningsperioden. I vilket fall som helst ska det noteras att för analysen av sådana makroekonomiska indikatorer som produktionsvolym, kapacitet, försäljningsvolym och marknadsandel hade förvärvet en neutral effekt, eftersom de makroekonomiska indikatorerna bedöms för samtliga de unionstillverkare som utgör unionsindustrin enligt definitionen i skäl 77. Dessa faktorer skulle med andra ord totalt sett förbli oförändrade vid en förändring av ägarskap. |
| --- | --- |

(110)

Samma part hävdade att det faktum att en av de samarbetsvilliga unionstillverkarna under 2008 förvärvade en annan unionstillverkare var bevis för att denna samarbetsvilliga unionstillverkares finansiella sundhet var relativt god. Det kan för det första konstateras att väsentlig skada bedöms på grundval av situationen för unionsindustrin och inte på grundval av den särskilda situation som råder för en enda tillverkare. Såsom anges i skäl 107 har de flesta skadeindikatorer uppvisat en negativ trend som styrker att unionsindustrins situation försämrades under skadeundersökningsperioden. Förvärvet betraktades dessutom som en del av unionsindustrins omstruktureringsansträngningar under skadeundersökningsperioden. I vilket fall som helst ska det noteras att för analysen av sådana makroekonomiska indikatorer som produktionsvolym, kapacitet, försäljningsvolym och marknadsandel hade förvärvet en neutral effekt, eftersom de makroekonomiska indikatorerna bedöms för samtliga de unionstillverkare som utgör unionsindustrin enligt definitionen i skäl 77. Dessa faktorer skulle med andra ord totalt sett förbli oförändrade vid en förändring av ägarskap.

| (111) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(111)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

7.   ORSAKSSAMBAND

7.1   Inledning

| (112) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den väsentliga skada som unionsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen från det berörda landet. Även andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som eventuellt kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av sådana andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(112)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den väsentliga skada som unionsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen från det berörda landet. Även andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som eventuellt kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av sådana andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

7.2   Verkningar av den dumpade importen

| (113) | Det ska noteras att unionsmarknaden för bestruket finpapper kännetecknas av en hög koncentration av köpkraft och pristransparens genom prisnoteringar. Dessutom är bestruket finpapper en stapelvara som inte medger stora prisskillnader mellan olika inköpskällor. En större del av produkterna säljs genom handlare som tvingar unionsindustrin att hålla sina priser i linje med dumpad lågprisimport. Priserna på importerat bestruket finpapper, där 35 % kom från Kina under undersökningsperioden, har följaktligen generellt sett haft en betydande inverkan på priserna på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(113)

Det ska noteras att unionsmarknaden för bestruket finpapper kännetecknas av en hög koncentration av köpkraft och pristransparens genom prisnoteringar. Dessutom är bestruket finpapper en stapelvara som inte medger stora prisskillnader mellan olika inköpskällor. En större del av produkterna säljs genom handlare som tvingar unionsindustrin att hålla sina priser i linje med dumpad lågprisimport. Priserna på importerat bestruket finpapper, där 35 % kom från Kina under undersökningsperioden, har följaktligen generellt sett haft en betydande inverkan på priserna på unionsmarknaden.

| (114) | Undersökningen visade att den dumpade importen från Kina ökade drastiskt (+ 183 %) under skadeundersökningsperioden. Först fördubblades den dumpade importen från Kina mellan 2006 och 2007 samtidigt som priserna 2007 var 2 % lägre än året innan. Under 2008 förblev importen från Kina stabil, medan de genomsnittliga priserna föll med ytterligare en procent. Under skadeundersökningsperioden ökade den kinesiska importvolymen (+ 71 %) och marknadsandelen (+ 121 %) åter drastiskt med fallande priser (– 5 %) som underskred de samarbetsvilliga unionstillverkarnas priser med 5,6 % och därmed utövade pristryck på unionsmarknaden och hindrade unionstillverkarna från att höja sina priser till lönsamma nivåer. |
| --- | --- |

(114)

Undersökningen visade att den dumpade importen från Kina ökade drastiskt (+ 183 %) under skadeundersökningsperioden. Först fördubblades den dumpade importen från Kina mellan 2006 och 2007 samtidigt som priserna 2007 var 2 % lägre än året innan. Under 2008 förblev importen från Kina stabil, medan de genomsnittliga priserna föll med ytterligare en procent. Under skadeundersökningsperioden ökade den kinesiska importvolymen (+ 71 %) och marknadsandelen (+ 121 %) åter drastiskt med fallande priser (– 5 %) som underskred de samarbetsvilliga unionstillverkarnas priser med 5,6 % och därmed utövade pristryck på unionsmarknaden och hindrade unionstillverkarna från att höja sina priser till lönsamma nivåer.

| (115) | Det erinras om att under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen i unionen med omkring 14 % och unionsindustrins försäljningsvolym föll kraftigt (19 %). Den minskade försäljningen var emellertid mycket större än den minskade efterfrågan och ledde till en förlust av marknadsandelar på 5 procentenheter, samtidigt som den kinesiska importens marknadsandelar ökade med 3 procentenheter. Detta visar att unionsindustrins marknadsandel till stor del har övertagits av den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(115)

Det erinras om att under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen i unionen med omkring 14 % och unionsindustrins försäljningsvolym föll kraftigt (19 %). Den minskade försäljningen var emellertid mycket större än den minskade efterfrågan och ledde till en förlust av marknadsandelar på 5 procentenheter, samtidigt som den kinesiska importens marknadsandelar ökade med 3 procentenheter. Detta visar att unionsindustrins marknadsandel till stor del har övertagits av den dumpade importen från Kina.

| (116) | Den fortsatta press som den dumpade lågprisimporten från Kina utövade på unionsmarknaden anses därför ha gjort det omöjligt för unionsindustrin att anpassa sina försäljningspriser till de ökade råvarupriserna, framför allt under 2008 när massapriserna var som högst. Detta ledde till unionsindustrins förlust av marknadsandelar och minskade lönsamhet. |
| --- | --- |

(116)

Den fortsatta press som den dumpade lågprisimporten från Kina utövade på unionsmarknaden anses därför ha gjort det omöjligt för unionsindustrin att anpassa sina försäljningspriser till de ökade råvarupriserna, framför allt under 2008 när massapriserna var som högst. Detta ledde till unionsindustrins förlust av marknadsandelar och minskade lönsamhet.

| (117) | Mot bakgrund av detta drogs preliminärt slutsatsen att den plötsliga ökningen av dumpad lågprisimport från Kina hade en betydande negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(117)

Mot bakgrund av detta drogs preliminärt slutsatsen att den plötsliga ökningen av dumpad lågprisimport från Kina hade en betydande negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation.

7.3   Verkningar av andra faktorer

7.3.1   Utvecklingen av förbrukningen på unionsmarknaden

| (118) | Såsom anges i skäl 82 ovan ökade först unionens förbrukning av bestruket finpapper under 2007, för att sedan minska under 2008 och undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden förlorade hela unionsindustrin marknadsandelar. En av de samarbetsvilliga exportörerna i Kina hävdade att unionsindustrins minskade försäljningsvolym och förlust av marknadsandelar berodde på den nedgång i förbrukningen som hade orsakats av den ekonomiska krisen och expansionen av elektroniska medier. |
| --- | --- |

(118)

Såsom anges i skäl 82 ovan ökade först unionens förbrukning av bestruket finpapper under 2007, för att sedan minska under 2008 och undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden förlorade hela unionsindustrin marknadsandelar. En av de samarbetsvilliga exportörerna i Kina hävdade att unionsindustrins minskade försäljningsvolym och förlust av marknadsandelar berodde på den nedgång i förbrukningen som hade orsakats av den ekonomiska krisen och expansionen av elektroniska medier.

| (119) | Även om det inte går att bortse från att denna negativa utveckling av förbrukningen i unionen, av vilket skäl det än må vara, mellan 2007 och undersökningsperioden hade en negativ inverkan på unionsindustrins situation i fråga om försäljningsvolym och produktion, är det anmärkningsvärt att de kinesiska exportörerna under samma period, och särskilt under 2008–2009, lyckades öka sina försäljningsvolymer och marknadsandelar genom det pristryck som den dumpade importen utövade på marknaden. Det anses därför att unionsindustrins försämrade ekonomiska situation främst berodde på den kraftigt ökade dumpade importen från Kina och det prisunderskridande som utövades av de kinesiska exportörerna, och inte på en minskad förbrukning. Även om den svagare efterfrågan bidrog till skadan, kan detta inte bryta orsakssambandet mellan den väsentliga skada som lidits och den ökade dumpade importen. |
| --- | --- |

(119)

Även om det inte går att bortse från att denna negativa utveckling av förbrukningen i unionen, av vilket skäl det än må vara, mellan 2007 och undersökningsperioden hade en negativ inverkan på unionsindustrins situation i fråga om försäljningsvolym och produktion, är det anmärkningsvärt att de kinesiska exportörerna under samma period, och särskilt under 2008–2009, lyckades öka sina försäljningsvolymer och marknadsandelar genom det pristryck som den dumpade importen utövade på marknaden. Det anses därför att unionsindustrins försämrade ekonomiska situation främst berodde på den kraftigt ökade dumpade importen från Kina och det prisunderskridande som utövades av de kinesiska exportörerna, och inte på en minskad förbrukning. Även om den svagare efterfrågan bidrog till skadan, kan detta inte bryta orsakssambandet mellan den väsentliga skada som lidits och den ökade dumpade importen.

7.3.2   Råvarupriser

| (120) | De samarbetsvilliga unionstillverkarnas genomsnittliga produktionskostnader ökade något (2 %) mellan 2006 och 2008 och minskade med 5 % under undersökningsperioden. Undersökningen visade att de samarbetsvilliga unionstillverkarnas produktionskostnader för att tillverka bestruket finpapper i stort sett följde en liknande trend som prisutvecklingen för massa, en av de dominerande råvarorna vid papperstillverkning. Det genomsnittliga massapriset ökade med 8 % mellan 2006 och 2008 för att sedan minska kraftigt från slutet av 2008 till den sista månaden i undersökningsperioden. Massapriset var i genomsnitt 19 % lägre under 2009 jämfört med året innan. |
| --- | --- |

(120)

De samarbetsvilliga unionstillverkarnas genomsnittliga produktionskostnader ökade något (2 %) mellan 2006 och 2008 och minskade med 5 % under undersökningsperioden. Undersökningen visade att de samarbetsvilliga unionstillverkarnas produktionskostnader för att tillverka bestruket finpapper i stort sett följde en liknande trend som prisutvecklingen för massa, en av de dominerande råvarorna vid papperstillverkning. Det genomsnittliga massapriset ökade med 8 % mellan 2006 och 2008 för att sedan minska kraftigt från slutet av 2008 till den sista månaden i undersökningsperioden. Massapriset var i genomsnitt 19 % lägre under 2009 jämfört med året innan.

| (121) | Om det inte föreligger någon skadevållande dumpning, kan det förväntas att priserna regelbundet justeras för att spegla utvecklingen av de olika komponenter som ingår i produktionskostnaden. Fram till 2008 skedde emellertid inte detta. För att kunna konkurrera med den dumpade lågprisimporten från Kina, tvingades unionstillverkarna i stället att hålla låga försäljningspriser även när massapriserna ökade 2008, vilket ledde till att lönsamheten försämrades avsevärt under den perioden. Under undersökningsperioden förbättrades situationen till följd av den onormala nedgången i massapriset – samtidigt som priserna på bestruket finpapper kunde hållas stabila. Inte ens under denna exceptionella period kunde de samarbetsvilliga unionstillverkarna, på grund den fortsatt mycket låga lönsamheten, återhämta sig från den fortsatta dumpningen. Trots de minskade råvarukostnaderna kunde man alltså inte höja priserna till nivåer som var nödvändiga för att uppnå sådana hållbara vinstmarginaler som är nödvändiga för denna kapitalintensiva tillverkning. |
| --- | --- |

(121)

Om det inte föreligger någon skadevållande dumpning, kan det förväntas att priserna regelbundet justeras för att spegla utvecklingen av de olika komponenter som ingår i produktionskostnaden. Fram till 2008 skedde emellertid inte detta. För att kunna konkurrera med den dumpade lågprisimporten från Kina, tvingades unionstillverkarna i stället att hålla låga försäljningspriser även när massapriserna ökade 2008, vilket ledde till att lönsamheten försämrades avsevärt under den perioden. Under undersökningsperioden förbättrades situationen till följd av den onormala nedgången i massapriset – samtidigt som priserna på bestruket finpapper kunde hållas stabila. Inte ens under denna exceptionella period kunde de samarbetsvilliga unionstillverkarna, på grund den fortsatt mycket låga lönsamheten, återhämta sig från den fortsatta dumpningen. Trots de minskade råvarukostnaderna kunde man alltså inte höja priserna till nivåer som var nödvändiga för att uppnå sådana hållbara vinstmarginaler som är nödvändiga för denna kapitalintensiva tillverkning.

| (122) | Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina som underskred de samarbetsvilliga unionstillverkarnas priser pressade ned priserna på unionsmarknaden och förhindrade de samarbetsvilliga unionstillverkarna från att höja sina försäljningspriser för att täcka sina kostnader eller uppnå en rimlig lönsamhet. Med tanke på att råvarupriserna föll kraftigt under undersökningsperioden drogs slutsatsen att de inte kunde ha haft någon inverkan på den väsentliga skada som unionstillverkarna lidit under samma period. |
| --- | --- |

(122)

Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina som underskred de samarbetsvilliga unionstillverkarnas priser pressade ned priserna på unionsmarknaden och förhindrade de samarbetsvilliga unionstillverkarna från att höja sina försäljningspriser för att täcka sina kostnader eller uppnå en rimlig lönsamhet. Med tanke på att råvarupriserna föll kraftigt under undersökningsperioden drogs slutsatsen att de inte kunde ha haft någon inverkan på den väsentliga skada som unionstillverkarna lidit under samma period.

7.3.3   Unionsindustrins exportresultat

| (123) | Exportresultatet undersöktes också såsom en av de kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt kunde ha skadat unionsindustrin samtidigt med importen, för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. Analysen visade att de samarbetsvilliga unionstillverkarnas exportförsäljning till icke-närstående parter stod för en stor del av deras försäljning (omkring 27 %) under skadeundersökningsperioden. Trots att även exportvolymen minskade under skadeundersökningsperioden (med 9 %), var volymförlusten inte lika uttalad som den förlorade försäljningsvolymen på unionsmarknaden (19 %). Därmed ansågs det att den minskade exportvolymen inte kan förklara den nivån på den skada som unionsindustrin led. Eftersom exporten är mycket viktig för att kunna upprätthålla ett högt kapacitetsutnyttjande och på så sätt täcka de höga fasta kostnaderna för investeringar i maskiner, ansåg man att, även om exportresultatet försämrades, hade det en totalt sett positiv inverkan. Det anses därför att även om den minskade exportverksamheten kan ha bidragit till unionsindustrins totalt sett svaga resultat, mildrade denna verksamhet samtidigt de förluster man led på unionsmarknaden och förlusterna är därför inte sådana att de bryter det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionstillverkarna har lidit. |
| --- | --- |

(123)

Exportresultatet undersöktes också såsom en av de kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt kunde ha skadat unionsindustrin samtidigt med importen, för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. Analysen visade att de samarbetsvilliga unionstillverkarnas exportförsäljning till icke-närstående parter stod för en stor del av deras försäljning (omkring 27 %) under skadeundersökningsperioden. Trots att även exportvolymen minskade under skadeundersökningsperioden (med 9 %), var volymförlusten inte lika uttalad som den förlorade försäljningsvolymen på unionsmarknaden (19 %). Därmed ansågs det att den minskade exportvolymen inte kan förklara den nivån på den skada som unionsindustrin led. Eftersom exporten är mycket viktig för att kunna upprätthålla ett högt kapacitetsutnyttjande och på så sätt täcka de höga fasta kostnaderna för investeringar i maskiner, ansåg man att, även om exportresultatet försämrades, hade det en totalt sett positiv inverkan. Det anses därför att även om den minskade exportverksamheten kan ha bidragit till unionsindustrins totalt sett svaga resultat, mildrade denna verksamhet samtidigt de förluster man led på unionsmarknaden och förlusterna är därför inte sådana att de bryter det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionstillverkarna har lidit.

| (124) | En part hävdade att anledningen till att unionsindustrins export minskade kraftigt var att euron stärktes gentemot den amerikanska dollarn och att den skada som detta vållade inte berodde på importen från Kina. Som konstateras ovan är unionsindustrins försämrade exportresultat, oavsett anledningen till en sådan försämring, inte den främsta orsaken till den skada som tillverkarna lidit och bryter därmed inte det orsakssamband som fastställts i skäl 117. |
| --- | --- |

(124)

En part hävdade att anledningen till att unionsindustrins export minskade kraftigt var att euron stärktes gentemot den amerikanska dollarn och att den skada som detta vållade inte berodde på importen från Kina. Som konstateras ovan är unionsindustrins försämrade exportresultat, oavsett anledningen till en sådan försämring, inte den främsta orsaken till den skada som tillverkarna lidit och bryter därmed inte det orsakssamband som fastställts i skäl 117.

7.3.4   Import från andra tredjeländer

| (125) | Tendenserna när det gäller importvolymer och priser på importen från andra tredjeländer mellan 2006 och undersökningsperioden utvecklades på följande sätt:

  Tabell 9


  Import från tredjeländer | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Schweiz |
| Import (ton) | 194 748 | 191 636 | 226 736 | 172 233 |
| Index | 100 | 98 | 116 | 88 |
| Marknadsandel | 3,7 % | 3,5 % | 4,2 % | 3,8 % |
| Index | 100 | 95 | 115 | 103 |
| Pris (euro/ton) | 787 | 782 | 758 | 793 |
| Index | 100 | 99 | 97 | 105 |
| Indonesien |
| Import (ton) | 19 834 | 30 714 | 27 178 | 49 877 |
| Index | 100 | 155 | 137 | 251 |
| Marknadsandel | 0,4 % | 0,6 % | 0,5 % | 1,1 % |
| Index | 100 | 149 | 135 | 292 |
| Pris (euro/ton) | 855 | 818 | 845 | 681 |
| Index | 100 | 96 | 99 | 80 |
| Sydkorea |
| Import (ton) | 45 154 | 65 251 | 46 498 | 46 068 |
| Index | 100 | 145 | 103 | 102 |
| Marknadsandel | 0,9 % | 1,2 % | 0,9 % | 1,0 % |
| Index | 100 | 139 | 102 | 118 |
| Pris (euro/ton) | 562 | 669 | 664 | 618 |
| Index | 100 | 119 | 118 | 110 |
| Alla andra länder |
| Import (ton) | 58 623 | 70 984 | 62 844 | 100 711 |
| Index | 100 | 121 | 107 | 172 |
| Marknadsandel | 1,1 % | 1,3 % | 1,2 % | 2,2 % |
| Index | 100 | 117 | 106 | 199 |
| Pris (euro/ton) | 962 | 860 | 914 | 824 |
| Index | 100 | 89 | 95 | 86 |
| Källa: Eurostat. |

(125)

Tendenserna när det gäller importvolymer och priser på importen från andra tredjeländer mellan 2006 och undersökningsperioden utvecklades på följande sätt:

Tabell 9

Import från tredjeländer

2006

2007

2008

2009/UP

Schweiz

Import (ton)

194 748

191 636

226 736

172 233

Index

100

98

116

88

Marknadsandel

3,7 %

3,5 %

4,2 %

3,8 %

Index

100

95

115

103

Pris (euro/ton)

787

782

758

793

Index

100

99

97

105

Indonesien

Import (ton)

19 834

30 714

27 178

49 877

Index

100

155

137

251

Marknadsandel

0,4 %

0,6 %

0,5 %

1,1 %

Index

100

149

135

292

Pris (euro/ton)

855

818

845

681

Index

100

96

99

80

Sydkorea

Import (ton)

45 154

65 251

46 498

46 068

Index

100

145

103

102

Marknadsandel

0,9 %

1,2 %

0,9 %

1,0 %

Index

100

139

102

118

Pris (euro/ton)

562

669

664

618

Index

100

119

118

110

Alla andra länder

Import (ton)

58 623

70 984

62 844

100 711

Index

100

121

107

172

Marknadsandel

1,1 %

1,3 %

1,2 %

2,2 %

Index

100

117

106

199

Pris (euro/ton)

962

860

914

824

Index

100

89

95

86

Källa: Eurostat.

| (126) | De andra tredjeländerna som exporterar bestruket finpapper till unionsmarknaden är främst Schweiz, Indonesien och Sydkorea. Av importvolymens utveckling framgår det att den ökade importen från Kina var mer uttalad än importen från något av de andra tredjeländerna. När det gäller importen från Schweiz, såldes denna alltid till betydligt högre priser än de importerade produkterna från Kina. Marknadsandelen för schweiziska produkter förblev relativt stabil, med undantag för 2008, när den tillfälligt ökade till över 4 % för att under undersökningsperioden falla tillbaka till nära 2006 års nivå. Bestruket finpapper som importerades från Schweiz bestod i huvudsak av produktionen från ett företag som ägdes av en av de samarbetsvilliga unionstillverkarna och de högre enhetspriserna kan kopplas till olika produktblandningar och försäljningsstrukturer. När det gäller importen från Indonesien, infördes även denna i unionen till högre priser än de kinesiska produkterna, med undantag för under undersökningsperioden när priserna föll, vilket med största sannolikhet till stor del berodde på nedgången i massapriset. Den ökade import som följde av detta, men som sett till volym emellertid låg kvar på en låg nivå under undersökningsperioden, ledde till att marknadsandelen också låg kvar på en låg nivå under den perioden. Importen från Sydkorea till unionen var volymmässigt låg under hela skadeundersökningsperioden och marknadsandelen låg kvar på en stabil nivå. Även om de sydkoreanska importpriserna var jämförbara med importpriserna från Kina, uppvisade de sydkoreanska priserna inte en oavbruten utveckling med fortsatt minskande priser, vilket var fallet med den kinesiska importen under hela skadeundersökningsperioden. Importen från alla andra länder skedde till avsevärt mycket högre priser än importen från Kina och importvolymerna var små. |
| --- | --- |

(126)

De andra tredjeländerna som exporterar bestruket finpapper till unionsmarknaden är främst Schweiz, Indonesien och Sydkorea. Av importvolymens utveckling framgår det att den ökade importen från Kina var mer uttalad än importen från något av de andra tredjeländerna. När det gäller importen från Schweiz, såldes denna alltid till betydligt högre priser än de importerade produkterna från Kina. Marknadsandelen för schweiziska produkter förblev relativt stabil, med undantag för 2008, när den tillfälligt ökade till över 4 % för att under undersökningsperioden falla tillbaka till nära 2006 års nivå. Bestruket finpapper som importerades från Schweiz bestod i huvudsak av produktionen från ett företag som ägdes av en av de samarbetsvilliga unionstillverkarna och de högre enhetspriserna kan kopplas till olika produktblandningar och försäljningsstrukturer. När det gäller importen från Indonesien, infördes även denna i unionen till högre priser än de kinesiska produkterna, med undantag för under undersökningsperioden när priserna föll, vilket med största sannolikhet till stor del berodde på nedgången i massapriset. Den ökade import som följde av detta, men som sett till volym emellertid låg kvar på en låg nivå under undersökningsperioden, ledde till att marknadsandelen också låg kvar på en låg nivå under den perioden. Importen från Sydkorea till unionen var volymmässigt låg under hela skadeundersökningsperioden och marknadsandelen låg kvar på en stabil nivå. Även om de sydkoreanska importpriserna var jämförbara med importpriserna från Kina, uppvisade de sydkoreanska priserna inte en oavbruten utveckling med fortsatt minskande priser, vilket var fallet med den kinesiska importen under hela skadeundersökningsperioden. Importen från alla andra länder skedde till avsevärt mycket högre priser än importen från Kina och importvolymerna var små.

| (127) | Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att importen från dessa tredjeländer inte bidrog till den väsentliga skada som unionsindustrin led. |
| --- | --- |

(127)

Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att importen från dessa tredjeländer inte bidrog till den väsentliga skada som unionsindustrin led.

7.3.5   Strukturell överkapacitet

| (128) | En samarbetsvillig exportör i Kina hävdade att den skada som unionsindustrin led berodde på unionsindustrins överkapacitet och att unionsindustrins kapacitetsminskning och konsolidering därför inte var en följd av den kinesiska importen, utan bör ses som en åtgärd som vidtogs för att komma till rätta med överkapaciteten. Undersökningen visade emellertid att anledningen till att unionsindustrin, trots omstruktureringar, ådrog sig förluster under skadeundersökningsperioden, och särskilt 2008, var att den inte hade möjlighet att höja sina priser för att täcka kostnaderna (se skälen 113–117). Denna situation orsakades främst av det pristryck som utövades av den dumpade import som underskred unionsindustrins priser. Detta påstående måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(128)

En samarbetsvillig exportör i Kina hävdade att den skada som unionsindustrin led berodde på unionsindustrins överkapacitet och att unionsindustrins kapacitetsminskning och konsolidering därför inte var en följd av den kinesiska importen, utan bör ses som en åtgärd som vidtogs för att komma till rätta med överkapaciteten. Undersökningen visade emellertid att anledningen till att unionsindustrin, trots omstruktureringar, ådrog sig förluster under skadeundersökningsperioden, och särskilt 2008, var att den inte hade möjlighet att höja sina priser för att täcka kostnaderna (se skälen 113–117). Denna situation orsakades främst av det pristryck som utövades av den dumpade import som underskred unionsindustrins priser. Detta påstående måste därför avvisas.

7.4   Slutsats om orsakssambandet

| (129) | Ovanstående analys visar att lågprisimporten med ursprung i Kina ökade kraftigt både volymmässigt och sett till marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. Dessutom konstaterades att denna import skedde till dumpade priser som var lägre än de priser som unionsindustrin tog ut på unionsmarknaden för liknande produkttyper. |
| --- | --- |

(129)

Ovanstående analys visar att lågprisimporten med ursprung i Kina ökade kraftigt både volymmässigt och sett till marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. Dessutom konstaterades att denna import skedde till dumpade priser som var lägre än de priser som unionsindustrin tog ut på unionsmarknaden för liknande produkttyper.

| (130) | Denna ökning av volymen och marknadsandelarna för den dumpade lågprisimporten från Kina sammanföll med en totalt sett minskad efterfrågan på unionsmarknaden mellan 2006 och undersökningsperioden, och även med den negativa utvecklingen av marknadsandelar för unionstillverkarna under samma period. Samtidigt observerades en negativ utveckling i fråga om de huvudsakliga indikatorerna för unionsindustrins ekonomiska och finansiella situation (se skäl 107). |
| --- | --- |

(130)

Denna ökning av volymen och marknadsandelarna för den dumpade lågprisimporten från Kina sammanföll med en totalt sett minskad efterfrågan på unionsmarknaden mellan 2006 och undersökningsperioden, och även med den negativa utvecklingen av marknadsandelar för unionstillverkarna under samma period. Samtidigt observerades en negativ utveckling i fråga om de huvudsakliga indikatorerna för unionsindustrins ekonomiska och finansiella situation (se skäl 107).

| (131) | Granskningen av andra kända faktorer som skulle ha kunnat vålla unionsindustrin skada visade att dessa faktorer inte är sådana att de bryter det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin led. |
| --- | --- |

(131)

Granskningen av andra kända faktorer som skulle ha kunnat vålla unionsindustrin skada visade att dessa faktorer inte är sådana att de bryter det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin led.

| (132) | På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(132)

På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

8.   UNIONENS INTRESSE

8.1   Inledande anmärkning

| (133) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att införa preliminära antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. I detta syfte och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen övervägde kommissionen på grundval av all inlämnad bevisning den troliga effekten av eventuella åtgärder för unionstillverkare, importörer, handlare samt distributörer och användare av den berörda produkten samt de troliga konsekvenserna av att inte vidta åtgärder. |
| --- | --- |

(133)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att införa preliminära antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. I detta syfte och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen övervägde kommissionen på grundval av all inlämnad bevisning den troliga effekten av eventuella åtgärder för unionstillverkare, importörer, handlare samt distributörer och användare av den berörda produkten samt de troliga konsekvenserna av att inte vidta åtgärder.

8.2   Unionsindustrin

| (134) | Unionsindustrin består av totalt 14 kända tillverkare som enligt Cepifine uppskattningsvis står för omkring 98 % av unionens tillverkning av bestruket finpapper. Tillverkarna finns i olika medlemsstater i unionen och sysselsätter direkt över 11 000 personer vid tillverkningen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(134)

Unionsindustrin består av totalt 14 kända tillverkare som enligt Cepifine uppskattningsvis står för omkring 98 % av unionens tillverkning av bestruket finpapper. Tillverkarna finns i olika medlemsstater i unionen och sysselsätter direkt över 11 000 personer vid tillverkningen av den berörda produkten.

| (135) | Två av de kända tillverkarna motsatte sig inledandet av undersökningen, men lämnade inga ytterligare uppgifter och samarbetade inte i undersökningen. På grundval av de uppgifter som finns tillgängliga, och särskilt de uppgifter som Cepifine tillhandahållit och som visade att unionsindustrins situation hade försämrats, är det dock rimligt att anta att även dessa två företag påverkades negativt av den dumpade importen. Oviljan att samarbeta sågs därför inte som ett tecken på att deras situation skulle vara annorlunda än den för de återstående unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(135)

Två av de kända tillverkarna motsatte sig inledandet av undersökningen, men lämnade inga ytterligare uppgifter och samarbetade inte i undersökningen. På grundval av de uppgifter som finns tillgängliga, och särskilt de uppgifter som Cepifine tillhandahållit och som visade att unionsindustrins situation hade försämrats, är det dock rimligt att anta att även dessa två företag påverkades negativt av den dumpade importen. Oviljan att samarbeta sågs därför inte som ett tecken på att deras situation skulle vara annorlunda än den för de återstående unionstillverkarna.

| (136) | Den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att de flesta skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. I synnerhet påverkades i stor utsträckning de skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom lönsamhet och räntabilitet, trots en svag förbättring under undersökningsperioden. I avsaknad av åtgärder förefaller en ytterligare försämring av unionsindustrins ekonomiska situation mycket trolig. |
| --- | --- |

(136)

Den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att de flesta skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. I synnerhet påverkades i stor utsträckning de skadeindikatorer som hänger samman med unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom lönsamhet och räntabilitet, trots en svag förbättring under undersökningsperioden. I avsaknad av åtgärder förefaller en ytterligare försämring av unionsindustrins ekonomiska situation mycket trolig.

| (137) | Införandet av preliminära antidumpningstullar förväntas återställa effektiva och rättvisa handelsvillkor på unionsmarknaden, vilket gör det möjligt för unionsindustrin att anpassa priserna på bestruket finpapper så att de speglar kostnaderna för de olika komponenterna. Det kan förväntas att införandet av provisoriska åtgärder skulle göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som de förlorade under skadeundersökningsperioden, med en ytterligare positiv inverkan på deras ekonomiska situation och lönsamhet. |
| --- | --- |

(137)

Införandet av preliminära antidumpningstullar förväntas återställa effektiva och rättvisa handelsvillkor på unionsmarknaden, vilket gör det möjligt för unionsindustrin att anpassa priserna på bestruket finpapper så att de speglar kostnaderna för de olika komponenterna. Det kan förväntas att införandet av provisoriska åtgärder skulle göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som de förlorade under skadeundersökningsperioden, med en ytterligare positiv inverkan på deras ekonomiska situation och lönsamhet.

| (138) | Därför drogs slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder på import av bestruket finpapper med ursprung i Kina ligger i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(138)

Därför drogs slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder på import av bestruket finpapper med ursprung i Kina ligger i unionsindustrins intresse.

8.3   Importörer och handlare

| (139) | Frågeformulär sändes till 14 kända icke-närstående importörer och handlare i unionen som nämndes i klagomålet. Under undersökningen gav sig flera andra handlare (även kallade köpmän i industriledet) till känna. Totalt samarbetade 19 företag i undersökningen, även om några av de som svarade bara delvis besvarade frågorna. Eftersom det framgick att importörer även var verksamma som handlare på marknaden, kallas nedan alla dessa parter för handlare. |
| --- | --- |

(139)

Frågeformulär sändes till 14 kända icke-närstående importörer och handlare i unionen som nämndes i klagomålet. Under undersökningen gav sig flera andra handlare (även kallade köpmän i industriledet) till känna. Totalt samarbetade 19 företag i undersökningen, även om några av de som svarade bara delvis besvarade frågorna. Eftersom det framgick att importörer även var verksamma som handlare på marknaden, kallas nedan alla dessa parter för handlare.

| (140) | Undersökningen visade att alla handlare köpte bestruket finpapper från flera källor och främst från unionstillverkare. Fem handlare köpte inte eller köpte bara ibland det bestrukna finpapper som importerades från Kina. De sju företag som lämnade kvantitativ information om sina inköp av den berörda produkten stod för sammanlagt 47 % av den totala importen från Kina. Import, inbegripet import från Kina, stod endast för en begränsad andel av deras totala verksamhet och eventuella negativa verkningar av de förslagna åtgärderna kommer därför sannolikt att vara försumbara. Alla handlare uppgav att bestruket finpapper tillverkat i unionen och i Kina i stort sett var av samma kvalitet och var utbytbart. Undersökningen bekräftade dessutom att det finns ett stort antal andra importkällor och att handlarna kunde återgå till dessa andra leveranskällor, åtminstone på längre sikt. |
| --- | --- |

(140)

Undersökningen visade att alla handlare köpte bestruket finpapper från flera källor och främst från unionstillverkare. Fem handlare köpte inte eller köpte bara ibland det bestrukna finpapper som importerades från Kina. De sju företag som lämnade kvantitativ information om sina inköp av den berörda produkten stod för sammanlagt 47 % av den totala importen från Kina. Import, inbegripet import från Kina, stod endast för en begränsad andel av deras totala verksamhet och eventuella negativa verkningar av de förslagna åtgärderna kommer därför sannolikt att vara försumbara. Alla handlare uppgav att bestruket finpapper tillverkat i unionen och i Kina i stort sett var av samma kvalitet och var utbytbart. Undersökningen bekräftade dessutom att det finns ett stort antal andra importkällor och att handlarna kunde återgå till dessa andra leveranskällor, åtminstone på längre sikt.

| (141) | Två importerande handlare köpte bestruket finpapper från i huvudsak kinesiska källor. Båda dessa företag uppgav att det skulle vara problematiskt för dem att köpa produkter från unionstillverkare på grund av traditionella försäljningskanaler med krav på en minsta ordervolym samt en skyldighet att iaktta distributionsavtal. Detta påverkade emellertid inte direkt tillgången till bestruket finpapper från unionstillverkarna, eftersom de hade tillräckligt med outnyttjad kapacitet. Detta påstående måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(141)

Två importerande handlare köpte bestruket finpapper från i huvudsak kinesiska källor. Båda dessa företag uppgav att det skulle vara problematiskt för dem att köpa produkter från unionstillverkare på grund av traditionella försäljningskanaler med krav på en minsta ordervolym samt en skyldighet att iaktta distributionsavtal. Detta påverkade emellertid inte direkt tillgången till bestruket finpapper från unionstillverkarna, eftersom de hade tillräckligt med outnyttjad kapacitet. Detta påstående måste därför avvisas.

| (142) | När det gäller möjligheten att överföra eventuella kostnadsökningar till kunderna, hänvisade alla samarbetsvilliga handlare till den höga pristransparensen på unionsmarknaden och uppgav att de endast skulle kunna höja sina försäljningspriser till slutkunderna i händelse av en generell ökning av prisnivån i unionen. Mot bakgrund av detta och med tanke på att den avsedda effekten med antidumpningstullar bland annat är att höja prisnivån i unionen till en kostnadstäckande nivå, förväntas det därför att importörerna åtminstone delvis skulle kunna överföra eventuella prishöjningar till följd av antidumpningstullen till sina kunder. Det bör också noteras att, såsom nämns ovan, visade det sig att importen från Kina endast utgör en mycket liten del av handlarnas totala verksamhet och att effekten av antidumpningstullen därför i allmänhet skulle bli försumbar. Slutligen anses det också att importörer uppnår en högre lönsamhet på sin återförsäljning av bestruket finpapper som köpts in från tillverkarna i Kina, och de skulle därför även klara av en lägre lönsamhet genom att absorbera åtminstone en del av kostnadsökningen. |
| --- | --- |

(142)

När det gäller möjligheten att överföra eventuella kostnadsökningar till kunderna, hänvisade alla samarbetsvilliga handlare till den höga pristransparensen på unionsmarknaden och uppgav att de endast skulle kunna höja sina försäljningspriser till slutkunderna i händelse av en generell ökning av prisnivån i unionen. Mot bakgrund av detta och med tanke på att den avsedda effekten med antidumpningstullar bland annat är att höja prisnivån i unionen till en kostnadstäckande nivå, förväntas det därför att importörerna åtminstone delvis skulle kunna överföra eventuella prishöjningar till följd av antidumpningstullen till sina kunder. Det bör också noteras att, såsom nämns ovan, visade det sig att importen från Kina endast utgör en mycket liten del av handlarnas totala verksamhet och att effekten av antidumpningstullen därför i allmänhet skulle bli försumbar. Slutligen anses det också att importörer uppnår en högre lönsamhet på sin återförsäljning av bestruket finpapper som köpts in från tillverkarna i Kina, och de skulle därför även klara av en lägre lönsamhet genom att absorbera åtminstone en del av kostnadsökningen.

| (143) | Följaktligen skulle införandet av provisoriska åtgärder generellt sett inte få någon betydande negativ inverkan på importörerna och handlarna. |
| --- | --- |

(143)

Följaktligen skulle införandet av provisoriska åtgärder generellt sett inte få någon betydande negativ inverkan på importörerna och handlarna.

8.4   Användare

| (144) | Frågeformulär sändes till åtta kända användare i unionen som nämndes i klagomålet. Under undersökningen gav sig flera andra användare till känna. Totalt sett besvarade 17 företag helt eller delvis frågorna i frågeformuläret. Dessa företag är spridda över hela unionen och representerar tryckeri- och förlagssektorerna. Eftersom man fann att marknadsvillkoren och kostnadsstrukturerna var olika för tryckerier och förlag, analyserades åtgärdernas inverkan separat för varje grupp. |
| --- | --- |

(144)

Frågeformulär sändes till åtta kända användare i unionen som nämndes i klagomålet. Under undersökningen gav sig flera andra användare till känna. Totalt sett besvarade 17 företag helt eller delvis frågorna i frågeformuläret. Dessa företag är spridda över hela unionen och representerar tryckeri- och förlagssektorerna. Eftersom man fann att marknadsvillkoren och kostnadsstrukturerna var olika för tryckerier och förlag, analyserades åtgärdernas inverkan separat för varje grupp.

8.4.1   Tryckerier

| (145) | Totalt sett lämnade nio tryckerier, de flesta av dem små och medelstora företag, grundläggande uppgifter. Utifrån den information som lämnades fastställde man att det bestrukna finpapprets andel i förhållande till den totala produktionskostnaden för tryckt material i allmänhet var relativt hög, och att den i genomsnitt uppgick till omkring 40 %. De flesta samarbetsvilliga tryckerier har först på senare tid börjat använda kinesiskt papper och flera av dem först efter undersökningsperioden. Det bekräftades att det bestrukna finpapper som tillverkas i unionen och det som tillverkas i Kina är av liknande kvalitet och att det finns en stark priskonkurrens mellan handlarna. |
| --- | --- |

(145)

Totalt sett lämnade nio tryckerier, de flesta av dem små och medelstora företag, grundläggande uppgifter. Utifrån den information som lämnades fastställde man att det bestrukna finpapprets andel i förhållande till den totala produktionskostnaden för tryckt material i allmänhet var relativt hög, och att den i genomsnitt uppgick till omkring 40 %. De flesta samarbetsvilliga tryckerier har först på senare tid börjat använda kinesiskt papper och flera av dem först efter undersökningsperioden. Det bekräftades att det bestrukna finpapper som tillverkas i unionen och det som tillverkas i Kina är av liknande kvalitet och att det finns en stark priskonkurrens mellan handlarna.

| (146) | Alla tryckerier uppgav att eventuella prisökningar skulle få en betydande negativ effekt på deras lönsamhet. Man hävdade att tryckeribranschen redan är pressad av strukturell överkapacitet och att alla ökningar av inköpspriset på bestruket finpapper skulle sätta ytterligare press på dessa tillverkare. I detta avseende noteras att med tanke på de små kvantiteter av bestruket finpapper från Kina som används av tryckerierna (som fortfarande köper merparten av det bestrukna finpapper som den behöver från unionstillverkare) ansågs den direkta effekten av en eventuell tull försumbar. När det gäller en generell prisökning på unionsmarknaden, ansågs det att eftersom en sådan prisökning skulle påverka alla ekonomiska aktörer skulle detta få en neutral effekt. |
| --- | --- |

(146)

Alla tryckerier uppgav att eventuella prisökningar skulle få en betydande negativ effekt på deras lönsamhet. Man hävdade att tryckeribranschen redan är pressad av strukturell överkapacitet och att alla ökningar av inköpspriset på bestruket finpapper skulle sätta ytterligare press på dessa tillverkare. I detta avseende noteras att med tanke på de små kvantiteter av bestruket finpapper från Kina som används av tryckerierna (som fortfarande köper merparten av det bestrukna finpapper som den behöver från unionstillverkare) ansågs den direkta effekten av en eventuell tull försumbar. När det gäller en generell prisökning på unionsmarknaden, ansågs det att eftersom en sådan prisökning skulle påverka alla ekonomiska aktörer skulle detta få en neutral effekt.

| (147) | Några tryckerier hävdade att antidumpningstullar skulle ledda till utbudsbrist på marknaden och utdragna leveranstider. Undersökningen visade att det är möjligt för unionstillverkare och mellanhänder att förse marknaden med de leveranser som behövs. På grundval av ovanstående, och särskilt eftersom påståendet inte styrktes med någon bevisning, avvisades det. |
| --- | --- |

(147)

Några tryckerier hävdade att antidumpningstullar skulle ledda till utbudsbrist på marknaden och utdragna leveranstider. Undersökningen visade att det är möjligt för unionstillverkare och mellanhänder att förse marknaden med de leveranser som behövs. På grundval av ovanstående, och särskilt eftersom påståendet inte styrktes med någon bevisning, avvisades det.

8.4.2   Förlag

| (148) | När det gäller förlagssektorn svarade sex företag på frågeformuläret. Endast ett företag hade ett mindre inköp av bestruket finpapper med ursprung i Kina under undersökningsperioden. Fyra av företaget tillhandahöll kvantitativa uppgifter om sin användning av bestruket finpapper. |
| --- | --- |

(148)

När det gäller förlagssektorn svarade sex företag på frågeformuläret. Endast ett företag hade ett mindre inköp av bestruket finpapper med ursprung i Kina under undersökningsperioden. Fyra av företaget tillhandahöll kvantitativa uppgifter om sin användning av bestruket finpapper.

| (149) | Det konstaterades att de produkter i vilka bestruket finpapper används i genomsnitt utgjorde 16 % av dessa företags totala omsättning, och att den genomsnittliga vinst som uppnåddes vid denna verksamhet uppgick till omkring 12 %. Dessutom konstaterades det att de sex företagen huvudsakligen köpte in bestruket finpapper från unionstillverkarna, och att endast ett av dem använde bestruket finpapper som importerats från Kina. Ett annat företag började köpa kinesiska produkter först efter undersökningsperioden. Införandet av provisoriska åtgärder mot import från Kina kommer därför sannolikt inte att påverka förlagssektorn allvarligt totalt sett, särskilt inte med tanke på de låga volymer av bestruket finpapper från Kina som används inom denna sektor. Vidare fann man att dessa företag var lönsamma och hade lättare att överföra prisökningar på slutkunden eftersom användningen av kundinriktat och kundnominerat papper där det papper som används vid tillverkningen köps av kunden själv är vanligare. Slutligen har förlag en starkare köpkraft till följd av stordriftsfördelar. |
| --- | --- |

(149)

Det konstaterades att de produkter i vilka bestruket finpapper används i genomsnitt utgjorde 16 % av dessa företags totala omsättning, och att den genomsnittliga vinst som uppnåddes vid denna verksamhet uppgick till omkring 12 %. Dessutom konstaterades det att de sex företagen huvudsakligen köpte in bestruket finpapper från unionstillverkarna, och att endast ett av dem använde bestruket finpapper som importerats från Kina. Ett annat företag började köpa kinesiska produkter först efter undersökningsperioden. Införandet av provisoriska åtgärder mot import från Kina kommer därför sannolikt inte att påverka förlagssektorn allvarligt totalt sett, särskilt inte med tanke på de låga volymer av bestruket finpapper från Kina som används inom denna sektor. Vidare fann man att dessa företag var lönsamma och hade lättare att överföra prisökningar på slutkunden eftersom användningen av kundinriktat och kundnominerat papper där det papper som används vid tillverkningen köps av kunden själv är vanligare. Slutligen har förlag en starkare köpkraft till följd av stordriftsfördelar.

| (150) | Tre intresseorganisationer som representerar tryckeribranschen lämnade skriftliga inlagor. Två motsatte sig införandet av tullar och hävdade att eventuella prisökningar skulle leda till högre kostnader och därmed till förlorad konkurrenskraft och förlorade arbetstillfällen inom industrin i senare led. De hävdade att det föreligger en stor elasticitet i efterfrågan mellan tryckta produkter och elektroniska medieprodukter, vilket innebär att eventuella prisökningar skulle leda till en minskning av detta segment. Undersökningen visade att för pappersprodukter finns det flera segment när det gäller förväntad tillväxt, och att segmentet tryckpapper med hög kvalitet, i vilket bestruket finpapper huvudsakligen används, fortfarande växer. När det gäller argumentet att förluster skulle fortplanta sig till marknaden i senare led, är detta vagt och underbyggdes inte av någon styrkande information eller bevisning. Undersökningen visade inte heller på någon eventuell väsentlig inverkan på de tryckerier som huvudsakligen köpt in papper från andra källor än Kina. Argumentet avvisades därför. |
| --- | --- |

(150)

Tre intresseorganisationer som representerar tryckeribranschen lämnade skriftliga inlagor. Två motsatte sig införandet av tullar och hävdade att eventuella prisökningar skulle leda till högre kostnader och därmed till förlorad konkurrenskraft och förlorade arbetstillfällen inom industrin i senare led. De hävdade att det föreligger en stor elasticitet i efterfrågan mellan tryckta produkter och elektroniska medieprodukter, vilket innebär att eventuella prisökningar skulle leda till en minskning av detta segment. Undersökningen visade att för pappersprodukter finns det flera segment när det gäller förväntad tillväxt, och att segmentet tryckpapper med hög kvalitet, i vilket bestruket finpapper huvudsakligen används, fortfarande växer. När det gäller argumentet att förluster skulle fortplanta sig till marknaden i senare led, är detta vagt och underbyggdes inte av någon styrkande information eller bevisning. Undersökningen visade inte heller på någon eventuell väsentlig inverkan på de tryckerier som huvudsakligen köpt in papper från andra källor än Kina. Argumentet avvisades därför.

| (151) | Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att även om vissa användare sannolikt kommer att påverkas negativt av åtgärderna mot importen från Kina, förefaller inverkan på användarna inom de två distinkta sektorerna att bli begränsad totalt sett. På grundval av tillgängliga uppgifter drogs därför preliminärt slutsatsen att antidumpningsåtgärder mot import av bestruket finpapper med ursprung i Kina sannolikt inte kommer att ha någon väsentlig negativ inverkan på användarna av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(151)

Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att även om vissa användare sannolikt kommer att påverkas negativt av åtgärderna mot importen från Kina, förefaller inverkan på användarna inom de två distinkta sektorerna att bli begränsad totalt sett. På grundval av tillgängliga uppgifter drogs därför preliminärt slutsatsen att antidumpningsåtgärder mot import av bestruket finpapper med ursprung i Kina sannolikt inte kommer att ha någon väsentlig negativ inverkan på användarna av den berörda produkten.

8.5   Slutsats om unionens intresse

| (152) | Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder på import av bestruket finpapper med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(152)

Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder på import av bestruket finpapper med ursprung i Kina.

9.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

9.1   Nivå för undanröjande av skada

| (153) | Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionstillverkarna vållas ytterligare skada genom dumpad import. |
| --- | --- |

(153)

Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionstillverkarna vållas ytterligare skada genom dumpad import.

| (154) | Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionstillverkarna lidit. |
| --- | --- |

(154)

Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionstillverkarna lidit.

| (155) | Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionstillverkarna att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en tillverkare av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. I enlighet med klagandens uppgifter anses det därför preliminärt att en vinstmarginal på 8 % av omsättningen kan vara en lämplig miniminivå som unionstillverkarna kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning. |
| --- | --- |

(155)

Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionstillverkarna att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en tillverkare av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. I enlighet med klagandens uppgifter anses det därför preliminärt att en vinstmarginal på 8 % av omsättningen kan vara en lämplig miniminivå som unionstillverkarna kunde ha förväntats uppnå om det inte hade förekommit någon skadevållande dumpning.

| (156) | På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionstillverkarnas likadana produkt. Det icke-skadevållande priset räknades fram genom att produktionskostnaden ökades med den ovan nämnda vinstmarginalen på 8 %. |
| --- | --- |

(156)

På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionstillverkarnas likadana produkt. Det icke-skadevållande priset räknades fram genom att produktionskostnaden ökades med den ovan nämnda vinstmarginalen på 8 %.

| (157) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse, per produkttyp, mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de exporterande tillverkarna i Kina, och det icke-skadevållande priset för de produkttyper som unionstillverkarna sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif för de typer som jämfördes. |
| --- | --- |

(157)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse, per produkttyp, mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de exporterande tillverkarna i Kina, och det icke-skadevållande priset för de produkttyper som unionstillverkarna sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif för de typer som jämfördes.

9.2   Provisoriska åtgärder

| (158) | Mot denna bakgrund, och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen, anser kommissionen att provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna i enlighet med regeln om lägsta tull. I detta fall bör tullsatsen därför fastställas till en nivå som motsvarar de konstaterade skademarginalerna. |
| --- | --- |

(158)

Mot denna bakgrund, och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen, anser kommissionen att provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i Kina till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna i enlighet med regeln om lägsta tull. I detta fall bör tullsatsen därför fastställas till en nivå som motsvarar de konstaterade skademarginalerna.

| (159) | Följaktligen fastställs följande nivåer för undanröjande av skada, dumpningsmarginaler och föreslagna preliminära antidumpningstullar för Kina, uttryckta i procent av cif-priset fritt vid unionens gräns, tullen obetald:








  Exporterande tillverkare | Dumpningsmarginal | Skademarginal | Preliminär antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu-provinsen, Kina | 43,9 % | 19,7 % | 19,7 % |
| Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu-provinsen, Kina | 43,9 % | 19,7 % | 19,7 % |
| Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong-provinsen, Kina | 63 % | 39,1 % | 39,1 % |
| Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong-provinsen, Kina | 63 % | 39,1 % | 39,1 % |
| Alla övriga företag | 63 % | 39,1 % | 39,1 % |

(159)

Följaktligen fastställs följande nivåer för undanröjande av skada, dumpningsmarginaler och föreslagna preliminära antidumpningstullar för Kina, uttryckta i procent av cif-priset fritt vid unionens gräns, tullen obetald:

Exporterande tillverkare

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Preliminär antidumpningstull

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu-provinsen, Kina

43,9 %

19,7 %

19,7 %

Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu-provinsen, Kina

43,9 %

19,7 %

19,7 %

Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong-provinsen, Kina

63 %

39,1 %

39,1 %

Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong-provinsen, Kina

63 %

39,1 %

39,1 %

Alla övriga företag

63 %

39,1 %

39,1 %

| (160) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”Alla övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i det berörda landet och som har tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i den här förordningens artikeldel, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som är gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(160)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”Alla övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i det berörda landet och som har tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i den här förordningens artikeldel, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som är gäller för ”alla övriga företag”.

| (161) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att företagets namn ändrats eller nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast sändas till kommissionen (5) tillsammans med alla uppgifter av betydelse, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller produktion, inhemsk försäljning eller export som har samband med t.ex. namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(161)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att företagets namn ändrats eller nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast sändas till kommissionen (5) tillsammans med alla uppgifter av betydelse, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller produktion, inhemsk försäljning eller export som har samband med t.ex. namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (162) | I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(162)

I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.

10.   SLUTBESTÄMMELSE

| (163) | Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställdes i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla avgöranden i den här förordningen rörande införandet av tullar är preliminära och kan behöva omprövas vid fastställandet av eventuella slutgiltiga tullar. |
| --- | --- |

(163)

Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställdes i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla avgöranden i den här förordningen rörande införandet av tullar är preliminära och kan behöva omprövas vid fastställandet av eventuella slutgiltiga tullar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av bestruket finpapper, bestående av papper eller papp belagt på ena sidan eller båda sidorna (utom kraftpapper eller kraftpapp), i ark eller rullar, med en vikt av 70 g/m2 eller mer men inte över 400 g/m2 och en ljushet på mer än 84 (uppmätt enligt ISO 2470-1), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 och ex 4810 99 90 (Taricnummer 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 och 4810999020), med ursprung i Folkrepubliken Kina.

Den preliminära antidumpningstullen rör inte rullar som är lämpliga för användning vid rulloffset. Rullar som är lämpliga för användning vid rulloffset definieras som rullar som, när de provas enligt ISO:s provningsstandard ISO 3783:2006, bestämning av motståndskraft mot plockning – hastighetsmetoden med IGT-provningsanordning (elektrisk modell), ger ett resultat på mindre än 30 N/m uppmätt i papprets tvärriktning och ett resultat på mindre än 50 N/m uppmätt i maskinens riktning. Den preliminära antidumpningstullen rör inte heller flerskiktspapper och flerskiktskartong.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns före tull, för de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Antidumpningstullsats | Tarictilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, Folkrepubliken Kina; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, Folkrepubliken Kina | 19,7 % | B001 |
| Alla övriga företag | 39,1 % | B999 |

Företag

Antidumpningstullsats

Tarictilläggsnummer

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, Folkrepubliken Kina; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, Folkrepubliken Kina

19,7 %

B001

Alla övriga företag

39,1 %

B999

3.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

4.   Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009, får berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen trätt i kraft begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för förordningens antagande, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.

I enlighet med artikel 21.4 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 november 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 41, 18.2.2010, s. 6.

2

(3)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

3

(4)  Kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1).

4

(5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office Nerv-105, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIEN.

5

---

| 17.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/29

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1043/2010

av den 15 november 2010

om förbud mot fiske efter fjällbrosme i EG-vatten och i vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i VIII och IX med fartyg som för fransk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 1359/2008 av den 28 november 2008 om fastställande av fiskemöjligheterna för gemenskapens fiskefartyg för vissa djuphavsbestånd för 2009 och 2010 (2) fastställs kvoter för 2009 och 2010. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 1359/2008 av den 28 november 2008 om fastställande av fiskemöjligheterna för gemenskapens fiskefartyg för vissa djuphavsbestånd för 2009 och 2010 (2) fastställs kvoter för 2009 och 2010.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2010 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2010 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2010 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omflytta, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 352, 31.12.2008, s. 1.

2

---

BILAGA

| Nr | 45/DSS |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Bestånd | GFB/89- |
| Art | Fjällbrosme (Phycis blennoides) |
| Område | EG-vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i VIII och IX |
| Datum | 30.9.2010 |

Nr

45/DSS

Medlemsstat

Frankrike

Bestånd

GFB/89-

Art

Fjällbrosme (Phycis blennoides)

Område

EG-vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i VIII och IX

Datum

30.9.2010

---

| 17.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/31

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1044/2010

av den 15 november 2010

om förbud mot fiske efter beryxfiskar i EG-vatten och i vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV med fartyg som för portugisisk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 1359/2008 av den 28 november 2008 om fastställande av fiskemöjligheterna för gemenskapens fiskefartyg för vissa djuphavsbestånd för 2009 och 2010 (2) fastställs kvoter för 2009 och 2010. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 1359/2008 av den 28 november 2008 om fastställande av fiskemöjligheterna för gemenskapens fiskefartyg för vissa djuphavsbestånd för 2009 och 2010 (2) fastställs kvoter för 2009 och 2010.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2010 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2010 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2010 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omflytta, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 352, 31.12.2008, s. 1.

2

---

BILAGA

| Nr | 32/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Portugal |
| Bestånd | ALF/3X14- |
| Art | Beryxfiskar (Beryx spp.) |
| Område | EG-vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV |
| Datum | 11 augusti 2010 |

Nr

32/T&Q

Medlemsstat

Portugal

Bestånd

ALF/3X14-

Art

Beryxfiskar (Beryx spp.)

Område

EG-vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV

Datum

11 augusti 2010

---

| 17.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/33

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1045/2010

av den 15 november 2010

om förbud mot fiske efter sill i EU-vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VIaN med fartyg som för fransk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 53/2010 av den 14 januari 2010 om fastställande för år 2010 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (2) fastställs kvoter för 2010. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 53/2010 av den 14 januari 2010 om fastställande för år 2010 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (2) fastställs kvoter för 2010.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2010 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2010 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2010 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omflytta, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 21, 26.1.2010, s. 1.

2

---

BILAGA

| Nr | 44/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Bestånd | HER/5B6ANB |
| Art | Sill (Clupea harengus) |
| Område | EU-vatten och internationella vatten i Vb, VIb och ViaN |
| Datum | 30 september 2010 |

Nr

44/T&Q

Medlemsstat

Frankrike

Bestånd

HER/5B6ANB

Art

Sill (Clupea harengus)

Område

EU-vatten och internationella vatten i Vb, VIb och ViaN

Datum

30 september 2010

---

| 17.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/35

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1046/2010

av den 15 november 2010

om förbud mot fiske efter marulkfiskar i VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 med fartyg som för portugisisk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 53/2010 av den 14 januari 2010 om fastställande för år 2010 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (2) fastställs kvoter för 2010. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 53/2010 av den 14 januari 2010 om fastställande för år 2010 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (2) fastställs kvoter för 2010.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2010 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2010 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2010 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omflytta, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 21, 26.1.2010, s. 1.

2

---

BILAGA

| Nr | 42/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Portugal |
| Bestånd | ANF/8C3411 |
| Art | Marulkfiskar (Lophiidae) |
| Område | VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 |
| Datum | 6.10.2010 |

Nr

42/T&Q

Medlemsstat

Portugal

Bestånd

ANF/8C3411

Art

Marulkfiskar (Lophiidae)

Område

VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1

Datum

6.10.2010

---

| 17.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/37

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1047/2010

av den 15 november 2010

om förbud mot fiske efter birkelånga i EG-vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i II, IV och V med fartyg som för nederländsk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 1359/2008 av den 28 november 2008 om fastställande av fiskemöjligheterna för gemenskapens fiskefartyg för vissa djuphavsbestånd för 2009 och 2010 (2) fastställs kvoter för 2009 och 2010. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 1359/2008 av den 28 november 2008 om fastställande av fiskemöjligheterna för gemenskapens fiskefartyg för vissa djuphavsbestånd för 2009 och 2010 (2) fastställs kvoter för 2009 och 2010.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2010 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2010 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2010 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omflytta, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 352, 31.12.2008, s. 1.

2

---

BILAGA

| Nr | 40/DSS |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Bestånd | BLI/245- |
| Art | Birkelånga (Molva dypterygia) |
| Område | EG-vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i II, IV och V |
| Datum | 28 september 2010 |

Nr

40/DSS

Medlemsstat

Nederländerna

Bestånd

BLI/245-

Art

Birkelånga (Molva dypterygia)

Område

EG-vatten och vatten som inte faller under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i II, IV och V

Datum

28 september 2010

---

| 17.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/39

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1048/2010

av den 15 november 2010

om förbud mot fiske efter långa i IIIa, EU-vatten i IIIb, IIIc och IIId med fartyg som för dansk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 53/2010 av den 14 januari 2010 om fastställande för år 2010 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (2) fastställs kvoter för 2010. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 53/2010 av den 14 januari 2010 om fastställande för år 2010 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (2) fastställs kvoter för 2010.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2010 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2010 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2010 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omflytta, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 21, 26.1.2010, s. 1.

2

---

BILAGA

| Nr | 34/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Danmark |
| Bestånd | LIN/03. |
| Art | Långa (Molva molva) |
| Område | IIIa, EU-vatten i IIIb, IIIc och IIId |
| Datum | 21 augusti 2010 |

Nr

34/T&Q

Medlemsstat

Danmark

Bestånd

LIN/03.

Art

Långa (Molva molva)

Område

IIIa, EU-vatten i IIIb, IIIc och IIId

Datum

21 augusti 2010

---

| 17.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/41

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1049/2010

av den 16 november 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 17 november 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | AL | 48,9 |
| MA | 70,7 |
| MK | 61,0 |
| ZZ | 60,2 |
| 0707 00 05 | AL | 68,6 |
| EG | 161,4 |
| JO | 174,9 |
| MK | 59,4 |
| TR | 128,1 |
| ZZ | 118,5 |
| 0709 90 70 | MA | 79,5 |
| TR | 148,9 |
| ZZ | 114,2 |
| 0805 20 10 | MA | 64,7 |
| ZA | 145,6 |
| ZZ | 105,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 49,7 |
| TN | 78,6 |
| TR | 57,8 |
| UY | 56,9 |
| ZZ | 60,8 |
| 0805 50 10 | AR | 52,5 |
| TR | 74,7 |
| UY | 57,1 |
| ZZ | 61,4 |
| 0806 10 10 | BR | 230,8 |
| TR | 141,6 |
| US | 276,9 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 182,1 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| CL | 84,2 |
| MK | 27,2 |
| NZ | 94,2 |
| US | 96,5 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 79,2 |
| 0808 20 50 | CN | 75,1 |
| ZZ | 75,1 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

AL

48,9

MA

70,7

MK

61,0

ZZ

60,2

0707 00 05

AL

68,6

EG

161,4

JO

174,9

MK

59,4

TR

128,1

ZZ

118,5

0709 90 70

MA

79,5

TR

148,9

ZZ

114,2

0805 20 10

MA

64,7

ZA

145,6

ZZ

105,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

49,7

TN

78,6

TR

57,8

UY

56,9

ZZ

60,8

0805 50 10

AR

52,5

TR

74,7

UY

57,1

ZZ

61,4

0806 10 10

BR

230,8

TR

141,6

US

276,9

ZA

79,2

ZZ

182,1

0808 10 80

AR

75,7

CL

84,2

MK

27,2

NZ

94,2

US

96,5

ZA

97,6

ZZ

79,2

0808 20 50

CN

75,1

ZZ

75,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 17.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/43

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1050/2010

av den 16 november 2010

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 1039/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 1039/2010 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 17 november 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 november 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  EUT L 298, 15.11.2010, s. 49.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 17 november 2010

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 49,79 | 2,53 |
| 1701 99 10 (2) | 49,79 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,79 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

55,54

0,00

1701 11 90 (1)

55,54

0,00

1701 12 10 (1)

55,54

0,00

1701 12 90 (1)

55,54

0,00

1701 91 00 (2)

49,79

2,53

1701 99 10 (2)

49,79

0,00

1701 99 90 (2)

49,79

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

BESLUT

| 17.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/45

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 15 november 2010

om erkännande av att den lettiska databasen för nötkreatur är fullt operativ

[delgivet med nr K(2010) 7782]

(Endast den lettiska texten är giltig)

(2010/692/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (1), särskilt artikel 10 b, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 6.3 i förordning (EG) nr 1760/2000 (nedan kallad förordningen) kan medlemsstater som förfogar över en databas som kommissionen anser vara fullt fungerande bestämma att pass utfärdas endast för djur som är avsedda för handel inom unionen och att dessa djur endast ska åtföljas av sitt pass om de förflyttas från den berörda medlemsstatens territorium till en annan medlemsstats territorium. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 6.3 i förordning (EG) nr 1760/2000 (nedan kallad förordningen) kan medlemsstater som förfogar över en databas som kommissionen anser vara fullt fungerande bestämma att pass utfärdas endast för djur som är avsedda för handel inom unionen och att dessa djur endast ska åtföljas av sitt pass om de förflyttas från den berörda medlemsstatens territorium till en annan medlemsstats territorium.

| (2) | Lettland har ansökt hos kommissionen om att den databas som ingår i det lettiska systemet för identifiering och registrering av nötkreatur ska erkännas vara fullt operativ i enlighet med förordningen. Lettlands myndigheter har också översänt relevanta upplysningar till kommissionen avseende databasens förenlighet med bestämmelserna i artikel 5 i förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Lettland har ansökt hos kommissionen om att den databas som ingår i det lettiska systemet för identifiering och registrering av nötkreatur ska erkännas vara fullt operativ i enlighet med förordningen. Lettlands myndigheter har också översänt relevanta upplysningar till kommissionen avseende databasens förenlighet med bestämmelserna i artikel 5 i förordningen.

| (3) | Kommissionen granskade upplysningarna från de lettiska myndigheterna och ansåg efter inspektion att ansökan var tillräckligt underbyggd, med förbehåll för vissa justeringar som de lettiska myndigheterna skulle slutföra senast den 30 september 2010. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen granskade upplysningarna från de lettiska myndigheterna och ansåg efter inspektion att ansökan var tillräckligt underbyggd, med förbehåll för vissa justeringar som de lettiska myndigheterna skulle slutföra senast den 30 september 2010.

| (4) | Före den 1 oktober 2010 bekräftade de lettiska myndigheterna att ytterligare åtgärder hade genomförts för att garantera att de tidsfrister som fastställs i förordningen för underrättelse om händelser respekteras, att övertaliga djur påvisas och följs upp samt att pass från andra medlemsstater som åtföljer ett djur överlämnas till den behöriga myndigheten när djuret anländer. |
| --- | --- |

(4)

Före den 1 oktober 2010 bekräftade de lettiska myndigheterna att ytterligare åtgärder hade genomförts för att garantera att de tidsfrister som fastställs i förordningen för underrättelse om händelser respekteras, att övertaliga djur påvisas och följs upp samt att pass från andra medlemsstater som åtföljer ett djur överlämnas till den behöriga myndigheten när djuret anländer.

| (5) | Mot bakgrund av ovanstående bör den lettiska databasen för nötkreatur erkännas vara fullt operativ från och med den 1 oktober 2010. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av ovanstående bör den lettiska databasen för nötkreatur erkännas vara fullt operativ från och med den 1 oktober 2010.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den lettiska databasen för nötkreatur erkänns vara fullt operativ från och med den 1 oktober 2010.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Lettland.

Utfärdat i Bryssel den 15 november 2010.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 204, 11.8.2000, s. 1.

1

---

Rättelser

| 17.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 299/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 299/46

---

Rättelse till rådets beslut 2010/648/EU av den 14 maj 2010 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av avtalet om ändring för andra gången av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrat första gången i Luxemburg den 25 juni 2005

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 287 av den 4 november 2010
  )

I titeln på omslaget och på sidan 1 i titeln och i slutformuleringen på sidan 2 ska det

i stället för:

”14 maj 2010”,

vara:

”14 juni 2010”.

---