# Euroopa Liidu L 299/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.299.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 299 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide17. november 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.299.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 299

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide17. november 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1040/2010, 16. november 2010, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) 1342/2007 V lisa teatavate Venemaa Föderatsioonist pärit terasetoodete koguseliste piirnormide osas | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1041/2010, 16. november 2010, millega muudetakse määrust (EL) nr 479/2010, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabevahetusega piima- ja piimatootesektoris | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1042/2010, 16. november 2010, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaetud kvaliteetpaberi impordi suhtes | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1043/2010, 15. november 2010, millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel niituimlutsu püük VIII ja IX püügipiirkonna ühenduse vetes ning vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla | 29 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1044/2010, 15. november 2010, millega keelatakse Portugali lipu all sõitvatel laevadel limapeade püük III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ühenduse vetes ja vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla | 31 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1045/2010, 15. november 2010, millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel heeringapüük Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes | 33 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1046/2010, 15. november 2010, millega keelatakse Portugali lipu all sõitvatel laevadel euroopa merikuradi püük VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas ning CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetes | 35 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1047/2010, 15. november 2010, millega keelatakse Madalmaade lipu all sõitvatel laevadel niituimlutsu püük II, IV ja V püügipiirkonna ELi vetes ja vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla | 37 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1048/2010, 15. november 2010, millega keelatakse Taani lipu all sõitvatel laevadel hariliku molva püük IIIa püügipiirkonnas ning IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi vetes | 39 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1049/2010, 16. november 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 41 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1050/2010, 16. november 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 43 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/692/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 15. november 2010, millega tunnistatakse Läti veiste andmebaas täielikult kasutusel olevaks
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7782 all) | 45 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1040/2010, 16. november 2010, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) 1342/2007 V lisa teatavate Venemaa Föderatsioonist pärit terasetoodete koguseliste piirnormide osas

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1041/2010, 16. november 2010, millega muudetakse määrust (EL) nr 479/2010, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabevahetusega piima- ja piimatootesektoris

4

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1042/2010, 16. november 2010, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaetud kvaliteetpaberi impordi suhtes

7

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1043/2010, 15. november 2010, millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel niituimlutsu püük VIII ja IX püügipiirkonna ühenduse vetes ning vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla

29

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1044/2010, 15. november 2010, millega keelatakse Portugali lipu all sõitvatel laevadel limapeade püük III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ühenduse vetes ja vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla

31

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1045/2010, 15. november 2010, millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel heeringapüük Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

33

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1046/2010, 15. november 2010, millega keelatakse Portugali lipu all sõitvatel laevadel euroopa merikuradi püük VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas ning CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetes

35

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1047/2010, 15. november 2010, millega keelatakse Madalmaade lipu all sõitvatel laevadel niituimlutsu püük II, IV ja V püügipiirkonna ELi vetes ja vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla

37

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1048/2010, 15. november 2010, millega keelatakse Taani lipu all sõitvatel laevadel hariliku molva püük IIIa püügipiirkonnas ning IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi vetes

39

Komisjoni määrus (EL) nr 1049/2010, 16. november 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

41

Komisjoni määrus (EL) nr 1050/2010, 16. november 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

43

OTSUSED

2010/692/EL

*

Komisjoni otsus, 15. november 2010, millega tunnistatakse Läti veiste andmebaas täielikult kasutusel olevaks
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 7782 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7782 all)

45

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 14. mai 2010. aasta otsuse 2010/648/EL (kirjutada Euroopa Liidu nimel alla leping, millega muudetakse teist korda partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 ja mida on muudetud esimest korda Luxembourgis 25. juunil 2005) parandus (ELT L 287, 4.11.2010) | 46 |

Parandused

*

Nõukogu 14. mai 2010. aasta otsuse 2010/648/EL (kirjutada Euroopa Liidu nimel alla leping, millega muudetakse teist korda partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 ja mida on muudetud esimest korda Luxembourgis 25. juunil 2005) parandus (ELT L 287, 4.11.2010)

(ELT L 287, 4.11.2010)

46

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1040/2010,

16. november 2010,

millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) 1342/2007 V lisa teatavate Venemaa Föderatsioonist pärit terasetoodete koguseliste piirnormide osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1342/2007 teatavate Venemaa Föderatsioonist pärit terasetoodete impordi suhtes kehtestatud teatavate piirnormide haldamise kohta, (1) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 26. oktoobril 2007 sõlmisid Euroopa Ühendus ja Vene Föderatsioon lepingu teatavate terasetoodetega kauplemise kohta (2) (edaspidi „leping”). |
| --- | --- |

(1)

26. oktoobril 2007 sõlmisid Euroopa Ühendus ja Vene Föderatsioon lepingu teatavate terasetoodetega kauplemise kohta (2) (edaspidi „leping”).

| (2) | Lepingu artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et jooksval kalendriaastal kasutamata jäänud koguseid võib üle kanda järgmisesse kalendriaastasse kuni 7 % ulatuses lepingu II lisas esitatud asjaomasest koguselisest piirnormist. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et jooksval kalendriaastal kasutamata jäänud koguseid võib üle kanda järgmisesse kalendriaastasse kuni 7 % ulatuses lepingu II lisas esitatud asjaomasest koguselisest piirnormist.

| (3) | Nagu 2009. aastalgi, on Venemaa teavitanud Euroopa Liitu oma kavatsusest kasutada artikli 3 lõike 3 sätteid lepingus sätestatud aja jooksul. Tulenevalt Venemaa taotlusest on asjakohane teha vajalikke kohandamisi 2010. aasta koguseliste piirnormide osas. |
| --- | --- |

(3)

Nagu 2009. aastalgi, on Venemaa teavitanud Euroopa Liitu oma kavatsusest kasutada artikli 3 lõike 3 sätteid lepingus sätestatud aja jooksul. Tulenevalt Venemaa taotlusest on asjakohane teha vajalikke kohandamisi 2010. aasta koguseliste piirnormide osas.

| (4) | Artiklis 10 on sätestatud, et iga-aastase pikenemisega suurenevad kõigi tooterühmade kogused 2,5 % võrra. |
| --- | --- |

(4)

Artiklis 10 on sätestatud, et iga-aastase pikenemisega suurenevad kõigi tooterühmade kogused 2,5 % võrra.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 1342/2007 tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 1342/2007 tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1342/2007 V lisas sätestatud koguselised piirnormid aastaks 2010 asendatakse käesoleva määruse I lisas sätestatud koguseliste piirnormidega.

Artikkel 2

Koguselised piirnormid aastaks 2011, mis tulenevad Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni vahel 2007. aastal sõlmitud teatavate terasetoodetega kauplemist käsitleva lepingu artikli 10 lõikest 1, on sätestatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. november 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 300, 17.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 300, 17.11.2007, lk 52.

2

---

I LISA

KOGUSELISED PIIRNORMID AASTAKS 2010

| (tonnides) |
| --- |
| Tooted | Aasta 2010 |
| SA. Lehtvaltstooted |
| SA1. Rullitud lehtvaltsteras | 1 117 305 |
| SA2. Raskplaadid | 310 167 |
| SA3. Muud lehtvaltstooted | 670 709 |
| SA4. Legeerterastooted | 118 360 |
| SA5. Legeerterasest kvartovaltslehed | 28 196 |
| SA6. Legeeritud külmvalts- ja pinnatud teraslehed | 123 999 |
| SB. Pikamõõdulised tooted |
| SB1. Talad | 62 018 |
| SB2. Valtstraat | 365 262 |
| SB3. Muud pikamõõdulised tooted | 574 233 |
| Märkus: | SA ja SB on tootekategooriad.
  SA1–SA6 ja SB1–SB3 on tooterühmad. |

(tonnides)

Tooted

Aasta 2010

SA. Lehtvaltstooted

SA1. Rullitud lehtvaltsteras

1 117 305

SA2. Raskplaadid

310 167

SA3. Muud lehtvaltstooted

670 709

SA4. Legeerterastooted

118 360

SA5. Legeerterasest kvartovaltslehed

28 196

SA6. Legeeritud külmvalts- ja pinnatud teraslehed

123 999

SB. Pikamõõdulised tooted

SB1. Talad

62 018

SB2. Valtstraat

365 262

SB3. Muud pikamõõdulised tooted

574 233

Märkus:

SA ja SB on tootekategooriad.

SA1–SA6 ja SB1–SB3 on tooterühmad.

---

II LISA

KOGUSELISED PIIRNORMID AASTAKS 2011

| (tonnides) |
| --- |
| Tooted | Aasta 2011 |
| SA. Lehtvaltstooted |
| SA1. Rullitud lehtvaltsteras | 1 114 582 |
| SA2. Raskplaadid | 296 145 |
| SA3. Muud lehtvaltstooted | 640 750 |
| SA4. Legeerterastooted | 113 074 |
| SA5. Legeerterasest kvartovaltslehed | 26 922 |
| SA6. Legeeritud külmvalts- ja pinnatud teraslehed | 118 458 |
| SB. Pikamõõdulised tooted |
| SB1. Talad | 59 229 |
| SB2. Valtstraat | 348 913 |
| SB3. Muud pikamõõdulised tooted | 545 984 |
| Märkus: | SA ja SB on tootekategooriad,
  SA1–SA6 ja SB1–SB3 on tooterühmad. |

(tonnides)

Tooted

Aasta 2011

SA. Lehtvaltstooted

SA1. Rullitud lehtvaltsteras

1 114 582

SA2. Raskplaadid

296 145

SA3. Muud lehtvaltstooted

640 750

SA4. Legeerterastooted

113 074

SA5. Legeerterasest kvartovaltslehed

26 922

SA6. Legeeritud külmvalts- ja pinnatud teraslehed

118 458

SB. Pikamõõdulised tooted

SB1. Talad

59 229

SB2. Valtstraat

348 913

SB3. Muud pikamõõdulised tooted

545 984

Märkus:

SA ja SB on tootekategooriad,

SA1–SA6 ja SB1–SB3 on tooterühmad.

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1041/2010,

16. november 2010,

millega muudetakse määrust (EL) nr 479/2010, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabevahetusega piima- ja piimatootesektoris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 192 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EL) nr 479/2010 (2) artikli 2 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid teatavad komisjonile loomasöödaks kasutatava lõssipulbri igakuised hinnad. Kuna see teave on siseturu juhtimise oluline osa, oleks asjakohane asendada igakuine teatamine iganädalase teatamisega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EL) nr 479/2010 (2) artikli 2 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid teatavad komisjonile loomasöödaks kasutatava lõssipulbri igakuised hinnad. Kuna see teave on siseturu juhtimise oluline osa, oleks asjakohane asendada igakuine teatamine iganädalase teatamisega.

| (2) | Määruse (EL) nr 479/2010 artikli 6 lõike 1 punkti b eesmärk on vabastada liikmesriigid ekspordilitsentsitaotlustest teatamisest nendel päevadel, kui komisjoni määruse (EMÜ) nr 3846/87 (3) I lisa 9. osas osutatud toodetele ei ole toetust või 0-määraga toetust kindlaks määratud. Näib, et kõnealuse sätte praegune sõnastus võib põhjustada valet tõlgendamist. Seepärast oleks asjakohane muuta sõnastus selgemaks. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 479/2010 artikli 6 lõike 1 punkti b eesmärk on vabastada liikmesriigid ekspordilitsentsitaotlustest teatamisest nendel päevadel, kui komisjoni määruse (EMÜ) nr 3846/87 (3) I lisa 9. osas osutatud toodetele ei ole toetust või 0-määraga toetust kindlaks määratud. Näib, et kõnealuse sätte praegune sõnastus võib põhjustada valet tõlgendamist. Seepärast oleks asjakohane muuta sõnastus selgemaks.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 479/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 479/2010 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 479/2010 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 6 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | vajaduse korral teave, et sellel päeval ei ole esitatud ühtegi taotlust, välja arvatud juhul, kui ühegi määruse (EMÜ) nr 3846/87 (4) I lisa 9. osas osutatud toote suhtes ei kohaldata toetust või kohaldatakse 0-määraga toetust; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 6 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

vajaduse korral teave, et sellel päeval ei ole esitatud ühtegi taotlust, välja arvatud juhul, kui ühegi määruse (EMÜ) nr 3846/87 (4) I lisa 9. osas osutatud toote suhtes ei kohaldata toetust või kohaldatakse 0-määraga toetust;

| 2) | I.A ja I.B lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga. |
| --- | --- |

2)

I.A ja I.B lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. november 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 135, 2.6.2010, lk 26.

2

(3)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1.

3

(4)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1.”

4

---

LISA

I.A LISA

IGANÄDALANE TEATAMINE

Määruse (EL) nr 479/2010 artikli 2 lõige 1

EUROOPA KOMISJON – DG AGRI.C.4 – LOOMSETE SAADUSTE ÜKSUS

| | Liikmesriik: ... |
| --- | --- |

Liikmesriik: ...

| | Kontaktisik: ... |
| --- | --- |

Kontaktisik: ...

| | Telefon: ... |
| --- | --- |

Telefon: ...

| | Faks: ... |
| --- | --- |

Faks: ...

| | E-post: ... |
| --- | --- |

E-post: ...

| Toode | CN-kood | Tüüpiline pakendiühik | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Vadakupulber |

Toode

CN-kood

Tüüpiline pakendiühik

Märkused

1.

Vadakupulber

0404 10 02

25 kg

| 2. | Sekkumisaegse kvaliteedi nõuetele vastav lõssipulber |
| --- | --- |

2.

Sekkumisaegse kvaliteedi nõuetele vastav lõssipulber

0402 10 19

25 kg

| 3. | Loomasöödaks kasutatav lõssipulber |
| --- | --- |

3.

Loomasöödaks kasutatav lõssipulber

0402 10 19 ANIM

20 t

| 4. | Täispiimapulber |
| --- | --- |

4.

Täispiimapulber

0402 21 19

25 kg

| 5. | Või – soolamata |
| --- | --- |

5.

Või – soolamata

0405 10 19

25 kg

| 6. | Või – soolamata |
| --- | --- |

6.

Või – soolamata

0405 10 11

250 g

| 7. | Võiõli |
| --- | --- |

7.

Võiõli

0405 90 10

200 kg

| 8. | Cheddar, rasvasisaldus kuivaines 45–50 % |
| --- | --- |

8.

Cheddar, rasvasisaldus kuivaines 45–50 %

0406 90 21

(1)

| 9. | Gouda, rasvasisaldus kuivaines 45–50 % |
| --- | --- |

9.

Gouda, rasvasisaldus kuivaines 45–50 %

0406 90 78

(1)

| 10. | Edam, rasvasisaldus kuivaines 40–45 % |
| --- | --- |

10.

Edam, rasvasisaldus kuivaines 40–45 %

0406 90 23

(1)

| 11. | Emmental, rasvasisaldus kuivaines 45–50 % |
| --- | --- |

11.

Emmental, rasvasisaldus kuivaines 45–50 %

0406 90 13

(1)

I.B LISA

IGAKUINE TEATAMINE

Määruse (EL) nr 479/2010 artikli 2 lõige 2

EUROOPA KOMISJON – DG AGRI.C.4 – LOOMSETE SAADUSTE ÜKSUS

| | Liikmesriik: ... |
| --- | --- |

Liikmesriik: ...

| | Kontaktisik: ... |
| --- | --- |

Kontaktisik: ...

| | Telefon: ... |
| --- | --- |

Telefon: ...

| | Faks: ... |
| --- | --- |

Faks: ...

| | E-post: ... |
| --- | --- |

E-post: ...

| Toode | CN-kood | Tüüpiline pakendiühik | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kaseiin |

Toode

CN-kood

Tüüpiline pakendiühik

Märkused

1.

Kaseiin

3501 10

25 kg (kotid)

| 2. | Juustud: |
| --- | --- |

2.

Juustud:

—

(2)

—

(2)

—

(2)

—

(2)

—

(2)

---

(1)  Juustude puhul osutatakse teatamisel kõige tüüpilisemale pakendiühikule.

1

(2)  Juustude puhul osutatakse teatamisel kõige tüüpilisemale pakendiühikule.

2

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1042/2010,

16. november 2010,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaetud kvaliteetpaberi impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Algatamine

| (1) | 18. veebruaril 2010. aastal avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV” või „asjaomane riik”) pärit kaetud kvaliteetpaberi impordi suhtes liitu. |
| --- | --- |

(1)

18. veebruaril 2010. aastal avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV” või „asjaomane riik”) pärit kaetud kvaliteetpaberi impordi suhtes liitu.

| (2) | Dumpinguvastane menetlus algatati seoses sellega, et 4. jaanuaril 2010 esitas Euroopa kvaliteetpaberi tootjate liit CEPIFINE (edaspidi „kaebuse esitaja”) kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, kaetud kvaliteetpaberi kogutoodangust ELis. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti dumpinguvastase uurimise algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Dumpinguvastane menetlus algatati seoses sellega, et 4. jaanuaril 2010 esitas Euroopa kvaliteetpaberi tootjate liit CEPIFINE (edaspidi „kaebuse esitaja”) kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 %, kaetud kvaliteetpaberi kogutoodangust ELis. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti dumpinguvastase uurimise algatamiseks piisavaks.

1.2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele Hiina RV eksportivatele tootjatele ja ühele tootjate ühendusele (paberitootjate ühendus), asjaomase riigi esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Komisjon teavitas menetluse algatamisest ka USA tootjaid ja ühte tootjate ühendust (paberitootjate ühendus) ning hiljem ka ühte Tai tootjat, sest nii USAd kui Taid peeti võimalikuks võrdlusriigiks. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele Hiina RV eksportivatele tootjatele ja ühele tootjate ühendusele (paberitootjate ühendus), asjaomase riigi esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Komisjon teavitas menetluse algatamisest ka USA tootjaid ja ühte tootjate ühendust (paberitootjate ühendus) ning hiljem ka ühte Tai tootjat, sest nii USAd kui Taid peeti võimalikuks võrdlusriigiks. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata.

| (4) | Eksportivate tootjate, liidu tootjate ja sõltumatute importijate ilmse rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajadusel valimi moodustada, paluti kõikidel teadaolevatel eksportivatel tootjatel ja neile teadaolevatel paberitootjate ühendustel, kõikidel teadaolevatel liidu tootjatel ja sõltumatutel importijatel endast komisjonile teada anda ning vastavalt algatamisteatele esitada põhiteave oma tegevuste kohta seoses vaatlusaluse tootega (mille määratlus on esitatud punktis 2.1) ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009. Samuti konsulteeriti Hiina RV ametiasutustega. |
| --- | --- |

(4)

Eksportivate tootjate, liidu tootjate ja sõltumatute importijate ilmse rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajadusel valimi moodustada, paluti kõikidel teadaolevatel eksportivatel tootjatel ja neile teadaolevatel paberitootjate ühendustel, kõikidel teadaolevatel liidu tootjatel ja sõltumatutel importijatel endast komisjonile teada anda ning vastavalt algatamisteatele esitada põhiteave oma tegevuste kohta seoses vaatlusaluse tootega (mille määratlus on esitatud punktis 2.1) ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009. Samuti konsulteeriti Hiina RV ametiasutustega.

| (5) | Nagu märgitud allpool põhjenduses 28, esitasid kaks Hiina eksportivate tootjate rühma nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Selle põhjal otsustas komisjon, et Hiina RV eksportivate tootjate puhul ei ole väljavõtteline uuring vajalik. |
| --- | --- |

(5)

Nagu märgitud allpool põhjenduses 28, esitasid kaks Hiina eksportivate tootjate rühma nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Selle põhjal otsustas komisjon, et Hiina RV eksportivate tootjate puhul ei ole väljavõtteline uuring vajalik.

| (6) | Et Hiina RV eksportivad tootjad saaksid soovi korral esitada taotluse turumajandusliku või individuaalse kohtlemise kohta, saatis komisjon teadaolevatele Hiina RV eksportivatele tootjatele ja ametiasutustele taotluse vormid. Nagu on selgitatud põhjendustes 33 ja 53, taotles üks Hiina RV eksportivate tootjate rühm vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, juhul kui uurimise käigus leitakse, et ta ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele; teine Hiina RV eksportivate tootjate rühm taotles üksnes individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(6)

Et Hiina RV eksportivad tootjad saaksid soovi korral esitada taotluse turumajandusliku või individuaalse kohtlemise kohta, saatis komisjon teadaolevatele Hiina RV eksportivatele tootjatele ja ametiasutustele taotluse vormid. Nagu on selgitatud põhjendustes 33 ja 53, taotles üks Hiina RV eksportivate tootjate rühm vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, juhul kui uurimise käigus leitakse, et ta ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele; teine Hiina RV eksportivate tootjate rühm taotles üksnes individuaalset kohtlemist.

| (7) | Nagu on selgitatud põhjenduses 29, otsustati, et liidu tootjate puhul ei ole väljavõttelist uuringut vaja. |
| --- | --- |

(7)

Nagu on selgitatud põhjenduses 29, otsustati, et liidu tootjate puhul ei ole väljavõttelist uuringut vaja.

| (8) | Nagu on selgitatud põhjenduses 30, otsustati, et sõltumatute importijate puhul ei ole väljavõttelist uuringut vaja. |
| --- | --- |

(8)

Nagu on selgitatud põhjenduses 30, otsustati, et sõltumatute importijate puhul ei ole väljavõttelist uuringut vaja.

| (9) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele isikutele, kes avaldasid selleks soovi algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul, st kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele Hiina RV eksportivatele tootjatele ja ühele tootjate ühendusele (paberitootjate ühendus), asjaomase riigi esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele, teadaolevatele USA tootjatele ja USA tootjate ühendusele (paberitootjate ühendus) ja ühele Tai tootjale. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele isikutele, kes avaldasid selleks soovi algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul, st kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele Hiina RV eksportivatele tootjatele ja ühele tootjate ühendusele (paberitootjate ühendus), asjaomase riigi esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele, teadaolevatele USA tootjatele ja USA tootjate ühendusele (paberitootjate ühendus) ja ühele Tai tootjale.

| (10) | Vastused küsimustikele ja täiendavad dokumendid saadi kahelt Hiina RV eksportivate tootjate rühmalt, kaebuse esitanud ühenduselt (Euroopa kvaliteetpaberi tootjate liit ehk CEPIFINE), neljalt kaebuse esitanud liidu tootjalt, 16 sõltumatult importijalt ja kauplejalt, 17 kasutajalt ja kolmelt trükitööstuse ja paberitootjate ühenduselt ja ühelt USA tootjalt, sest USA kavatseti võtta võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(10)

Vastused küsimustikele ja täiendavad dokumendid saadi kahelt Hiina RV eksportivate tootjate rühmalt, kaebuse esitanud ühenduselt (Euroopa kvaliteetpaberi tootjate liit ehk CEPIFINE), neljalt kaebuse esitanud liidu tootjalt, 16 sõltumatult importijalt ja kauplejalt, 17 kasutajalt ja kolmelt trükitööstuse ja paberitootjate ühenduselt ja ühelt USA tootjalt, sest USA kavatseti võtta võrdlusriigiks.

| (11) | Komisjon hankis kogu sellise teabe, mida ta seoses turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise ja dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ning liidu huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ning kontrollis seda. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.






  a) | Liidu tootjad ja tootjate ühendus:






  — | CEPIFINE (Brüssel, Belgia); |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisjon hankis kogu sellise teabe, mida ta seoses turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise ja dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ning liidu huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ning kontrollis seda. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

a)

Liidu tootjad ja tootjate ühendus:

—

CEPIFINE (Brüssel, Belgia);

| — | Sappi Fine Paper Europe (Brüssel, Belgia); |
| --- | --- |

—

Sappi Fine Paper Europe (Brüssel, Belgia);

| — | LECTA Group (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, Itaalia; CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Prantsusmaa ja TORRASPAPEL, S.A. Barcelona, Hispaania); |
| --- | --- |

—

LECTA Group (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, Itaalia; CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Prantsusmaa ja TORRASPAPEL, S.A. Barcelona, Hispaania);

| — | Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, Itaalia ja selle sidusettevõtted Burgo Distribuzione srl, Milano, Itaalia ja Ebix sa, Barcelona, Hispaania; |
| --- | --- |

—

Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, Itaalia ja selle sidusettevõtted Burgo Distribuzione srl, Milano, Itaalia ja Ebix sa, Barcelona, Hispaania;

| — | Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen, Saksamaa;

| b) | Hiina RV eksportivad tootjad:






  1) | Sinar Mas Paper (Hiina RV) Investment Co Ltd, Asia Pulp & Paper Groupi (APP) juhtiv äriühing;






  — | Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd (Zhenjiang City, Jiangsu provints, Hiina RV); |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Hiina RV eksportivad tootjad:

1)

Sinar Mas Paper (Hiina RV) Investment Co Ltd, Asia Pulp & Paper Groupi (APP) juhtiv äriühing;

—

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd (Zhenjiang City, Jiangsu provints, Hiina RV);

| — | Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd (Suzhou City, Jiangsu provints, Hiina RV); |
| --- | --- |

—

Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd (Suzhou City, Jiangsu provints, Hiina RV);

| — | Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd (Ningbo City, Zhejiangi provints, Hiina RV); |
| --- | --- |

—

Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd (Ningbo City, Zhejiangi provints, Hiina RV);

| — | Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd (Ningbo City, Zhejiangi provints, Hiina RV); |
| --- | --- |

—

Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd (Ningbo City, Zhejiangi provints, Hiina RV);

| 2) | Chenming Paper Group (Chenming);






  — | Shangdong Chenming Paper Holdings Limited (Shouguang City, Shandongi provints, Hiina RV); |
| --- | --- | --- |

2)

Chenming Paper Group (Chenming);

—

Shangdong Chenming Paper Holdings Limited (Shouguang City, Shandongi provints, Hiina RV);

| — | Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd (Shouguang City, Shandongi provints, Hiina RV); |
| --- | --- |

—

Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd (Shouguang City, Shandongi provints, Hiina RV);

| c) | Hiina RV eksportivate tootjate sidusettevõtted:






  — | Gold East (Hongkong) Trading Co., Ltd (Hongkong); |
| --- | --- | --- |

c)

Hiina RV eksportivate tootjate sidusettevõtted:

—

Gold East (Hongkong) Trading Co., Ltd (Hongkong);

| — | Chenming (HK) Limited (Hongkong); |
| --- | --- |

—

Chenming (HK) Limited (Hongkong);

| — | Asia Pulp & Paper Italia SRL (Padova, Itaalia); |
| --- | --- |

—

Asia Pulp & Paper Italia SRL (Padova, Itaalia);

| d) | ELi importijad:






  — | Cartaria Subalpina (Torino, Itaalia); |
| --- | --- | --- |

d)

ELi importijad:

—

Cartaria Subalpina (Torino, Itaalia);

| — | Middleton Paper (Walsall, Ühendkuningriik); |
| --- | --- |

—

Middleton Paper (Walsall, Ühendkuningriik);

| — | Paperlinx (Northampton, Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

—

Paperlinx (Northampton, Ühendkuningriik).

| (12) | Kuna oli vaja määrata kindlaks normaalväärtus Hiina RV eksportiva tootja jaoks juhuks kui turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, tehti selleks, et määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi (antud juhul USA) andmete põhjal, kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse:






  — | S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper (Põhja-Ameerika, Boston, Massachusetts, USA). |
| --- | --- | --- |

(12)

Kuna oli vaja määrata kindlaks normaalväärtus Hiina RV eksportiva tootja jaoks juhuks kui turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, tehti selleks, et määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi (antud juhul USA) andmete põhjal, kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse:

—

S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper (Põhja-Ameerika, Boston, Massachusetts, USA).

1.3.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (13) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(13)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (14) | Vaatlusalune toode on Hiina RVst pärit kaetud kvaliteetpaber, st paber või papp (v. a jõupaber või -papp), mis on kaetud ühelt või mõlemalt poolt ning mida turustatakse kas lehtedena või rullides; toote kaal ruutmeetri kohta on vahemikus 70–400 grammi ning heledus on rohkem kui 84 (mõõdetuna ISO standardi 2470-1 kohaselt); seda toodet klassifitseeritakse CN-koodide ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 ja ex 4810 99 90 alla (edaspidi „vaatlusalune toode” või „kaetud kvaliteetpaber”). |
| --- | --- |

(14)

Vaatlusalune toode on Hiina RVst pärit kaetud kvaliteetpaber, st paber või papp (v. a jõupaber või -papp), mis on kaetud ühelt või mõlemalt poolt ning mida turustatakse kas lehtedena või rullides; toote kaal ruutmeetri kohta on vahemikus 70–400 grammi ning heledus on rohkem kui 84 (mõõdetuna ISO standardi 2470-1 kohaselt); seda toodet klassifitseeritakse CN-koodide ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 ja ex 4810 99 90 alla (edaspidi „vaatlusalune toode” või „kaetud kvaliteetpaber”).

| (15) | Vaatlusalune toode on hea kvaliteediga paber või papp, mida kasutatakse tavaliselt lugemismaterjali (näiteks ajakirjade, kataloogide, aastaaruannete, aastaraamatute) trükkimiseks. Vaatlusaluse toote alla kuuluvad nii lehed kui ka rullid, mida saab kasutada lehesööturiga trükipressides. Lehesööturiga trükipressides kasutamiseks sobivad paberi- või papirullid on mõeldud kasutamiseks nii, et paber või papp lõigatakse enne trükkiminekut tükkideks, seega peetakse kõnealuseid rulle lehtedega asendatavaks ja otseselt konkureerivaks tooteks. |
| --- | --- |

(15)

Vaatlusalune toode on hea kvaliteediga paber või papp, mida kasutatakse tavaliselt lugemismaterjali (näiteks ajakirjade, kataloogide, aastaaruannete, aastaraamatute) trükkimiseks. Vaatlusaluse toote alla kuuluvad nii lehed kui ka rullid, mida saab kasutada lehesööturiga trükipressides. Lehesööturiga trükipressides kasutamiseks sobivad paberi- või papirullid on mõeldud kasutamiseks nii, et paber või papp lõigatakse enne trükkiminekut tükkideks, seega peetakse kõnealuseid rulle lehtedega asendatavaks ja otseselt konkureerivaks tooteks.

| (16) | Vaatlusaluse toote hulka ei kuulu kvaliteetpaberi või -papi rullid, mida kasutatakse trükipressides, kus paber sisestatakse rullilt (rotatsioonitehnika). Rullid, mida sobib kasutada rotatsioonitehnikaga trükipressides, on määratluse kohaselt sellised rullid, mis juhul, kui neid katsetatakse vastavalt ISO katsestandardile ISO 3783:2006 („Paper and board – Determination of resistance to picking – Accelerated speed method using the IGT-type tester (electric model)”), annavad tulemuseks vähem kui 30 N/m mõõdetuna paberi ristsuunas (CD) ja vähem kui 50 N/m mõõdetuna masinasse sisestamise suunas (MD). Vastupidiselt lehesööturiga trükipressides kasutatavatele rullidele sisestatakse rotatsioonitehnikaga trükipressides kasutatavad rullid otse trükimasinasse ja rullis olevat paberit või pappi ei lõigata enne tükkideks. |
| --- | --- |

(16)

Vaatlusaluse toote hulka ei kuulu kvaliteetpaberi või -papi rullid, mida kasutatakse trükipressides, kus paber sisestatakse rullilt (rotatsioonitehnika). Rullid, mida sobib kasutada rotatsioonitehnikaga trükipressides, on määratluse kohaselt sellised rullid, mis juhul, kui neid katsetatakse vastavalt ISO katsestandardile ISO 3783:2006 („Paper and board – Determination of resistance to picking – Accelerated speed method using the IGT-type tester (electric model)”), annavad tulemuseks vähem kui 30 N/m mõõdetuna paberi ristsuunas (CD) ja vähem kui 50 N/m mõõdetuna masinasse sisestamise suunas (MD). Vastupidiselt lehesööturiga trükipressides kasutatavatele rullidele sisestatakse rotatsioonitehnikaga trükipressides kasutatavad rullid otse trükimasinasse ja rullis olevat paberit või pappi ei lõigata enne tükkideks.

| (17) | Üks huvitatud isik väitis, et uurimise alla kuuluva toote määratlus oli liiga kitsalt piiritletud ning et see oleks pidanud hõlmama ka neid vaatlusaluse toote rulle, mida kasutatakse rotatsioonitehnikaga trükipressides. Väideti, et rotatsioonitehnikaga trükipressides kasutatavad rullid ja käesoleva uurimise alla kuuluvad rullid (lõigatavad rullid ja lehed) on samasuguste tehniliste ja füüsiliste omadustega ning neid ei ole võimalik üksteisest eristada. Lisaks väideti, et mõlemat tüüpi rulle kasutatakse kvaliteettrükiste valmistamisel ja et teataval määral on neid võimalik üksteisega asendada. |
| --- | --- |

(17)

Üks huvitatud isik väitis, et uurimise alla kuuluva toote määratlus oli liiga kitsalt piiritletud ning et see oleks pidanud hõlmama ka neid vaatlusaluse toote rulle, mida kasutatakse rotatsioonitehnikaga trükipressides. Väideti, et rotatsioonitehnikaga trükipressides kasutatavad rullid ja käesoleva uurimise alla kuuluvad rullid (lõigatavad rullid ja lehed) on samasuguste tehniliste ja füüsiliste omadustega ning neid ei ole võimalik üksteisest eristada. Lisaks väideti, et mõlemat tüüpi rulle kasutatakse kvaliteettrükiste valmistamisel ja et teataval määral on neid võimalik üksteisega asendada.

| (18) | Siiski kinnitas uurimine sellele väitele vastupidiselt, et rotatsioonitehnikaga trükipressides kasutatavate rullide ja lehesööturiga trükipressides kasutatavate rullide paber erineb selgesti tehniliste ja füüsiliste omaduste, näiteks niiskusesisalduse ja jäikuse poolest. Uurimisel leiti veel, et põhjenduses 16 loetletud tehnilised omadused kehtivad üksnes rotatsioonitehnikaga trükipressides kasutamiseks sobivate rullide puhul. Nimetatud erinevuste tõttu ei saa rotatsioonitehnikaga trükipresside ja lehesööturiga trükipresside jaoks ettenähtud paberit kasutada mõlemat tüüpi trükipressides ja seega ei ole neid paberiliike võimalik üksteisega asendada. Märgitakse, et kõik huvitatud isikud nõustusid sellega, et need kaks paberiliiki on erineva pinna- ja tõmbetugevusega. |
| --- | --- |

(18)

Siiski kinnitas uurimine sellele väitele vastupidiselt, et rotatsioonitehnikaga trükipressides kasutatavate rullide ja lehesööturiga trükipressides kasutatavate rullide paber erineb selgesti tehniliste ja füüsiliste omaduste, näiteks niiskusesisalduse ja jäikuse poolest. Uurimisel leiti veel, et põhjenduses 16 loetletud tehnilised omadused kehtivad üksnes rotatsioonitehnikaga trükipressides kasutamiseks sobivate rullide puhul. Nimetatud erinevuste tõttu ei saa rotatsioonitehnikaga trükipresside ja lehesööturiga trükipresside jaoks ettenähtud paberit kasutada mõlemat tüüpi trükipressides ja seega ei ole neid paberiliike võimalik üksteisega asendada. Märgitakse, et kõik huvitatud isikud nõustusid sellega, et need kaks paberiliiki on erineva pinna- ja tõmbetugevusega.

| (19) | Lisaks väitis kõnealune isik, et tarbija seisukohast on vaatlusaluse toote puhul turg üks ja sama olenemata sellest, kas toode on lehtedena, lõigatavas rullis või trükipressi sisestatavas rullis, ning seega on turustuskanalid samad. Erinevad tehnilised omadused kajastuvad üksnes tooterühmade väikestes hinnaerinevustes. |
| --- | --- |

(19)

Lisaks väitis kõnealune isik, et tarbija seisukohast on vaatlusaluse toote puhul turg üks ja sama olenemata sellest, kas toode on lehtedena, lõigatavas rullis või trükipressi sisestatavas rullis, ning seega on turustuskanalid samad. Erinevad tehnilised omadused kajastuvad üksnes tooterühmade väikestes hinnaerinevustes.

| (20) | Siiski tehti uurimise käigus kindlaks, et need kaht tüüpi rullid ei ole omavahel asendatavad ka majanduslikust vaatepunktist, sest rotatsioonitehnikaga trükipresside jaoks ettenähtud rulle kasutatakse suuremahuliste trükitööde puhul, need valmistatakse enamasti tellimuse peale ja tarnitakse kindlaks tähtajaks, seega vahendajad ei ladusta neid tooteid, vaid need saadetakse otse lõppkasutajatele, st neid tooteid ei müüda ainult samade turustuskanalite kaudu kui lehesööturiga trükipressides kasutatavaid rulle, vaid ka muul viisil. Erinev tootmisprotsess ja trükiprotsessi erinev mastaabisääst kajastuvad selges hinnavahes. |
| --- | --- |

(20)

Siiski tehti uurimise käigus kindlaks, et need kaht tüüpi rullid ei ole omavahel asendatavad ka majanduslikust vaatepunktist, sest rotatsioonitehnikaga trükipresside jaoks ettenähtud rulle kasutatakse suuremahuliste trükitööde puhul, need valmistatakse enamasti tellimuse peale ja tarnitakse kindlaks tähtajaks, seega vahendajad ei ladusta neid tooteid, vaid need saadetakse otse lõppkasutajatele, st neid tooteid ei müüda ainult samade turustuskanalite kaudu kui lehesööturiga trükipressides kasutatavaid rulle, vaid ka muul viisil. Erinev tootmisprotsess ja trükiprotsessi erinev mastaabisääst kajastuvad selges hinnavahes.

| (21) | Sellest tulenevalt lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(21)

Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

| (22) | Sama isik väitis veel, et kitkumiskindlus ei ole sobiv tehniline omadus toodete erinevuse määramiseks, sest see katse on üldist laadi ja katsetulemusi võib lisaks mõjutada katsetatava paberi niiskusesisaldus. See isik väitis ka, et rotatsioonitehnikaga trükipressides kasutatava kaetud kvaliteetpaberiga (sealhulgas liidu tootmisharu tooted) tehtud muude katsete põhjal võib näha, et neid tooteid ei saa liigitada asjaomase toote määratluse alla, mis näitab, et kriteerium „kitkumiskindlus”, mida kasutati rotatsioonitehnikaga trükipressides ja lehesööturiga trükipressides kasutatava kaetud kvaliteetpaberi eristamiseks, on ebasobiv. Esiteks ei esitatud väite kinnitamiseks tõendusmaterjali, mis näitaks, et paberi niiskusesisaldus võiks muuta ISO katsestandardi ISO 3783:2006 tulemused ebausaldusväärseks. Teiseks, mis puutub rotatsioonitehnikaga trükipresside jaoks ettenähtud kaetud kvaliteetpaberi katsetamisse, siis ei teinud neid katseid sõltumatu ekspert ning seepärast peetakse kõnealuste katsete usaldusväärsust ja objektiivsust ebapiisavaks, et nende põhjal järeldusi teha. Seega leiti, et kitkumiskindlus on usaldusväärne tehniline omadus, mis võimaldab eristada rotatsioonitehnikaga trükipressides ja lehesööturiga trükipressides kasutatavat kaetud kvaliteetpaberit. |
| --- | --- |

(22)

Sama isik väitis veel, et kitkumiskindlus ei ole sobiv tehniline omadus toodete erinevuse määramiseks, sest see katse on üldist laadi ja katsetulemusi võib lisaks mõjutada katsetatava paberi niiskusesisaldus. See isik väitis ka, et rotatsioonitehnikaga trükipressides kasutatava kaetud kvaliteetpaberiga (sealhulgas liidu tootmisharu tooted) tehtud muude katsete põhjal võib näha, et neid tooteid ei saa liigitada asjaomase toote määratluse alla, mis näitab, et kriteerium „kitkumiskindlus”, mida kasutati rotatsioonitehnikaga trükipressides ja lehesööturiga trükipressides kasutatava kaetud kvaliteetpaberi eristamiseks, on ebasobiv. Esiteks ei esitatud väite kinnitamiseks tõendusmaterjali, mis näitaks, et paberi niiskusesisaldus võiks muuta ISO katsestandardi ISO 3783:2006 tulemused ebausaldusväärseks. Teiseks, mis puutub rotatsioonitehnikaga trükipresside jaoks ettenähtud kaetud kvaliteetpaberi katsetamisse, siis ei teinud neid katseid sõltumatu ekspert ning seepärast peetakse kõnealuste katsete usaldusväärsust ja objektiivsust ebapiisavaks, et nende põhjal järeldusi teha. Seega leiti, et kitkumiskindlus on usaldusväärne tehniline omadus, mis võimaldab eristada rotatsioonitehnikaga trükipressides ja lehesööturiga trükipressides kasutatavat kaetud kvaliteetpaberit.

| (23) | Uurimise ajal väitsid teatavad isikud ka, et mitmekihiline paber ja mitmekihiline papp (mille määratlus on esitatud järgmises põhjenduses) tuleks uurimisest välja jätta. Nad väitsid, et mitmekihilise paberi ja mitmekihilise papi füüsilised omadused on teistsugused: neil on mitu kihti, nad on jäigemad, nende tihedus on väiksem ning selliste toodete lõppkasutus on teistsugune, sest neid kasutatakse tavaliselt pakendite valmistamisel. Need isikud väitsid, et ühe- ja mitmekihilist paberit ja pappi on väga lihtne eristada füüsilise väljanägemise põhjal. |
| --- | --- |

(23)

Uurimise ajal väitsid teatavad isikud ka, et mitmekihiline paber ja mitmekihiline papp (mille määratlus on esitatud järgmises põhjenduses) tuleks uurimisest välja jätta. Nad väitsid, et mitmekihilise paberi ja mitmekihilise papi füüsilised omadused on teistsugused: neil on mitu kihti, nad on jäigemad, nende tihedus on väiksem ning selliste toodete lõppkasutus on teistsugune, sest neid kasutatakse tavaliselt pakendite valmistamisel. Need isikud väitsid, et ühe- ja mitmekihilist paberit ja pappi on väga lihtne eristada füüsilise väljanägemise põhjal.

| (24) | Mitmekihiline paber ja mitmekihiline papp (vt harmoneeritud süsteemi selgitavad märkused rubriigi 4805 kohta) on tooted, mille valmistamisel pressitakse kokku kaks või enam märja paberimassi kihti, kusjuures vähemalt ühe kihi omadused erinevad teistest. Need erinevused võivad seisneda kasutatud paberimassi liigis (näiteks taaskasutusel olev paber), tootmismeetodis (näiteks mehaaniline või keemiline) või juhul, kui paberimassid on sama liiki ja toodetud sama meetodiga, võib erinev olla töötlusaste (näiteks pleegitamata, pleegitatud või värvitud). |
| --- | --- |

(24)

Mitmekihiline paber ja mitmekihiline papp (vt harmoneeritud süsteemi selgitavad märkused rubriigi 4805 kohta) on tooted, mille valmistamisel pressitakse kokku kaks või enam märja paberimassi kihti, kusjuures vähemalt ühe kihi omadused erinevad teistest. Need erinevused võivad seisneda kasutatud paberimassi liigis (näiteks taaskasutusel olev paber), tootmismeetodis (näiteks mehaaniline või keemiline) või juhul, kui paberimassid on sama liiki ja toodetud sama meetodiga, võib erinev olla töötlusaste (näiteks pleegitamata, pleegitatud või värvitud).

| (25) | Uurimine tõestas, et mitmekihilisel paberil ja mitmekihilisel papil on tõepoolest mõningad erinevad füüsilised ja tehnilised omadused: täpsemalt, nad koosnevad mitmest paberimassi kihist, mis annab neile suurema jäikuse. Mitmekihilist paberit ja mitmekihilist pappi toodetakse erineva tootmismeetodiga, see eeldab teistsuguste paberimasinate kasutamist kui need, mida kasutatakse vaatlusaluse toote tootmisel, sest tootmisprotsessi käigus pannakse mitu paberimassi kihti kokku üheks tooteks. Ning lõpetuseks, mitmekihilist paberit ja mitmekihilist pappi kasutatakse teisel otstarbel (enamasti pakendite valmistamisel) kui vaatlusalust toodet, mida kasutatakse kvaliteettrükiste (reklaammaterjal, ajakirjad jne) valmistamisel. Seega ei loeta mitmekihilist paberit ja mitmekihilist pappi, mille määratlus on esitatud põhjenduses 24, vaatlusaluse toote hulka kuuluvaks. Seega jäetakse CN-koodid, mida nimetati seoses mitmekihilise paberi ja mitmekihilise papi impordiga, esialgsest uurimisest välja. |
| --- | --- |

(25)

Uurimine tõestas, et mitmekihilisel paberil ja mitmekihilisel papil on tõepoolest mõningad erinevad füüsilised ja tehnilised omadused: täpsemalt, nad koosnevad mitmest paberimassi kihist, mis annab neile suurema jäikuse. Mitmekihilist paberit ja mitmekihilist pappi toodetakse erineva tootmismeetodiga, see eeldab teistsuguste paberimasinate kasutamist kui need, mida kasutatakse vaatlusaluse toote tootmisel, sest tootmisprotsessi käigus pannakse mitu paberimassi kihti kokku üheks tooteks. Ning lõpetuseks, mitmekihilist paberit ja mitmekihilist pappi kasutatakse teisel otstarbel (enamasti pakendite valmistamisel) kui vaatlusalust toodet, mida kasutatakse kvaliteettrükiste (reklaammaterjal, ajakirjad jne) valmistamisel. Seega ei loeta mitmekihilist paberit ja mitmekihilist pappi, mille määratlus on esitatud põhjenduses 24, vaatlusaluse toote hulka kuuluvaks. Seega jäetakse CN-koodid, mida nimetati seoses mitmekihilise paberi ja mitmekihilise papi impordiga, esialgsest uurimisest välja.

| (26) | Veel väitis üks Hiina RV tootja, et niinimetatud „papp” tuleks uurimise kohaldamisalast välja jätta, sest see ei kuulu (kaetud või katmata) kvaliteetpaberi määratluse alla, kuna väidetavalt esineb erinevusi kaalus, tiheduses ja jäikuses. Leitakse, et mõistet „papp” kasutatakse üldjuhul paberi puhul, mille koostis muudab paberi põhimõtteliselt raskemaks, st et tavaliselt käsitatakse „papina” paberit, mille kaal on üle 224 g/m2. Uurimise käigus selgus siiski, et kaaluerinevustel ei ole olulist mõju toote ülejäänud füüsilistele ja tehnilistele omadustele ning lõppkasutusele, nii et see oleks vaatlusalusest tootest eristatav. Lisaks märgitakse, et nagu ka põhjenduses 14 on öeldud – kõik tooted, mille kaal ruutmeetri kohta on 70 grammi või üle selle, kuid mitte rohkem kui 400 grammi – on üheselt hõlmatud vaatlusaluse toote määratlusse. Seega leiti esialgu, et papp kuulub vaatlusaluse toote määratluse alla. |
| --- | --- |

(26)

Veel väitis üks Hiina RV tootja, et niinimetatud „papp” tuleks uurimise kohaldamisalast välja jätta, sest see ei kuulu (kaetud või katmata) kvaliteetpaberi määratluse alla, kuna väidetavalt esineb erinevusi kaalus, tiheduses ja jäikuses. Leitakse, et mõistet „papp” kasutatakse üldjuhul paberi puhul, mille koostis muudab paberi põhimõtteliselt raskemaks, st et tavaliselt käsitatakse „papina” paberit, mille kaal on üle 224 g/m2. Uurimise käigus selgus siiski, et kaaluerinevustel ei ole olulist mõju toote ülejäänud füüsilistele ja tehnilistele omadustele ning lõppkasutusele, nii et see oleks vaatlusalusest tootest eristatav. Lisaks märgitakse, et nagu ka põhjenduses 14 on öeldud – kõik tooted, mille kaal ruutmeetri kohta on 70 grammi või üle selle, kuid mitte rohkem kui 400 grammi – on üheselt hõlmatud vaatlusaluse toote määratlusse. Seega leiti esialgu, et papp kuulub vaatlusaluse toote määratluse alla.

2.2.   Samasugune toode

| (27) | Vaatlusalusel tootel ning Hiina RV ja esialgu võrdlusriigiks määratud USA siseturul toodetaval ja müüdaval tootel ning ELi tootjate toodetud ja ELis müüdaval tootel leiti olevat samad füüsilised ja tehnilised omadused ja samasugune põhiline kasutusotstarve. Sellepärast käsitatakse neid esialgu kui samasuguseid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(27)

Vaatlusalusel tootel ning Hiina RV ja esialgu võrdlusriigiks määratud USA siseturul toodetaval ja müüdaval tootel ning ELi tootjate toodetud ja ELis müüdaval tootel leiti olevat samad füüsilised ja tehnilised omadused ja samasugune põhiline kasutusotstarve. Sellepärast käsitatakse neid esialgu kui samasuguseid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   VÄLJAVÕTTELINE UURING

3.1.   Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (28) | Ainult kaks Hiina RV eksportivate tootjate rühma andsid endast märku ja vastasid algatamisteates esitatud valimi koostamise palvele. Üks rühm (Chenming) esindab kahte omavahel seotud eksportivat tootjat ja teine rühm (APP) nelja omavahel seotud eksportivat tootjat. Koostööd tegevad eksportivad tootjad esindavad kogu vaatlusaluse toote Hiina RVst pärit eksporti liitu. Nende asjaolude tõttu otsustas komisjon, et Hiina RV eksportivate tootjate puhul ei ole väljavõtteline uuring vajalik. |
| --- | --- |

(28)

Ainult kaks Hiina RV eksportivate tootjate rühma andsid endast märku ja vastasid algatamisteates esitatud valimi koostamise palvele. Üks rühm (Chenming) esindab kahte omavahel seotud eksportivat tootjat ja teine rühm (APP) nelja omavahel seotud eksportivat tootjat. Koostööd tegevad eksportivad tootjad esindavad kogu vaatlusaluse toote Hiina RVst pärit eksporti liitu. Nende asjaolude tõttu otsustas komisjon, et Hiina RV eksportivate tootjate puhul ei ole väljavõtteline uuring vajalik.

3.2.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (29) | Liidu tootjate võimaliku rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 lõike 1 kohane väljavõtteline uuring. Pärast esitatud teabe läbivaatamist ja arvestades, et ainult neli liidu tootjat andsid endast märku algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. Need neli koostööd tegevat tootjat (kelle toodang moodustab 61 % liidu kogutoodangust) tunnistati liidu tootmisharu suhtes representatiivseiks, nagu on märgitud allpool põhjenduses 77. Koostööd tegevate äriühingute esitatud teavet kontrolliti kohapeal ja kasutati mikromajanduslike näitajate analüüsimisel, nagu on selgitatud põhjenduses 90. |
| --- | --- |

(29)

Liidu tootjate võimaliku rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 lõike 1 kohane väljavõtteline uuring. Pärast esitatud teabe läbivaatamist ja arvestades, et ainult neli liidu tootjat andsid endast märku algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. Need neli koostööd tegevat tootjat (kelle toodang moodustab 61 % liidu kogutoodangust) tunnistati liidu tootmisharu suhtes representatiivseiks, nagu on märgitud allpool põhjenduses 77. Koostööd tegevate äriühingute esitatud teavet kontrolliti kohapeal ja kasutati mikromajanduslike näitajate analüüsimisel, nagu on selgitatud põhjenduses 90.

3.3.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (30) | Arvestades et importijaid võib olla palju, nähti algatamisteates ette, et importijate suhtes kohaldatakse algmääruse artikli 17 lõike 1 kohast väljavõttelist uuringut. Pärast esitatud teabe läbivaatamist ja arvestades oma koostöövalmidusest teatanud importijate väikest arvu, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(30)

Arvestades et importijaid võib olla palju, nähti algatamisteates ette, et importijate suhtes kohaldatakse algmääruse artikli 17 lõike 1 kohast väljavõttelist uuringut. Pärast esitatud teabe läbivaatamist ja arvestades oma koostöövalmidusest teatanud importijate väikest arvu, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

4.   DUMPING

4.1.   Üldine metoodika

| (31) | Koostööd tegevate Hiina RV eksportivate tootjate puhul kasutati allpool esitatud üldist metoodikat. |
| --- | --- |

(31)

Koostööd tegevate Hiina RV eksportivate tootjate puhul kasutati allpool esitatud üldist metoodikat.

4.2.   Turumajanduslik kohtlemine

| (32) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit toote impordi suhtes läbiviidavas dumpinguvastases uurimises normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused tingimused järgmised:






  1) | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud kajastavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(32)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit toote impordi suhtes läbiviidavas dumpinguvastases uurimises normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende eksportivate tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused tingimused järgmised:

1)

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud kajastavad turuväärtusi;

| 2) | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (IAS) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

2)

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (IAS) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| 3) | puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused; |
| --- | --- |

3)

puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;

| 4) | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4)

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5) | valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel. |
| --- | --- |

5)

valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel.

| (33) | Üks Hiina RV eksportivate tootjate rühm (APP) taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b. Kõnealune rühm esitas 33 turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi, kus ta osutas neljale omavahel seotud eksportivale tootjale ja mitmele teisele seotud äriühingule, kes olid seotud vaatlusaluse toote valmistamisega (nt tselluloosivabrikud, keemiatehased, puiduettevõtted (järgmise etapi tootjad) ja Hiina RV kaubandusettevõtted). |
| --- | --- |

(33)

Üks Hiina RV eksportivate tootjate rühm (APP) taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b. Kõnealune rühm esitas 33 turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi, kus ta osutas neljale omavahel seotud eksportivale tootjale ja mitmele teisele seotud äriühingule, kes olid seotud vaatlusaluse toote valmistamisega (nt tselluloosivabrikud, keemiatehased, puiduettevõtted (järgmise etapi tootjad) ja Hiina RV kaubandusettevõtted).

| (34) | Arvestades turumajandusliku kohtlemise taotluste suurt arvu, leiti, et esialgse uurimise raames on asjakohane, et kohapealsed kontrollkäigud tehakse üksnes nelja rühma kuuluva eksportiva tootja valdustesse. |
| --- | --- |

(34)

Arvestades turumajandusliku kohtlemise taotluste suurt arvu, leiti, et esialgse uurimise raames on asjakohane, et kohapealsed kontrollkäigud tehakse üksnes nelja rühma kuuluva eksportiva tootja valdustesse.

| (35) | Komisjon hankis kõik andmed, mida vajalikuks peeti, ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotlustes esitatud andmeid nelja rühma kuuluva eksportiva tootja valdustes. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon hankis kõik andmed, mida vajalikuks peeti, ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotlustes esitatud andmeid nelja rühma kuuluva eksportiva tootja valdustes.

| (36) | Leiti, et turumajanduslikku kohtlemist ei tuleks kohaldada, sest ükski neist neljast ei vastanud esimesele, teisele ega ka kolmandale algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimusele. |
| --- | --- |

(36)

Leiti, et turumajanduslikku kohtlemist ei tuleks kohaldada, sest ükski neist neljast ei vastanud esimesele, teisele ega ka kolmandale algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimusele.

| (37) | Mis puutub esimesse tingimusse, siis tehti kindlaks, et majandustegevust käsitlevad otsused ja kulud ei kattu. Leiti, et paljudel juhtudel puudusid tõendid äriühingu aktsiate ülekandeks tehtud maksete kohta. Lisaks puudus sõltumatu hinnang riigiosalusega äriühingu aktsionäride või seotud isikute sissemaksete kohta põhivarasse ja maasse ning nende osaluse kohta aktsiatesse konverteeritud kuludes. Ühel juhul kanti aktsiad riigiosalusega äriühingu aktsionäridelt ühe APP rühma kuuluva äriühingu arvele mitteturuhinnaga. Seoses kuludega tehti uurimisel kindlaks, et arvestades metoodikat, mida see rühm kasutas toorainesisendite aruandluses, puudusid tõendid peamiste toorainesisenditega seotud kulude kohta. Sellest tulenevalt järeldati, et neli omavahel seotud eksportivat tootjat ei ole tõendanud, et nad vastavad esimesele tingimusele. |
| --- | --- |

(37)

Mis puutub esimesse tingimusse, siis tehti kindlaks, et majandustegevust käsitlevad otsused ja kulud ei kattu. Leiti, et paljudel juhtudel puudusid tõendid äriühingu aktsiate ülekandeks tehtud maksete kohta. Lisaks puudus sõltumatu hinnang riigiosalusega äriühingu aktsionäride või seotud isikute sissemaksete kohta põhivarasse ja maasse ning nende osaluse kohta aktsiatesse konverteeritud kuludes. Ühel juhul kanti aktsiad riigiosalusega äriühingu aktsionäridelt ühe APP rühma kuuluva äriühingu arvele mitteturuhinnaga. Seoses kuludega tehti uurimisel kindlaks, et arvestades metoodikat, mida see rühm kasutas toorainesisendite aruandluses, puudusid tõendid peamiste toorainesisenditega seotud kulude kohta. Sellest tulenevalt järeldati, et neli omavahel seotud eksportivat tootjat ei ole tõendanud, et nad vastavad esimesele tingimusele.

| (38) | Teise tingimuse puhul tehti kindlaks, et nii raamatupidamises kui ka raamatupidamisaruannete auditeerimisel on eiratud rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite peamisi põhimõtteid ja eriti IAS 1 põhimõtteid (st ei austatud tekkepõhise raamatupidamisarvestuse, tasaarvestuse ja konservatiivsuse põhimõtet ning tehinguid kajastati ebausaldusväärselt), mis seab kahtluse alla kogu raamatupidamise usaldusväärsuse. Sellest tulenevalt järeldati, et neli omavahel seotud eksportivat tootjat ei ole tõendanud, et nad vastavad teisele tingimusele. |
| --- | --- |

(38)

Teise tingimuse puhul tehti kindlaks, et nii raamatupidamises kui ka raamatupidamisaruannete auditeerimisel on eiratud rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite peamisi põhimõtteid ja eriti IAS 1 põhimõtteid (st ei austatud tekkepõhise raamatupidamisarvestuse, tasaarvestuse ja konservatiivsuse põhimõtet ning tehinguid kajastati ebausaldusväärselt), mis seab kahtluse alla kogu raamatupidamise usaldusväärsuse. Sellest tulenevalt järeldati, et neli omavahel seotud eksportivat tootjat ei ole tõendanud, et nad vastavad teisele tingimusele.

| (39) | Kolmanda tingimuse puhul näitas uurimine märkimisväärseid moonutusi seoses nelja omavahel seotud eksportiva tootja maakasutusõigusega. Nende moonutused lubavad järeldada, et maakasutusõigusi ei antud ega säilitatud kooskõlas turumajanduslike tingimustega. Kohapeal tehti kindlaks, et Hiina RV pangandus/finantssektor oli oluliselt moonutanud nelja omavahel seotud eksportiva tootja laenutingimusi. Enamik laenudest olid pärit suure riigiosalusega pankadelt ning selgelt oli näha, et nende äriühingurühmade krediidikõlblikkuse üle otsustamisel arvestasid finantsasutused üldisi riigi tööstuspoliitika põhimõtteid, mistõttu anti laenu halvas majanduslikus olukorras olevatele äriühingutele. Eespool toodut arvesse võttes jõuti lõplikult järeldusele, et neli omavahel seotud eksportivat tootjat ei ole tõendanud, et nad vastavad kolmandale tingimusele. |
| --- | --- |

(39)

Kolmanda tingimuse puhul näitas uurimine märkimisväärseid moonutusi seoses nelja omavahel seotud eksportiva tootja maakasutusõigusega. Nende moonutused lubavad järeldada, et maakasutusõigusi ei antud ega säilitatud kooskõlas turumajanduslike tingimustega. Kohapeal tehti kindlaks, et Hiina RV pangandus/finantssektor oli oluliselt moonutanud nelja omavahel seotud eksportiva tootja laenutingimusi. Enamik laenudest olid pärit suure riigiosalusega pankadelt ning selgelt oli näha, et nende äriühingurühmade krediidikõlblikkuse üle otsustamisel arvestasid finantsasutused üldisi riigi tööstuspoliitika põhimõtteid, mistõttu anti laenu halvas majanduslikus olukorras olevatele äriühingutele. Eespool toodut arvesse võttes jõuti lõplikult järeldusele, et neli omavahel seotud eksportivat tootjat ei ole tõendanud, et nad vastavad kolmandale tingimusele.

| (40) | APP-le ja liidu tootmisharule anti võimalus kommenteerida eespool esitatud järeldusi. |
| --- | --- |

(40)

APP-le ja liidu tootmisharule anti võimalus kommenteerida eespool esitatud järeldusi.

| (41) | Liidu tootjad nõustusid nende järeldustega. Liidu tootjad ei olnud nõus ka Hiina RV eksportijate rühma väitega nagu oleks neil õigus turumajanduslikule kohtlemisele seoses sellega, et komisjonil on samal ajal käsil subsiidiumidevastane uurimine. |
| --- | --- |

(41)

Liidu tootjad nõustusid nende järeldustega. Liidu tootjad ei olnud nõus ka Hiina RV eksportijate rühma väitega nagu oleks neil õigus turumajanduslikule kohtlemisele seoses sellega, et komisjonil on samal ajal käsil subsiidiumidevastane uurimine.

| (42) | Hiina RV eksportijate rühm ei nõustunud eespool esitatud järeldustega. |
| --- | --- |

(42)

Hiina RV eksportijate rühm ei nõustunud eespool esitatud järeldustega.

| (43) | Esimese tingimusega seoses väideti, et rühma kuuluvate äriühingute aktsiate ülekanded ja sellega seoses tehtud maksed ei ole kõnealuse tingimuse puhul asjakohased, sest selles tingimuses nähakse ette, et äriühingud teevad majandustegevust käsitlevaid otsuseid turukäitumise põhjal. Seoses sellega tuleb märkida, et turumajandusliku kohtlemise kohaldamise üle otsustamiseks korraldatud hindamise käigus tuvastatud puudustel (aktsiaülekannete eest tasumist tõendavate dokumentide puudumine, aktsiaülekannete eest riigiosalusega äriühingute aktsionäridele makstud ebaloomulikult väiksed summad, sõltumatu hinnangu puudumine varade väärtuse suurenemise kohta) on mõju majandustegevust käsitlevatele otsustele. Asjaoludel, et äriühing saab vältida aktsiaülekannete eest maksmist, et aktsiakapitali hulka kuulub ala- või ülehinnatud varasid ja et riigiosalusega äriühingutega tehakse aktsiatehinguid, millel puudub majanduslik selgitus või põhjendus, on kahtlemata otsene mõju äriühingu finantsolukorrale ja äriühingu suutlikkusele teha otsuseid turukäitumise põhjal. |
| --- | --- |

(43)

Esimese tingimusega seoses väideti, et rühma kuuluvate äriühingute aktsiate ülekanded ja sellega seoses tehtud maksed ei ole kõnealuse tingimuse puhul asjakohased, sest selles tingimuses nähakse ette, et äriühingud teevad majandustegevust käsitlevaid otsuseid turukäitumise põhjal. Seoses sellega tuleb märkida, et turumajandusliku kohtlemise kohaldamise üle otsustamiseks korraldatud hindamise käigus tuvastatud puudustel (aktsiaülekannete eest tasumist tõendavate dokumentide puudumine, aktsiaülekannete eest riigiosalusega äriühingute aktsionäridele makstud ebaloomulikult väiksed summad, sõltumatu hinnangu puudumine varade väärtuse suurenemise kohta) on mõju majandustegevust käsitlevatele otsustele. Asjaoludel, et äriühing saab vältida aktsiaülekannete eest maksmist, et aktsiakapitali hulka kuulub ala- või ülehinnatud varasid ja et riigiosalusega äriühingutega tehakse aktsiatehinguid, millel puudub majanduslik selgitus või põhjendus, on kahtlemata otsene mõju äriühingu finantsolukorrale ja äriühingu suutlikkusele teha otsuseid turukäitumise põhjal.

| (44) | Toorainega seoses väideti, et komisjon oleks pidanud uurima, kas Hiina RV äriühingute rühm ostis tarnijatelt toorainet turuhinnaga. Veel arvati, et komisjoni järeldused ei ole õiged. Seoses sellega tuleb märkida, et uurimisel tuvastati, et hiljem on praktiliselt võimatu kindlaks teha, mida rühm mis tahes liiki tooraine hanke eest maksis. |
| --- | --- |

(44)

Toorainega seoses väideti, et komisjon oleks pidanud uurima, kas Hiina RV äriühingute rühm ostis tarnijatelt toorainet turuhinnaga. Veel arvati, et komisjoni järeldused ei ole õiged. Seoses sellega tuleb märkida, et uurimisel tuvastati, et hiljem on praktiliselt võimatu kindlaks teha, mida rühm mis tahes liiki tooraine hanke eest maksis.

| (45) | Teise tingimuse kohta väideti, et EL on tunnustanud Hiina RV raamatupidamisstandardeid ja et need on samaväärsed rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite ja rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Seoses sellega tuleb märkida, et turumajandusliku kohtlemise kohaldamise üle otsustamiseks korraldatud hindamine viiakse läbi rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite alusel, mitte Hiina RV raamatupidamisstandardite alusel. Igal juhul – ja just kaht tüüp standardite samaväärsuse väidet silmas pidades – oleks olnud normaalne eeldada, et selles osas avastatud puudustele oleks osutanud ka audiitor. APP ei nõustunud väitega, et rühma kuuluvad äriühingud rikkusid rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite punkte, mida turumajandusliku kohtlemise kohaldamise üle otsustamiseks korraldatud hindamise käigus nimetati (tekkepõhisuse põhimõte, tehingute õige esitusviis ja tasaarvestus). Sellest hoolimata ei muuda esitatud vastuväited uurimise käigus tehtud järeldusi. |
| --- | --- |

(45)

Teise tingimuse kohta väideti, et EL on tunnustanud Hiina RV raamatupidamisstandardeid ja et need on samaväärsed rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite ja rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Seoses sellega tuleb märkida, et turumajandusliku kohtlemise kohaldamise üle otsustamiseks korraldatud hindamine viiakse läbi rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite alusel, mitte Hiina RV raamatupidamisstandardite alusel. Igal juhul – ja just kaht tüüp standardite samaväärsuse väidet silmas pidades – oleks olnud normaalne eeldada, et selles osas avastatud puudustele oleks osutanud ka audiitor. APP ei nõustunud väitega, et rühma kuuluvad äriühingud rikkusid rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite punkte, mida turumajandusliku kohtlemise kohaldamise üle otsustamiseks korraldatud hindamise käigus nimetati (tekkepõhisuse põhimõte, tehingute õige esitusviis ja tasaarvestus). Sellest hoolimata ei muuda esitatud vastuväited uurimise käigus tehtud järeldusi.

| (46) | Kolmanda tingimuse ja eelkõige maakasutusõiguse kohta väideti, et selles tingimuses osutatakse mitteturumajanduslikust süsteemist üle võetud olulistele moonutustele ja mitte sedalaadi riiklikule sekkumisele, mis on tavapärane turumajanduslike riikide puhul. Seega väideti, et maakasutusõiguse andmisega seoses kindlaks tehtud moonutused ei ole omased üksnes Hiina RV-le, vaid et sedalaadi praktikat kohtab ka Euroopas, sest tegemist on piirangutega, mille on kehtestanud asutused, kelle ülesanne on investoreid ligi meelitada ja tagada investeeringute vastavus kohaldatavatele regulatiivsetele nõuetele. Sellega seoses tuleb märkida, et kohe kindlasti ei ole selle uurimise eesmärk kindlaks teha, kas ELis võiks esineda mingeid turumajandusliku süsteemi moonutusi. Veel tehti uurimise käigus kindlaks, et maakasutuse andmine oli otseselt seotud rangete eeskirjadega (nii tingimuste kui ka rendisummade osas), mis tulenesid varasemast mitteturumajandussüsteemist. Nende eeskirjade aluseks on tsentraliseeritult planeeritud süsteem, mis ei vasta turumajanduse põhimõtetele. |
| --- | --- |

(46)

Kolmanda tingimuse ja eelkõige maakasutusõiguse kohta väideti, et selles tingimuses osutatakse mitteturumajanduslikust süsteemist üle võetud olulistele moonutustele ja mitte sedalaadi riiklikule sekkumisele, mis on tavapärane turumajanduslike riikide puhul. Seega väideti, et maakasutusõiguse andmisega seoses kindlaks tehtud moonutused ei ole omased üksnes Hiina RV-le, vaid et sedalaadi praktikat kohtab ka Euroopas, sest tegemist on piirangutega, mille on kehtestanud asutused, kelle ülesanne on investoreid ligi meelitada ja tagada investeeringute vastavus kohaldatavatele regulatiivsetele nõuetele. Sellega seoses tuleb märkida, et kohe kindlasti ei ole selle uurimise eesmärk kindlaks teha, kas ELis võiks esineda mingeid turumajandusliku süsteemi moonutusi. Veel tehti uurimise käigus kindlaks, et maakasutuse andmine oli otseselt seotud rangete eeskirjadega (nii tingimuste kui ka rendisummade osas), mis tulenesid varasemast mitteturumajandussüsteemist. Nende eeskirjade aluseks on tsentraliseeritult planeeritud süsteem, mis ei vasta turumajanduse põhimõtetele.

| (47) | Laenudega seoses oldi seisukohal, et komisjoni järeldused on spekulatiivsed. Sellega seoses märgitakse, et uurimise käigus tehti kindlaks otsene seos sellega, et rühm sai pangalaenu vastavalt sellele, kuidas ta täitis Hiina RV plaanimajandussüsteemi eesmärke. Veel väideti, et komisjoni avastatud moonutused on äärmisel juhul subsiidiumid. Seega väideti, et kuna paralleelselt toimub subsiidiumivastane uurimine, ei saa need väidetavad subsiidiumid olla põhjuseks turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest keeldumiseks. Sellega seoses tuleb märkida, et turumajandusliku kohtlemise kohaldamise üle otsustamiseks korraldatud hindamise käigus tehti kindlaks, et Hiina RV pangandus- ja finantssektor on laenutingimusi moonutanud. See on moonutus, mis on üle võetud mitteturumajanduslikust süsteemist ning ei ole mingit seotud sellega, kas sellise tegevuse mõju võib pidada tasakaalustavaks subsiidiumiks või mitte. |
| --- | --- |

(47)

Laenudega seoses oldi seisukohal, et komisjoni järeldused on spekulatiivsed. Sellega seoses märgitakse, et uurimise käigus tehti kindlaks otsene seos sellega, et rühm sai pangalaenu vastavalt sellele, kuidas ta täitis Hiina RV plaanimajandussüsteemi eesmärke. Veel väideti, et komisjoni avastatud moonutused on äärmisel juhul subsiidiumid. Seega väideti, et kuna paralleelselt toimub subsiidiumivastane uurimine, ei saa need väidetavad subsiidiumid olla põhjuseks turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest keeldumiseks. Sellega seoses tuleb märkida, et turumajandusliku kohtlemise kohaldamise üle otsustamiseks korraldatud hindamise käigus tehti kindlaks, et Hiina RV pangandus- ja finantssektor on laenutingimusi moonutanud. See on moonutus, mis on üle võetud mitteturumajanduslikust süsteemist ning ei ole mingit seotud sellega, kas sellise tegevuse mõju võib pidada tasakaalustavaks subsiidiumiks või mitte.

| (48) | Esialgse uurimise ajal tegi APP esildise, milles väitis, et Hiina RV eksportivate tootjate rühma suhtes tuleb kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, et vältida topeltarvestust samal ajal toimuva subsiidiumivastase uurimise põhjal. Väideti, et riigipoolne subsideerimine on osa turumajandusliku kohtlemise kohaldamise üle otsustamiseks korraldatud hindamisest, et see mõjutab hindamise tulemusi ja seega käsitatakse seda paralleelselt subsiidiumivastase uurimisega. Väidete põhjenduseks osutati veel proportsionaalsuse põhimõttele ja õigusele rakendada häid haldustavu. |
| --- | --- |

(48)

Esialgse uurimise ajal tegi APP esildise, milles väitis, et Hiina RV eksportivate tootjate rühma suhtes tuleb kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, et vältida topeltarvestust samal ajal toimuva subsiidiumivastase uurimise põhjal. Väideti, et riigipoolne subsideerimine on osa turumajandusliku kohtlemise kohaldamise üle otsustamiseks korraldatud hindamisest, et see mõjutab hindamise tulemusi ja seega käsitatakse seda paralleelselt subsiidiumivastase uurimisega. Väidete põhjenduseks osutati veel proportsionaalsuse põhimõttele ja õigusele rakendada häid haldustavu.

| (49) | Selline väide tuleb tagasi lükata järgmistel põhjuste. Esiteks tuleb märkida, et turumajandusliku kohtlemise kohaldamise tingimused on selgesti määratletud algmääruses ja loetletud ka põhjenduses 32. Asjaolu, et samal ajal toimub ka subsiidiumivastane uurimine, ei muuda uurimisasutuse kohustust tagada, et turumajandusliku kohtlemise kohaldamise tingimused oleksid täidetud. Teiseks on dumpinguvastaste tollimaksude ja tasakaalustavate tollimaksude topeltarvestus reguleeritud asjakohaste ELi õigusaktidega, nimelt algmääruse artikli 14 lõikega 1 ja nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (3) artikli 24 lõike 1 teise lõiguga, ning ei sõltu sellest, kas kõnealuse eksportija suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist või ei. Igal juhul, kuna Hiina RV koostööd tegevate isikute suhtes kavandatava esialgse dumpinguvastase tollimaksu aluseks on kahju kõrvaldamise tase ja mitte dumpingumarginaal, siis on kõik väited topeltarvestuse kohta valed. |
| --- | --- |

(49)

Selline väide tuleb tagasi lükata järgmistel põhjuste. Esiteks tuleb märkida, et turumajandusliku kohtlemise kohaldamise tingimused on selgesti määratletud algmääruses ja loetletud ka põhjenduses 32. Asjaolu, et samal ajal toimub ka subsiidiumivastane uurimine, ei muuda uurimisasutuse kohustust tagada, et turumajandusliku kohtlemise kohaldamise tingimused oleksid täidetud. Teiseks on dumpinguvastaste tollimaksude ja tasakaalustavate tollimaksude topeltarvestus reguleeritud asjakohaste ELi õigusaktidega, nimelt algmääruse artikli 14 lõikega 1 ja nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (3) artikli 24 lõike 1 teise lõiguga, ning ei sõltu sellest, kas kõnealuse eksportija suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist või ei. Igal juhul, kuna Hiina RV koostööd tegevate isikute suhtes kavandatava esialgse dumpinguvastase tollimaksu aluseks on kahju kõrvaldamise tase ja mitte dumpingumarginaal, siis on kõik väited topeltarvestuse kohta valed.

| (50) | Leiti, et kaks neljast omavahel seotud eksportivast tootjast toodavad üksnes mitmekihilist pappi, mida kirjeldatakse põhjenduses 23. Sellega seoses tuletatakse meelde esialgset järeldust, et mitmekihiline papp tuleks käesolevas uurimises vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta. Seega, kui esialgsed järeldused toote määratluse osas kinnitatakse, ei ole nende kahe omavahel seotud eksportiva tootja turumajandusliku kohtlemise suhtes tehtud järeldustel käesoleva menetluse seisukohast tähtsust. |
| --- | --- |

(50)

Leiti, et kaks neljast omavahel seotud eksportivast tootjast toodavad üksnes mitmekihilist pappi, mida kirjeldatakse põhjenduses 23. Sellega seoses tuletatakse meelde esialgset järeldust, et mitmekihiline papp tuleks käesolevas uurimises vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta. Seega, kui esialgsed järeldused toote määratluse osas kinnitatakse, ei ole nende kahe omavahel seotud eksportiva tootja turumajandusliku kohtlemise suhtes tehtud järeldustel käesoleva menetluse seisukohast tähtsust.

| (51) | Kooskõlas ELi praktikaga kehtib järgmine: kui ühele äriühingule, kes on seotud teiste vaatlusaluse toote tootmise ja müümisega tegelevate äriühingutega, ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, siis ei võimaldata seda kogu seotud äriühingute rühmale. Seega ei võimaldata APP rühma kuuluvatele äriühingutele turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(51)

Kooskõlas ELi praktikaga kehtib järgmine: kui ühele äriühingule, kes on seotud teiste vaatlusaluse toote tootmise ja müümisega tegelevate äriühingutega, ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, siis ei võimaldata seda kogu seotud äriühingute rühmale. Seega ei võimaldata APP rühma kuuluvatele äriühingutele turumajanduslikku kohtlemist.

4.3.   Individuaalne kohtlemine

| (52) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajaduse korral üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ning neile võimaldatakse individuaalset kohtlemist. Viitamise hõlbustamiseks on need kriteeriumid kokkuvõtlikult esitatud järgmiselt:






  — | täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijatel õigus kapital ja kasum kodumaale tagasi tuua; |
| --- | --- | --- |

(52)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajaduse korral üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele ning neile võimaldatakse individuaalset kohtlemist. Viitamise hõlbustamiseks on need kriteeriumid kokkuvõtlikult esitatud järgmiselt:

—

täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijatel õigus kapital ja kasum kodumaale tagasi tuua;

| — | ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt kindlaks määratud; |
| --- | --- |

—

ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt kindlaks määratud;

| — | enamusosalus kuulub eraisikutele. Direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu; |
| --- | --- |

—

enamusosalus kuulub eraisikutele. Direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;

| — | valuutavahetuskursside arvestust teostatakse turukursside alusel ning |
| --- | --- |

—

valuutavahetuskursside arvestust teostatakse turukursside alusel ning

| — | riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

—

riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

| (53) | Mõlemad Hiina RV eksportivate tootjate rühmad (st APP ja Chenming) taotlesid individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(53)

Mõlemad Hiina RV eksportivate tootjate rühmad (st APP ja Chenming) taotlesid individuaalset kohtlemist.

| (54) | Kättesaadava teabe ja selle kohapealse kontrollimise põhjal leiti, et mõlemad koostööd tegevad eksportivad tootjad, nii APP kui ka Chenming, vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(54)

Kättesaadava teabe ja selle kohapealse kontrollimise põhjal leiti, et mõlemad koostööd tegevad eksportivad tootjad, nii APP kui ka Chenming, vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimustele.

| (55) | Selle põhjal otsustati esialgselt, et nende koostööd tegevate eksportivate tootjate suhtes võiks kohaldada individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(55)

Selle põhjal otsustati esialgselt, et nende koostööd tegevate eksportivate tootjate suhtes võiks kohaldada individuaalset kohtlemist.

4.4.   Normaalväärtus

4.4.1.   Võrdlusriik

| (56) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist, määrata normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajandusriigis (võrdlusriigis) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. |
| --- | --- |

(56)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb nende eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist, määrata normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajandusriigis (võrdlusriigis) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel.

| (57) | Komisjoni väljendas oma algatamisteates soovi kasutada sobiva võrdlusriigina normaalväärtuse määramisel Hiina RV puhul USAd ja kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama. |
| --- | --- |

(57)

Komisjoni väljendas oma algatamisteates soovi kasutada sobiva võrdlusriigina normaalväärtuse määramisel Hiina RV puhul USAd ja kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama.

| (58) | Üks Hiina RV koostööd tegev eksportivate tootjate rühm saatis märkused, millega seati kahtluse alla USA võrdlusriigina kasutamise sobivus ning tehti ettepanek kasutada USA asemel Taid. USAga seoses väideti, et üks USA tootjatest on tõenäoliselt seotud ühe ELi äriühinguga, kes esitas kaebuse. Teatati ka, et USA tootjad on seotud samal ajal toimuva menetlusega, mis on suunatud sama Hiina RVst pärit toote vastu, et need USA tootjad saavad olulisi subsiidiume ja et nende tootmisvahendid on vananenud. |
| --- | --- |

(58)

Üks Hiina RV koostööd tegev eksportivate tootjate rühm saatis märkused, millega seati kahtluse alla USA võrdlusriigina kasutamise sobivus ning tehti ettepanek kasutada USA asemel Taid. USAga seoses väideti, et üks USA tootjatest on tõenäoliselt seotud ühe ELi äriühinguga, kes esitas kaebuse. Teatati ka, et USA tootjad on seotud samal ajal toimuva menetlusega, mis on suunatud sama Hiina RVst pärit toote vastu, et need USA tootjad saavad olulisi subsiidiume ja et nende tootmisvahendid on vananenud.

| (59) | Komisjon palus kõigil asjaga seotud huvitatud isikutel kõnealuse ettepaneku kohta märkusi esitada. Liidu tootjad ei olnud nõus, et Taid kasutatakse sobiva võrdlusriigina ja vaidlustasid Hiina RV huvitatud isikute väited USA tootjate kohta. Hiina RV huvitatud isikute tehtud esildises nimetatud Tai äriühinguga võeti ühendust, kuid see äriühing keeldus kirjalikult uurimise raames koostööd tegemast. Ühtegi teist vaatlusaluse toote eksportivat tootjat Tais ei olnud teada. |
| --- | --- |

(59)

Komisjon palus kõigil asjaga seotud huvitatud isikutel kõnealuse ettepaneku kohta märkusi esitada. Liidu tootjad ei olnud nõus, et Taid kasutatakse sobiva võrdlusriigina ja vaidlustasid Hiina RV huvitatud isikute väited USA tootjate kohta. Hiina RV huvitatud isikute tehtud esildises nimetatud Tai äriühinguga võeti ühendust, kuid see äriühing keeldus kirjalikult uurimise raames koostööd tegemast. Ühtegi teist vaatlusaluse toote eksportivat tootjat Tais ei olnud teada.

| (60) | Komisjon otsis koostööd tegevaid tootjaid USAst. Kaebuses nimetatud kolmele teadaolevale äriühingule ning asjaomastele paberitootjate ühendustele saadeti kirjad ja asjakohased küsimustikud. Nendest äriühingutest, kellega ühendust võeti, esitas vaid üks tootja kogu normaalväärtuse kindlaksmääramise jaoks vajaliku teabe ja oli nõus uurimises koostööd tegema. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon otsis koostööd tegevaid tootjaid USAst. Kaebuses nimetatud kolmele teadaolevale äriühingule ning asjaomastele paberitootjate ühendustele saadeti kirjad ja asjakohased küsimustikud. Nendest äriühingutest, kellega ühendust võeti, esitas vaid üks tootja kogu normaalväärtuse kindlaksmääramise jaoks vajaliku teabe ja oli nõus uurimises koostööd tegema.

| (61) | Uurimise käigus selgus, et USAs on samalaadse toote turul konkurents olemas. Asjaolu, et USA kehtestas Hiina RVst pärit paberitoodete impordi suhtes dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud, ei saa pidada põhjuseks, miks USAd ei saa kasutada võrdlusriigina, sest konkurentsi tase selles riigis on piisavalt kõrge. USAs esineva subsideerimise ja sealsete vananenud tootmisvahendite kohta tehtud väidetega seoses tuleb märkida, et need lükati tagasi, sest nende väidete tõestuseks ei esitatud konkreetseid tõendeid ja puudus igasugune kontrollitav teave. USA koostööd tegeva tootja ja ühe liidu tootja suhetega seoses tuleb märkida, et selles küsimuses on oluline see, et võimaliku võrdlusriigi koostööd tegeva tootja ja liidu äriühingu vahelised sidemed ei mõjutaks normaalväärtuse arvutamiseks vajalikke andmeid. Uurimise käigus ei ilmnenud USA-lt saadud teabe puhul mitte mingeid selliseid mõjusid. |
| --- | --- |

(61)

Uurimise käigus selgus, et USAs on samalaadse toote turul konkurents olemas. Asjaolu, et USA kehtestas Hiina RVst pärit paberitoodete impordi suhtes dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud, ei saa pidada põhjuseks, miks USAd ei saa kasutada võrdlusriigina, sest konkurentsi tase selles riigis on piisavalt kõrge. USAs esineva subsideerimise ja sealsete vananenud tootmisvahendite kohta tehtud väidetega seoses tuleb märkida, et need lükati tagasi, sest nende väidete tõestuseks ei esitatud konkreetseid tõendeid ja puudus igasugune kontrollitav teave. USA koostööd tegeva tootja ja ühe liidu tootja suhetega seoses tuleb märkida, et selles küsimuses on oluline see, et võimaliku võrdlusriigi koostööd tegeva tootja ja liidu äriühingu vahelised sidemed ei mõjutaks normaalväärtuse arvutamiseks vajalikke andmeid. Uurimise käigus ei ilmnenud USA-lt saadud teabe puhul mitte mingeid selliseid mõjusid.

| (62) | Lisaks sellele selgus uurimisel, et koostööd tegeva USA tootja tootmismaht moodustab märgatavalt rohkem kui 5 % vaatlusaluse Hiina RV toote ekspordimahust liitu, seega oli toodangu maht representatiivne. Samasuguse USA toote kvaliteedi, tehniliste tunnuste ja standardite osas ei leitud Hiina RV toodetega võrreldes mingeid suuri üldisi erinevusi. USA turgu peeti seetõttu piisavalt tüüpiliseks, et määrata selle alusel kindlaks normaalväärtus Hiina RV jaoks. |
| --- | --- |

(62)

Lisaks sellele selgus uurimisel, et koostööd tegeva USA tootja tootmismaht moodustab märgatavalt rohkem kui 5 % vaatlusaluse Hiina RV toote ekspordimahust liitu, seega oli toodangu maht representatiivne. Samasuguse USA toote kvaliteedi, tehniliste tunnuste ja standardite osas ei leitud Hiina RV toodetega võrreldes mingeid suuri üldisi erinevusi. USA turgu peeti seetõttu piisavalt tüüpiliseks, et määrata selle alusel kindlaks normaalväärtus Hiina RV jaoks.

| (63) | Sellest lähtuvalt jõuti esialgsele järeldusele, et USA on vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(63)

Sellest lähtuvalt jõuti esialgsele järeldusele, et USA on vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a sobiv võrdlusriik.

4.4.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (64) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal, nagu on allpool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(64)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal, nagu on allpool kirjeldatud.

| (65) | USA tootja samasuguse toote omamaine müük leiti olevat mahu poolest representatiivne võrreldes vaatlusaluse tootega, mida eksportis liitu ainus koostööd tegev Hiina RV eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(65)

USA tootja samasuguse toote omamaine müük leiti olevat mahu poolest representatiivne võrreldes vaatlusaluse tootega, mida eksportis liitu ainus koostööd tegev Hiina RV eksportiv tootja.

| (66) | Kontrolliti ka seda, kas toote omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavakaubanduse raames; selleks määrati kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil siseturul aset leidev kasumlik müük sõltumatutele klientidele. Kui samasuguse toote tooteliigi kaupa müügi puhul oli tulutoova müügi maht 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse arvutamisel aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati uurimisperioodil aset leidnud asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(66)

Kontrolliti ka seda, kas toote omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavakaubanduse raames; selleks määrati kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil siseturul aset leidev kasumlik müük sõltumatutele klientidele. Kui samasuguse toote tooteliigi kaupa müügi puhul oli tulutoova müügi maht 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse arvutamisel aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati uurimisperioodil aset leidnud asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmise hinna põhjal.

| (67) | Märgitakse, et koostööd tegev USA tootja tootis ja müüs uurimisperioodi jooksul USA turul samasuguse toote kõiki liike. |
| --- | --- |

(67)

Märgitakse, et koostööd tegev USA tootja tootis ja müüs uurimisperioodi jooksul USA turul samasuguse toote kõiki liike.

4.5.   Ekspordihind

| (68) | APP-ga seoses märgitakse, et kaks neljast omavahel seotud eksportivast tootjast toodavad üksnes mitmekihilist pappi, mida kirjeldatakse põhjenduses 23. Sellega seoses tuleks meelde tuletada esialgset järeldust, et mitmekihiline papp tuleks käesolevas uurimises vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta. Seega jäetakse nende kahe äriühingu poolt ekspordihinna kohta esitatud andmed dumpingu arvutamise aluseks olevate andmete hulgast välja. |
| --- | --- |

(68)

APP-ga seoses märgitakse, et kaks neljast omavahel seotud eksportivast tootjast toodavad üksnes mitmekihilist pappi, mida kirjeldatakse põhjenduses 23. Sellega seoses tuleks meelde tuletada esialgset järeldust, et mitmekihiline papp tuleks käesolevas uurimises vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta. Seega jäetakse nende kahe äriühingu poolt ekspordihinna kohta esitatud andmed dumpingu arvutamise aluseks olevate andmete hulgast välja.

| (69) | Eksportivad tootjad müüsid oma tooteid liitu ekspordiks kas i) väljaspool ELi paiknevate seotud kaubandusettevõtjate kaudu või ii) ELis paiknevate seotud kaubandusettevõtjate kaudu. |
| --- | --- |

(69)

Eksportivad tootjad müüsid oma tooteid liitu ekspordiks kas i) väljaspool ELi paiknevate seotud kaubandusettevõtjate kaudu või ii) ELis paiknevate seotud kaubandusettevõtjate kaudu.

| (70) | Kui eksportmüük liitu toimus väljaspool ELi paikneva seotud kaubandusettevõtja kaudu, määrati ekspordihind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 kindlaks toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal, mille eest seotud kaubandusettevõtja müüs toodet liitu, st sõltumatule ostjale. |
| --- | --- |

(70)

Kui eksportmüük liitu toimus väljaspool ELi paikneva seotud kaubandusettevõtja kaudu, määrati ekspordihind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 kindlaks toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal, mille eest seotud kaubandusettevõtja müüs toodet liitu, st sõltumatule ostjale.

| (71) | Kui eksportmüük liitu toimus ELis paikneva seotud kaubandusettevõtja kaudu, määrati ekspordihind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9 kindlaks hindade põhjal, millega müüdi imporditud toode esmakordselt edasi liidu sõltumatule tarbijale. Hindu kohandati, võttes arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning importivate äriühingute kasumit liidus uurimisperioodil. Kasumimarginaalina ei saanud kasutada seotud kaubandusettevõtja tegelikku kasumit, sest eksportiva tootja ja seotud kaubandusettevõtja omavahelise seotuse tõttu ei olnud asjaomased hinnad usaldusväärsed. Asjakohane kasumimarginaal määrati seega mõistlikul tasemel, palju väiksemana kui põhjenduses 155 esitatud kasumimarginaal, mida tavaliselt eeldada sellist liiki kaubandustehingute puhul. |
| --- | --- |

(71)

Kui eksportmüük liitu toimus ELis paikneva seotud kaubandusettevõtja kaudu, määrati ekspordihind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9 kindlaks hindade põhjal, millega müüdi imporditud toode esmakordselt edasi liidu sõltumatule tarbijale. Hindu kohandati, võttes arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning importivate äriühingute kasumit liidus uurimisperioodil. Kasumimarginaalina ei saanud kasutada seotud kaubandusettevõtja tegelikku kasumit, sest eksportiva tootja ja seotud kaubandusettevõtja omavahelise seotuse tõttu ei olnud asjaomased hinnad usaldusväärsed. Asjakohane kasumimarginaal määrati seega mõistlikul tasemel, palju väiksemana kui põhjenduses 155 esitatud kasumimarginaal, mida tavaliselt eeldada sellist liiki kaubandustehingute puhul.

4.6.   Võrdlus

| (72) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel. |
| --- | --- |

(72)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemel.

| (73) | Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, tehti kohandused hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvessevõtmiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Uuritavate Hiina RV eksportivate tootjate puhul võeti võimaluse korral ja põhjendatud juhtudel arvesse erinevusi transpordi-, kindlustus- ja laenukulude, aastalõpu mahahindluste, komisjonitasude, kvaliteedinäitajate ja panga vahendustasudega seotud kulude osas. |
| --- | --- |

(73)

Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, tehti kohandused hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvessevõtmiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Uuritavate Hiina RV eksportivate tootjate puhul võeti võimaluse korral ja põhjendatud juhtudel arvesse erinevusi transpordi-, kindlustus- ja laenukulude, aastalõpu mahahindluste, komisjonitasude, kvaliteedinäitajate ja panga vahendustasudega seotud kulude osas.

4.7.   Dumpingumarginaal

| (74) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kehtestati koostööd tegevate Hiina RV eksportivate tootjate puhul dumpingumarginaalid iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel kaalutud keskmise ekspordihinnaga, mis määrati kindlaks nii, nagu eespool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(74)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kehtestati koostööd tegevate Hiina RV eksportivate tootjate puhul dumpingumarginaalid iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel kaalutud keskmise ekspordihinnaga, mis määrati kindlaks nii, nagu eespool kirjeldatud.

| (75) | Eespool kirjeldatule tuginedes on esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast liidu tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, järgmised:






  Eksportiv tootja | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu provints (Hiina RV) | 43,9 % |
| Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu provints (Hiina RV) | 43,9 % |
| Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandongi provints (Hiina RV), | 63 % |
| Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd (Shouguang City, Shandongi provints, Hiina RV) | 63 % |

(75)

Eespool kirjeldatule tuginedes on esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast liidu tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, järgmised:

Eksportiv tootja

Dumpingumarginaal

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu provints (Hiina RV)

43,9 %

Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu provints (Hiina RV)

43,9 %

Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandongi provints (Hiina RV),

63 %

Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd (Shouguang City, Shandongi provints, Hiina RV)

63 %

| (76) | Kaebuse esitaja ja koostööd tegevate Hiina RV eksportivate tootjate esitatud teabe põhjal ei ole Hiina RVs teadaolevalt teisi vaatlusaluse toote tootjaid. Sellest hoolimata ja arvestades asjaolu, et ekspordimaht leiti olevat suurem, kui Eurostatilt saadud impordiandmed kinnitavad, ning kuna leiti, et koostöö tase on kõrge, kehtestati Hiina RV puhul üleriigiline dumpingumarginaal kasutades selleks koostööd tegevate äriühingute puhul kehtestatud kõrgeimat individuaalse dumpingumarginaali määra; see üleriigiline dumpingumarginaal on 63 %. |
| --- | --- |

(76)

Kaebuse esitaja ja koostööd tegevate Hiina RV eksportivate tootjate esitatud teabe põhjal ei ole Hiina RVs teadaolevalt teisi vaatlusaluse toote tootjaid. Sellest hoolimata ja arvestades asjaolu, et ekspordimaht leiti olevat suurem, kui Eurostatilt saadud impordiandmed kinnitavad, ning kuna leiti, et koostöö tase on kõrge, kehtestati Hiina RV puhul üleriigiline dumpingumarginaal kasutades selleks koostööd tegevate äriühingute puhul kehtestatud kõrgeimat individuaalse dumpingumarginaali määra; see üleriigiline dumpingumarginaal on 63 %.

5.   LIIDU TOOTJAD

5.1.   Euroopa Liidu toodang

| (77) | Uurimisperioodil tootis ELis samasugust toodet 14 teadaolevat tootjat ja veel mõned väga väiksed tootjad. CEPIFINE esitatud andmed hõlmavad hinnanguliselt 98 % liidu tootjate toodangust. Seega toodeti liidus uurimisperioodil vaatlusalust toodet kokku hinnanguliselt 5 270 000 tonni. Need liidu tootjad, kelle toodang esindab liidu kogutoodangut, moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(77)

Uurimisperioodil tootis ELis samasugust toodet 14 teadaolevat tootjat ja veel mõned väga väiksed tootjad. CEPIFINE esitatud andmed hõlmavad hinnanguliselt 98 % liidu tootjate toodangust. Seega toodeti liidus uurimisperioodil vaatlusalust toodet kokku hinnanguliselt 5 270 000 tonni. Need liidu tootjad, kelle toodang esindab liidu kogutoodangut, moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (78) | Kaetud kvaliteetpaberi tootmine on energia- ja kapitalimahukas. Sel põhjusel püütakse saavutada mastaabisäästu, mis selgitab, miks tootmine on kontsentreerunud väheste suurtootjate kätte, kellele lisanduvad väiketootjad, kes on keskendunud lähedal asuvatele turgudele. Viis suuremat tootjat katavad oma toodanguga peaaegu kogu liidu turu, nende tootmisüksused paiknevad mitmel pool Euroopas. Kaetud kvaliteetpaber on enamasti tarbekaup ja seda müüvad peamiselt paberiturustajad ja hulgimüüjad. Neile turustuskanalitele on iseloomulik ostujõu kontsentratsiooni kõrge tase ja hindade läbipaistvus hinnanoteeringute tõttu. |
| --- | --- |

(78)

Kaetud kvaliteetpaberi tootmine on energia- ja kapitalimahukas. Sel põhjusel püütakse saavutada mastaabisäästu, mis selgitab, miks tootmine on kontsentreerunud väheste suurtootjate kätte, kellele lisanduvad väiketootjad, kes on keskendunud lähedal asuvatele turgudele. Viis suuremat tootjat katavad oma toodanguga peaaegu kogu liidu turu, nende tootmisüksused paiknevad mitmel pool Euroopas. Kaetud kvaliteetpaber on enamasti tarbekaup ja seda müüvad peamiselt paberiturustajad ja hulgimüüjad. Neile turustuskanalitele on iseloomulik ostujõu kontsentratsiooni kõrge tase ja hindade läbipaistvus hinnanoteeringute tõttu.

| (79) | Nagu eespool põhjenduses 17 on märgitud, väitis üks huvitatud isik, et käesolev uurimine oleks pidanud hõlmama ka rotatsioonitehnikaga trükipresside jaoks sobivat kaetud kvaliteetpaberit. Huvitatud isik väitis, et kaebuse esitanud liidu tootmisharul ei oleks sel juhul olnud käesoleva menetluse jaoks piisavalt põhjendusi. Tuginedes eespool põhjendustes 20 ja 22 esitatud järeldustele, et rotatsioonitehnikaga trükipresside jaoks sobiv kaetud kvaliteetpaber ja lehesööturiga trükipresside jaoks sobiv kaetud kvaliteetpaber on kaks erinevat toodet, tuleb see väide siiski tagasi lükata. |
| --- | --- |

(79)

Nagu eespool põhjenduses 17 on märgitud, väitis üks huvitatud isik, et käesolev uurimine oleks pidanud hõlmama ka rotatsioonitehnikaga trükipresside jaoks sobivat kaetud kvaliteetpaberit. Huvitatud isik väitis, et kaebuse esitanud liidu tootmisharul ei oleks sel juhul olnud käesoleva menetluse jaoks piisavalt põhjendusi. Tuginedes eespool põhjendustes 20 ja 22 esitatud järeldustele, et rotatsioonitehnikaga trükipresside jaoks sobiv kaetud kvaliteetpaber ja lehesööturiga trükipresside jaoks sobiv kaetud kvaliteetpaber on kaks erinevat toodet, tuleb see väide siiski tagasi lükata.

6.   KAHJU

6.1.   Liidu tarbimine

| (80) | Tarbimise kindlaksmääramisel olid aluseks:






  — | Eurostati andmed kolmandatest riikidest pärit impordi kohta, mida nõuetekohaselt kohandati vastavalt andmetele, mis saadi liidu tootjatelt nende toodete kohta, mis ei olnud käesoleva menetlusega hõlmatud. Uurimise käigus leiti esitatud tõendite põhjal, et need oletused olid mõistlikud ja põhjendatud; |
| --- | --- | --- |

(80)

Tarbimise kindlaksmääramisel olid aluseks:

—

Eurostati andmed kolmandatest riikidest pärit impordi kohta, mida nõuetekohaselt kohandati vastavalt andmetele, mis saadi liidu tootjatelt nende toodete kohta, mis ei olnud käesoleva menetlusega hõlmatud. Uurimise käigus leiti esitatud tõendite põhjal, et need oletused olid mõistlikud ja põhjendatud;

| — | Kontrollitud andmetel põhinev kogu ekspordimaht, mille koostööd tegevad Hiina RV tootjad suunasid liidu turule, sest ekspordimahu kohta esitatud arvud olid suuremad kui Eurostatilt saadud andmed impordi kohta; |
| --- | --- |

—

Kontrollitud andmetel põhinev kogu ekspordimaht, mille koostööd tegevad Hiina RV tootjad suunasid liidu turule, sest ekspordimahu kohta esitatud arvud olid suuremad kui Eurostatilt saadud andmed impordi kohta;

| — | CEPIFINE andmete põhjal – liidu tootjate müük liidu turul kokku. |
| --- | --- |

—

CEPIFINE andmete põhjal – liidu tootjate müük liidu turul kokku.

| (81) | Selle alusel on liidu tarbimine arenenud järgmiselt:

  Tabel 1


  Liidu tarbimine










  Liidu tarbimine | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnid | 5 308 275 | 5 508 183 | 5 384 770 | 4 572 057 |
| Indeks | 100 | 104 | 101 | 86 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused, Eurostati kohandatud andmed ja CEPIFINE esitatud andmed. |

(81)

Selle alusel on liidu tarbimine arenenud järgmiselt:

Tabel 1

Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

2006

2007

2008

2009/uurimisperiood

Tonnid

5 308 275

5 508 183

5 384 770

4 572 057

Indeks

100

104

101

86

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused, Eurostati kohandatud andmed ja CEPIFINE esitatud andmed.

| (82) | Kokkuvõttes vähenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil 14 %. Oli näha, et kõigepealt suurenes 2006. ja 2007. aasta vahemikus tarbimine 4 % ning langes siis 18 % 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Tarbimise vähenemine 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, eriti 2009. aasta esimese poolel, tulenes nõudluse vähenemisest, mis oli tingitud majanduslangusest. |
| --- | --- |

(82)

Kokkuvõttes vähenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil 14 %. Oli näha, et kõigepealt suurenes 2006. ja 2007. aasta vahemikus tarbimine 4 % ning langes siis 18 % 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Tarbimise vähenemine 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, eriti 2009. aasta esimese poolel, tulenes nõudluse vähenemisest, mis oli tingitud majanduslangusest.

6.2.   Hiina RVst liitu suunatud import

| (83) | Nagu eespool põhjenduses 80 on märgitud, leiti, et koostööd tegevate Hiina RV eksportivate tootjate poolt liidu turul müüdud vaatlusaluse toote kontrollitud müügimaht kokku on suurem kui Eurostati andmetes kajastuv impordimaht. Kuna leitakse, et kontrollitud teave on olemasolevast statistikast täpsem, määrati Hiina RVst pärit impordi kogumaht kindlaks koostööd tegevate äriühingute esitatud ning hiljem kontrollitud andmete põhjal. Nende koostööd tegevate äriühingute müügimahud, kelle puhul tehti kindlaks, et nad on vaatlusalusel perioodil eksportinud üksnes mitmekihilist pappi, jäeti impordi kogumahu arvutamisest välja, sest esialgselt jõuti järeldusele, nagu ka põhjenduses 24 on selgitatud, et mitmekihilist paberit ja mitmekihilist pappi ei peeta vaatlusaluseks tooteks. Kuna vaatlusaluse toote importi käsitlevad andmed on seotud üksnes kahe äriühinguga, siis leiti, et konfidentsiaalsuse kaalutlustel on asjakohane esitada need andmed indekseeritult.

  Tabel 2


  Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import kokku










  Hiina RVst pärit koguimport | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimahud (indeks) | 100 | 218 | 212 | 283 |
| Turuosa (indeks) | 100 | 210 | 209 | 329 |
| Hind (eurot/tonn) | 677 | 661 | 657 | 621 |
| Indeks | 100 | 98 | 97 | 92 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

(83)

Nagu eespool põhjenduses 80 on märgitud, leiti, et koostööd tegevate Hiina RV eksportivate tootjate poolt liidu turul müüdud vaatlusaluse toote kontrollitud müügimaht kokku on suurem kui Eurostati andmetes kajastuv impordimaht. Kuna leitakse, et kontrollitud teave on olemasolevast statistikast täpsem, määrati Hiina RVst pärit impordi kogumaht kindlaks koostööd tegevate äriühingute esitatud ning hiljem kontrollitud andmete põhjal. Nende koostööd tegevate äriühingute müügimahud, kelle puhul tehti kindlaks, et nad on vaatlusalusel perioodil eksportinud üksnes mitmekihilist pappi, jäeti impordi kogumahu arvutamisest välja, sest esialgselt jõuti järeldusele, nagu ka põhjenduses 24 on selgitatud, et mitmekihilist paberit ja mitmekihilist pappi ei peeta vaatlusaluseks tooteks. Kuna vaatlusaluse toote importi käsitlevad andmed on seotud üksnes kahe äriühinguga, siis leiti, et konfidentsiaalsuse kaalutlustel on asjakohane esitada need andmed indekseeritult.

Tabel 2

Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import kokku

Hiina RVst pärit koguimport

2006

2007

2008

2009/uurimisperiood

Müügimahud (indeks)

100

218

212

283

Turuosa (indeks)

100

210

209

329

Hind (eurot/tonn)

677

661

657

621

Indeks

100

98

97

92

Allikas: küsimustike vastused.

| (84) | Hiina RVst pärit impordi kogumaht suurenes vaatlusalusel perioodil hüppeliselt, st peaaegu kolmekordistus. Selle tulemusena kasvas Hiina RVst pärit impordi turuosa märgatavalt: 2006. aastal oli see ligikaudu 1 %, uurimisperioodil 4 %. Siinkohal tuleb arvesse võtta, et samal ajal vähenes tarbimine 14 %. Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 8 %. |
| --- | --- |

(84)

Hiina RVst pärit impordi kogumaht suurenes vaatlusalusel perioodil hüppeliselt, st peaaegu kolmekordistus. Selle tulemusena kasvas Hiina RVst pärit impordi turuosa märgatavalt: 2006. aastal oli see ligikaudu 1 %, uurimisperioodil 4 %. Siinkohal tuleb arvesse võtta, et samal ajal vähenes tarbimine 14 %. Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 8 %.

6.2.1.   Hindade allalöömine

| (85) | Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi ELi turul sõltumatutele klientidele pakutavate ELi tootjate tooteliikide kaalutud keskmisi müügihindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele) vastavate Hiina RVst pärit importtoodete kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient ELis ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt kohandatud võtmaks arvesse kehtivaid tollimakse ja impordijärgseid kulusid. |
| --- | --- |

(85)

Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi ELi turul sõltumatutele klientidele pakutavate ELi tootjate tooteliikide kaalutud keskmisi müügihindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele) vastavate Hiina RVst pärit importtoodete kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient ELis ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt kohandatud võtmaks arvesse kehtivaid tollimakse ja impordijärgseid kulusid.

| (86) | Nagu on märgitud põhjenduses 28, oli Hiina RV eksportivate tootjate koostöö tase väga kõrge ja leiti, et nende äriühingute eksport katab uurimisperioodil Hiina RVst liitu suunatud ekspordi kogumahu. Arvestades et kahe Hiina RV eksportiva tootja puhul, kes alguses endast märku andsid, leiti, et nad ei ekspordi vaatlusalust toodet liidu turule (nagu on selgitatud põhjenduses 50), ei võetud neilt pärit importi hindade allalöömise analüüsimisel arvesse. |
| --- | --- |

(86)

Nagu on märgitud põhjenduses 28, oli Hiina RV eksportivate tootjate koostöö tase väga kõrge ja leiti, et nende äriühingute eksport katab uurimisperioodil Hiina RVst liitu suunatud ekspordi kogumahu. Arvestades et kahe Hiina RV eksportiva tootja puhul, kes alguses endast märku andsid, leiti, et nad ei ekspordi vaatlusalust toodet liidu turule (nagu on selgitatud põhjenduses 50), ei võetud neilt pärit importi hindade allalöömise analüüsimisel arvesse.

| (87) | Võrdlusest selgus, et uurimisperioodil põhjustas Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga müük liidu turul ELi tootjate hindade allalöömise keskmiselt 5,6 % võrra. Hinna allalöömismarginaali taset tuleb vaadelda koos hindade läbipaistvuse kõrge tasemega, mille aluseks on hinnanoteeringud, mis kajastavad kaetud kvaliteetpaberi turgu. |
| --- | --- |

(87)

Võrdlusest selgus, et uurimisperioodil põhjustas Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga müük liidu turul ELi tootjate hindade allalöömise keskmiselt 5,6 % võrra. Hinna allalöömismarginaali taset tuleb vaadelda koos hindade läbipaistvuse kõrge tasemega, mille aluseks on hinnanoteeringud, mis kajastavad kaetud kvaliteetpaberi turgu.

6.3.   Liidu tootmisharu ja koostööd tegevate liidu tootjate majanduslik olukord

6.3.1.   Sissejuhatavad märkused

| (88) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ELi tootjatele, hinnangut ELi tootjate olukorda kajastavate kõikide majandusnäitajate kohta aastast 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(88)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ELi tootjatele, hinnangut ELi tootjate olukorda kajastavate kõikide majandusnäitajate kohta aastast 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni.

| (89) | Makromajanduslikke elemente (toodang, olemasolev tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendus, müügimaht, turuosa, majanduskasv ja dumpingumarginaalide suurusjärk) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes CEPIFINE-lt saadud teabele. |
| --- | --- |

(89)

Makromajanduslikke elemente (toodang, olemasolev tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendus, müügimaht, turuosa, majanduskasv ja dumpingumarginaalide suurusjärk) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes CEPIFINE-lt saadud teabele.

| (90) | Mikromajanduslike elementide (keskmised ühikuhinnad, tööhõive, palgad, tootlikkus, varud, tulusus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime) analüüs viidi läbi liidu tootjate tasandil ja neilt saadud teabe põhjal, mida kontrolliti. |
| --- | --- |

(90)

Mikromajanduslike elementide (keskmised ühikuhinnad, tööhõive, palgad, tootlikkus, varud, tulusus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime) analüüs viidi läbi liidu tootjate tasandil ja neilt saadud teabe põhjal, mida kontrolliti.

| (91) | Üks huvitatud isik väitis, et üks koostööd tegev tootja ei teinud täiel määral koostööd, sest ta olevat seotud ühe teise ELi tootjaga nii aktsiaosaluse kui ka sellise ühisettevõtte kaudu, kellel olid müügi ainuõigused ja kellega olid tal sõlmitud tooraine tarnelepingud. Uurimine jällegi kinnitas, et kõnealuse ELi tootja omandis olevate aktsiate arv oli tühine ja väiksem määruse (EÜ) nr 2454/93 (4) artiklis 143 sätestatud piirmäärast. Lisaks ei sisaldanud kahe äriühingu vahelised kokkulepped midagi, mille alusel oleks võinud järeldada, et äriühingute vaheline seos ületanuks ostja ja müüja vahelisi tavapäraseid ärisuhteid. |
| --- | --- |

(91)

Üks huvitatud isik väitis, et üks koostööd tegev tootja ei teinud täiel määral koostööd, sest ta olevat seotud ühe teise ELi tootjaga nii aktsiaosaluse kui ka sellise ühisettevõtte kaudu, kellel olid müügi ainuõigused ja kellega olid tal sõlmitud tooraine tarnelepingud. Uurimine jällegi kinnitas, et kõnealuse ELi tootja omandis olevate aktsiate arv oli tühine ja väiksem määruse (EÜ) nr 2454/93 (4) artiklis 143 sätestatud piirmäärast. Lisaks ei sisaldanud kahe äriühingu vahelised kokkulepped midagi, mille alusel oleks võinud järeldada, et äriühingute vaheline seos ületanuks ostja ja müüja vahelisi tavapäraseid ärisuhteid.

6.3.2.   Liidu tootmisharu käsitlevad andmed (makromajanduslikud näitajad)

6.3.2.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

Tabel 3

Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (tonnides) | 6 483 462 | 6 635 377 | 6 381 324 | 5 164 475 |
| Indeks | 100 | 102 | 98 | 80 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 7 032 734 | 7 059 814 | 6 857 226 | 6 259 129 |
| Indeks | 100 | 100 | 98 | 89 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 92 % | 94 % | 93 % | 83 % |
| Indeks | 100 | 102 | 101 | 90 |
| Allikas: CEPIFINE esitatud andmed. |

2006

2007

2008

2009/uurimisperiood

Tootmine (tonnides)

6 483 462

6 635 377

6 381 324

5 164 475

Indeks

100

102

98

80

Tootmisvõimsus (tonnides)

7 032 734

7 059 814

6 857 226

6 259 129

Indeks

100

100

98

89

Tootmisvõimsuse rakendamine

92 %

94 %

93 %

83 %

Indeks

100

102

101

90

Allikas: CEPIFINE esitatud andmed.

| (92) | Nagu tabelis on näidatud, vähenes liidu tootmisharu tootmismaht vaatlusalusel perioodil üle 20 %. Tuleb märkida, et kuigi aastatel 2006–2008 suurenes liidu tarbimine umbes 1 %, vähenes liidu tootmisharu toodang sel perioodil 2 % ning 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal oluliselt, sest vähenes liidu tarbimine. |
| --- | --- |

(92)

Nagu tabelis on näidatud, vähenes liidu tootmisharu tootmismaht vaatlusalusel perioodil üle 20 %. Tuleb märkida, et kuigi aastatel 2006–2008 suurenes liidu tarbimine umbes 1 %, vähenes liidu tootmisharu toodang sel perioodil 2 % ning 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal oluliselt, sest vähenes liidu tarbimine.

| (93) | Alates 2000. aastast on liidu tootjad teinud suuri ümberkorraldusi, et toime tulla struktuurilise liigvõimsusega. Kasutades konsolideerumist ja sulgedes tehaseid vähendas liidu tootmisharu 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vaatlusaluse toote tootmisvõimsust umbes 770 000 tonni, st 11 %. |
| --- | --- |

(93)

Alates 2000. aastast on liidu tootjad teinud suuri ümberkorraldusi, et toime tulla struktuurilise liigvõimsusega. Kasutades konsolideerumist ja sulgedes tehaseid vähendas liidu tootmisharu 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vaatlusaluse toote tootmisvõimsust umbes 770 000 tonni, st 11 %.

| (94) | Hoolimata üldise tootmisvõimsuse langusest, vähenes tootmisvahendite kasutamine 2006. aasta 92 %-lt uurimisperioodiks 83 %-le. Kõige suurem vähenemine toimus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Tuleb märkida, et tootmisvõimsuse rakendamise kõrge tase on oluline tegur paberitootjate pikaajalise elujõulisuse tagamise seisukohast, sest põhivarasse on tehtud suuri investeeringuid. Seega leitakse, et tootmisvõimsuse rakendamise tase uurimisperioodil oli madal. |
| --- | --- |

(94)

Hoolimata üldise tootmisvõimsuse langusest, vähenes tootmisvahendite kasutamine 2006. aasta 92 %-lt uurimisperioodiks 83 %-le. Kõige suurem vähenemine toimus 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Tuleb märkida, et tootmisvõimsuse rakendamise kõrge tase on oluline tegur paberitootjate pikaajalise elujõulisuse tagamise seisukohast, sest põhivarasse on tehtud suuri investeeringuid. Seega leitakse, et tootmisvõimsuse rakendamise tase uurimisperioodil oli madal.

6.3.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (95) | Allpool esitatud tabelis esitatud müügiandmed käsitlevad ELi turul esimesele sõltumatule kliendile müüdud toodete mahtu.

  Tabel 4


  Müügimaht ja turuosa | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (tonnides) | 4 921 141 | 4 999 524 | 4 875 841 | 4 008 354 |
| Indeks | 100 | 102 | 99 | 81 |
| Turuosa | 93 % | 91 % | 91 % | 88 % |
| Indeks | 100 | 98 | 98 | 95 |
| Allikas: CEPIFINE esitatud andmed. |

(95)

Allpool esitatud tabelis esitatud müügiandmed käsitlevad ELi turul esimesele sõltumatule kliendile müüdud toodete mahtu.

Tabel 4

Müügimaht ja turuosa

2006

2007

2008

2009/uurimisperiood

Müügimaht (tonnides)

4 921 141

4 999 524

4 875 841

4 008 354

Indeks

100

102

99

81

Turuosa

93 %

91 %

91 %

88 %

Indeks

100

98

98

95

Allikas: CEPIFINE esitatud andmed.

| (96) | Kuigi aastatel 2006–2007 suurenes liidu tarbimine 4 % (vt põhjendus 81), kasvas samal ajal liidu tootmisharu vaatlusaluse toote müügimaht sõltumatule kliendile ELi turul vaid 2 %. See tähendab, et sel perioodil ei saanud liidu tootmisharu kasu suurenenud tarbimisest. Lisaks vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel liidu tarbimine 15 % ning kõigi liidu tootjate müügimahud kahanesid veelgi rohkem, st 18 %. Kokkuvõttes vähenes liidu tootmisharu müügimaht pärast 2007. aastal aset leidnud väikest tõusu pidevalt ja olulisel määral, mis väljendub turuosa 5 protsendipunktises kahanemises vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(96)

Kuigi aastatel 2006–2007 suurenes liidu tarbimine 4 % (vt põhjendus 81), kasvas samal ajal liidu tootmisharu vaatlusaluse toote müügimaht sõltumatule kliendile ELi turul vaid 2 %. See tähendab, et sel perioodil ei saanud liidu tootmisharu kasu suurenenud tarbimisest. Lisaks vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel liidu tarbimine 15 % ning kõigi liidu tootjate müügimahud kahanesid veelgi rohkem, st 18 %. Kokkuvõttes vähenes liidu tootmisharu müügimaht pärast 2007. aastal aset leidnud väikest tõusu pidevalt ja olulisel määral, mis väljendub turuosa 5 protsendipunktises kahanemises vaatlusalusel perioodil.

6.3.2.3.   Kasv

| (97) | Uurides vaatlusalusel perioodil toimunud arengut, tuleb märkida, et liidu tootmisharu müügimaht vähenes palju rohkem (19 %) kui liidu tarbimine (14 %). Seetõttu vähenes samal ajal ka liidu tootmisharu turuosa 5 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(97)

Uurides vaatlusalusel perioodil toimunud arengut, tuleb märkida, et liidu tootmisharu müügimaht vähenes palju rohkem (19 %) kui liidu tarbimine (14 %). Seetõttu vähenes samal ajal ka liidu tootmisharu turuosa 5 protsendipunkti võrra.

6.3.2.4.   Dumpingumarginaalide suurus

| (98) | Hiina RV esialgsed dumpingumarginaalid, mis on esitatud dumpingut käsitlevas osas, on märkimisväärsed. Dumpinguhinnaga impordi mahtusid ja hindu arvestades ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks. |
| --- | --- |

(98)

Hiina RV esialgsed dumpingumarginaalid, mis on esitatud dumpingut käsitlevas osas, on märkimisväärsed. Dumpinguhinnaga impordi mahtusid ja hindu arvestades ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks.

6.3.3.   Koostööd tegevaid liidu tootjaid käsitlevad andmed (mikromajanduslikud näitajad)

6.3.3.1.   Keskmine ühikuhind koostööd tegevate liidu tootjate puhul

| (99) | Koostööd tegevate liidu tootjate kehtestatud keskmine müügihind (tehasehind) sõltumatule kliendile ELi turul suurenes 2007. aastal, pärast seda hinnad langesid ja 2009. aastal saavutasid hinnad peaaegu sama taseme, mis oli vaatlusaluse perioodi alguses. Üldiselt olid kaetud kvaliteetpaberi hinnad aastate lõikes stabiilsed.

  Tabel 5


  Liidu tootjate hinnad










  Liidu tootjate hinnad | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 692 | 717 | 691 | 695 |
| Indeks | 100 | 104 | 100 | 100 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

(99)

Koostööd tegevate liidu tootjate kehtestatud keskmine müügihind (tehasehind) sõltumatule kliendile ELi turul suurenes 2007. aastal, pärast seda hinnad langesid ja 2009. aastal saavutasid hinnad peaaegu sama taseme, mis oli vaatlusaluse perioodi alguses. Üldiselt olid kaetud kvaliteetpaberi hinnad aastate lõikes stabiilsed.

Tabel 5

Liidu tootjate hinnad

Liidu tootjate hinnad

2006

2007

2008

2009/uurimisperiood

Keskmine hind (eurot/tonn)

692

717

691

695

Indeks

100

104

100

100

Allikas: küsimustike vastused.

6.3.3.2.   Varud

| (100) | Uurimisperioodil moodustasid varud umbes 10 % tootmismahust. Koostööd tegevad liidu tootjad suurendasid vaatlusalusel perioodil oma varusid 14 %, seda eelkõige 2006. ja 2007. aasta vahelisel ajal ning 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. See langes kokku Hiina RVst pärit madala dumpinguhinnaga impordi järsu suurenemisega.

  Tabel 6


  Varud










  Varud | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonnides) | 278 265 | 298 547 | 296 387 | 318 489 |
| Indeks | 100 | 107 | 107 | 114 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

(100)

Uurimisperioodil moodustasid varud umbes 10 % tootmismahust. Koostööd tegevad liidu tootjad suurendasid vaatlusalusel perioodil oma varusid 14 %, seda eelkõige 2006. ja 2007. aasta vahelisel ajal ning 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. See langes kokku Hiina RVst pärit madala dumpinguhinnaga impordi järsu suurenemisega.

Tabel 6

Varud

Varud

2006

2007

2008

2009/uurimisperiood

Varud (tonnides)

278 265

298 547

296 387

318 489

Indeks

100

107

107

114

Allikas: küsimustike vastused.

6.3.3.3.   Tööhõive, töötasud ja tootlikkus

Tabel 7

Tööhõive

| Tööhõive | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive (täistööaja ekvivalent) | 7 756 | 7 487 | 7 207 | 6 197 |
| Indeks | 100 | 97 | 93 | 80 |
| Tööjõukulu (eurot/täistööaja ekvivalent) | 54 053 | 54 948 | 57 026 | 58 735 |
| Indeks | 100 | 102 | 105 | 109 |
| Tootlikkus (ühikut/täistööaja ekvivalent) | 453 | 478 | 486 | 457 |
| Indeks | 100 | 106 | 107 | 101 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

Tööhõive

2006

2007

2008

2009/uurimisperiood

Tööhõive (täistööaja ekvivalent)

7 756

7 487

7 207

6 197

Indeks

100

97

93

80

Tööjõukulu (eurot/täistööaja ekvivalent)

54 053

54 948

57 026

58 735

Indeks

100

102

105

109

Tootlikkus (ühikut/täistööaja ekvivalent)

453

478

486

457

Indeks

100

106

107

101

Allikas: küsimustike vastused.

| (101) | Konsolideerumise ja tehaste sulgemise tagajärjel vähendasid koostööd tegevad liidu tootjad töötajate arvu vaatlusalusel perioodil oluliselt, 11 % (kaotati peaaegu 900 töökohta). Märgitakse, et uurimisperioodi kohta esitatud tööhõive näitajaid mõjutas positiivses suunas veel nende töötajate arv, kes võeti ühe koostööd tegeva liidu tootja juurde tööle uurimisperioodi alguses. Kui seda mitte arvestada, oleks tööhõive langus 20 %. |
| --- | --- |

(101)

Konsolideerumise ja tehaste sulgemise tagajärjel vähendasid koostööd tegevad liidu tootjad töötajate arvu vaatlusalusel perioodil oluliselt, 11 % (kaotati peaaegu 900 töökohta). Märgitakse, et uurimisperioodi kohta esitatud tööhõive näitajaid mõjutas positiivses suunas veel nende töötajate arv, kes võeti ühe koostööd tegeva liidu tootja juurde tööle uurimisperioodi alguses. Kui seda mitte arvestada, oleks tööhõive langus 20 %.

| (102) | Efektiivsuse suurenemine saavutati seeläbi, et toodangu väljalase ühe töötaja kohta suurenes ja püsis kõrgel isegi 2007. ja 2008. aastal toimunud ulatuslike koondamiste ajal. Asjaolu, et tootlikkus jõudis uurimisperioodil tagasi 2006. aasta taseme juurde, tuleks vaadelda tootmistegevuse vähendamise üldiste tendentside valguses, st töötajate arvu vähendamisele järgneb toodangu langus alles teatava ajavahemiku möödumisel. Tööjõukulud suurenesid pidevalt, vaatlusaluse perioodi jooksul kokku 10 %. |
| --- | --- |

(102)

Efektiivsuse suurenemine saavutati seeläbi, et toodangu väljalase ühe töötaja kohta suurenes ja püsis kõrgel isegi 2007. ja 2008. aastal toimunud ulatuslike koondamiste ajal. Asjaolu, et tootlikkus jõudis uurimisperioodil tagasi 2006. aasta taseme juurde, tuleks vaadelda tootmistegevuse vähendamise üldiste tendentside valguses, st töötajate arvu vähendamisele järgneb toodangu langus alles teatava ajavahemiku möödumisel. Tööjõukulud suurenesid pidevalt, vaatlusaluse perioodi jooksul kokku 10 %.

6.3.3.4.   Tulusus, rahavood, investeeringud ja investeeringutasuvus

Tabel 8

Tulusus

| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulusus | –1,13 % | –0,21 % | –2,60 % | 2,03 % |
| Muutus (100 = 2006) | | +0,92 % | –1,47 % | +3,16 % |
| Rahavoog (tuhandetes eurodes) | 260 047 | 211 036 | 172 570 | 336 753 |
| Indeks | 100 | 81 | 66 | 129 |
| Investeeringud (tuhandetes eurodes) | 151 900 | 151 027 | 127 845 | 98 220 |
| Indeks | 100 | 99 | 84 | 65 |
| Investeeringutasuvus | –0,73 % | –0,54 % | –2,73 % | 0,39 % |
| Muutus (100 = 2006) | | +0,19 % | –2,00 % | +1,12 % |
| Allikas: küsimustike vastused. |

2006

2007

2008

2009/uurimisperiood

Tulusus

–1,13 %

–0,21 %

–2,60 %

2,03 %

Muutus (100 = 2006)

+0,92 %

–1,47 %

+3,16 %

Rahavoog (tuhandetes eurodes)

260 047

211 036

172 570

336 753

Indeks

100

81

66

129

Investeeringud (tuhandetes eurodes)

151 900

151 027

127 845

98 220

Indeks

100

99

84

65

Investeeringutasuvus

–0,73 %

–0,54 %

–2,73 %

0,39 %

Muutus (100 = 2006)

+0,19 %

–2,00 %

+1,12 %

Allikas: küsimustike vastused.

| (103) | Koostööd tegevad liidu tootjad kannatasid 2006. aastast kuni 2008. aastani kahju, nende majanduslik olukord paranes alles 2009. aastal, kui peamise tooraine – tselluloosi – maailmaturuhind majanduslanguse tõttu oluliselt vähenes. Tselluloosi maailmaturuhind alanes 2009. aastal 19 % 2008. aasta keskmise hinnaga võrreldes, seda peetakse ebatavaliselt suureks languseks ja see aitas otseselt kaasa liidu tootjate majandusliku olukorra paranemisele uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(103)

Koostööd tegevad liidu tootjad kannatasid 2006. aastast kuni 2008. aastani kahju, nende majanduslik olukord paranes alles 2009. aastal, kui peamise tooraine – tselluloosi – maailmaturuhind majanduslanguse tõttu oluliselt vähenes. Tselluloosi maailmaturuhind alanes 2009. aastal 19 % 2008. aasta keskmise hinnaga võrreldes, seda peetakse ebatavaliselt suureks languseks ja see aitas otseselt kaasa liidu tootjate majandusliku olukorra paranemisele uurimisperioodil.

| (104) | Rahavoogude liikumine, mis näitab tootjate suutlikkust end ise finantseerida, kajastab suuresti tulususe arengut. Kokkuvõttes suurenesid uurimisperioodil rahavood tselluloosihinna languse tõttu märgatavalt. Investeeringutasuvus näitas kuni 2008. aastani negatiivset arengutendentsi, mis on kooskõlas koostööd tegevate liidu tootjate negatiivsete kasuminäitajatega, uurimisperioodil oli areng positiivne, sest tselluloosi hinna langusega kaasnes ootamatu kulude kokkuhoid. |
| --- | --- |

(104)

Rahavoogude liikumine, mis näitab tootjate suutlikkust end ise finantseerida, kajastab suuresti tulususe arengut. Kokkuvõttes suurenesid uurimisperioodil rahavood tselluloosihinna languse tõttu märgatavalt. Investeeringutasuvus näitas kuni 2008. aastani negatiivset arengutendentsi, mis on kooskõlas koostööd tegevate liidu tootjate negatiivsete kasuminäitajatega, uurimisperioodil oli areng positiivne, sest tselluloosi hinna langusega kaasnes ootamatu kulude kokkuhoid.

| (105) | Eelnevat silmas pidades märgitakse, et koostööd tegevate liidu tootjate investeerimisvõime vähenes, sest rahavood muutusid vaatlusalusel perioodil (välja arvatud uurimisperiood) väiksemaks. Selle tulemusena vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 35 % võrra ja investeeriti üksnes koostootmisjaamadesse, mis aitas liidu tootjatel pidevalt tõusvate elektrienergia hindade mõju vähendada. |
| --- | --- |

(105)

Eelnevat silmas pidades märgitakse, et koostööd tegevate liidu tootjate investeerimisvõime vähenes, sest rahavood muutusid vaatlusalusel perioodil (välja arvatud uurimisperiood) väiksemaks. Selle tulemusena vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 35 % võrra ja investeeriti üksnes koostootmisjaamadesse, mis aitas liidu tootjatel pidevalt tõusvate elektrienergia hindade mõju vähendada.

6.3.3.5.   Kapitali kaasamise võime

| (106) | Paberitööstust iseloomustab üldiselt suur võlgade hulk, mis on seotud põhivarasse tehtavate suurte investeeringutega. Kuna koostööd tegevad liidu tootjad kannatasid vaatlusaluse perioodi jooksul enamasti kahju, siis vähenes nende võime kapitali kaasata ja mõistlike kulude eest omafinantseeringuid teha. Olukord oli eriti raske 2008. aastal, mil üks koostööd tegev liidu tootja pidi hankima refinantseeringu märkimisväärse riskipreemiaga ning kõige väiksem koostööd tegev tootja tunnistati maksejõuetuks ja teine liidu tootja võttis tema varad üle. |
| --- | --- |

(106)

Paberitööstust iseloomustab üldiselt suur võlgade hulk, mis on seotud põhivarasse tehtavate suurte investeeringutega. Kuna koostööd tegevad liidu tootjad kannatasid vaatlusaluse perioodi jooksul enamasti kahju, siis vähenes nende võime kapitali kaasata ja mõistlike kulude eest omafinantseeringuid teha. Olukord oli eriti raske 2008. aastal, mil üks koostööd tegev liidu tootja pidi hankima refinantseeringu märkimisväärse riskipreemiaga ning kõige väiksem koostööd tegev tootja tunnistati maksejõuetuks ja teine liidu tootja võttis tema varad üle.

6.4.   Järeldus kahju kohta

| (107) | Uurimise käigus selgus, et vaatlusalusel perioodil halvenes enamik näitajaid nagu tootmismaht (– 20 %), tootmisvõimsuse rakendamine (– 10 %), müügi maht ELi turul sõltumatule kliendile (– 19 %) ja turuosa (– 5 protsendipunkti). Lisaks olid kuni 2008. aastani tõeliselt halvas seisus ELi tootjate finantstulemustega seotud kahjunäitajad, st investeeringutasuvus ja tulusus. Tulususe äkiline tõus uurimisperioodil oli ajutine ja tulenes tselluloosi maailmaturuhindade erakordsest langusest sel ajal. Tuleb märkida, et isegi uurimisperioodil oli tulususe tase väga madal ja selle põhjal ei saa muuta järeldust, et koostööd tegevate liidu tootjate majanduslik olukord oli väga kehv. |
| --- | --- |

(107)

Uurimise käigus selgus, et vaatlusalusel perioodil halvenes enamik näitajaid nagu tootmismaht (– 20 %), tootmisvõimsuse rakendamine (– 10 %), müügi maht ELi turul sõltumatule kliendile (– 19 %) ja turuosa (– 5 protsendipunkti). Lisaks olid kuni 2008. aastani tõeliselt halvas seisus ELi tootjate finantstulemustega seotud kahjunäitajad, st investeeringutasuvus ja tulusus. Tulususe äkiline tõus uurimisperioodil oli ajutine ja tulenes tselluloosi maailmaturuhindade erakordsest langusest sel ajal. Tuleb märkida, et isegi uurimisperioodil oli tulususe tase väga madal ja selle põhjal ei saa muuta järeldust, et koostööd tegevate liidu tootjate majanduslik olukord oli väga kehv.

| (108) | Uurimine näitas veel, et eelnevalt kirjeldatud kahju võib suuresti selgitada asjaoluga, et hoolimata koostööd tegevate liidu tootjate püüdlustest teha ümberkorraldusi ja suurendada tootlikkust, ei suutnud nad tõsta enda toodetud kaetud kvaliteetpaberi hinda tasemele, mis oleks tehtud kulusid katnud. See oli peamiselt tingitud asjaolust, et Hiina RV eksportijad lõid uurimisperioodi jooksul hinnad alla, ja see mõjutas oluliselt turgu, kus hinnad on väga läbipaistvad. Koostööd tegevad liidu tootjad suutsid uurimisperioodi jooksul vähendada oma tootmiskulusid, sest nad parandasid tootlikkust ning tselluloosi hind langes (peamiselt uurimisperioodi teisel poolel). Kuna turu nõudlus ja pakkumine saavutasid parema tasakaalu pärast seda, kui tootjad üritasid konsolideerudes ja tootmisvõimsust vähendades struktuurilist liigvõimsust kõrvaldada, siis suudeti kaetud kvaliteetpaberi hind stabiilsena hoida. Koostööd tegevad liidu tootjad ei suutnud sellegipoolest müügihindu tõsta tasemeni, mis oleks taganud pikaajalise eduka toimimise jaoks vajaliku tulususe määra. |
| --- | --- |

(108)

Uurimine näitas veel, et eelnevalt kirjeldatud kahju võib suuresti selgitada asjaoluga, et hoolimata koostööd tegevate liidu tootjate püüdlustest teha ümberkorraldusi ja suurendada tootlikkust, ei suutnud nad tõsta enda toodetud kaetud kvaliteetpaberi hinda tasemele, mis oleks tehtud kulusid katnud. See oli peamiselt tingitud asjaolust, et Hiina RV eksportijad lõid uurimisperioodi jooksul hinnad alla, ja see mõjutas oluliselt turgu, kus hinnad on väga läbipaistvad. Koostööd tegevad liidu tootjad suutsid uurimisperioodi jooksul vähendada oma tootmiskulusid, sest nad parandasid tootlikkust ning tselluloosi hind langes (peamiselt uurimisperioodi teisel poolel). Kuna turu nõudlus ja pakkumine saavutasid parema tasakaalu pärast seda, kui tootjad üritasid konsolideerudes ja tootmisvõimsust vähendades struktuurilist liigvõimsust kõrvaldada, siis suudeti kaetud kvaliteetpaberi hind stabiilsena hoida. Koostööd tegevad liidu tootjad ei suutnud sellegipoolest müügihindu tõsta tasemeni, mis oleks taganud pikaajalise eduka toimimise jaoks vajaliku tulususe määra.

| (109) | Nagu eespool põhjenduses 17 on märgitud, väitis üks huvitatud isik, et käesolev uurimine oleks pidanud hõlmama ka rotatsioonitehnikaga trükipressides kasutatavat kaetud kvaliteetpaberit. Sellest tulenevalt väitis huvitatud isik, et kõnealuse toote arvesse võtmata jätmine olulise kahju määramisel ja suundumuste analüüsimisel moonutab kahju tegelikku seisu. Võttes aluseks põhjendustes 20 ja 22 esitatud järeldused, et rotatsioonitehnikaga trükipressides kasutatav kaetud kvaliteetpaber ja lehesööturiga trükipressides kasutatav kaetud kvaliteetpaber on erinevad tooted, lükati see väide siiski ümber. |
| --- | --- |

(109)

Nagu eespool põhjenduses 17 on märgitud, väitis üks huvitatud isik, et käesolev uurimine oleks pidanud hõlmama ka rotatsioonitehnikaga trükipressides kasutatavat kaetud kvaliteetpaberit. Sellest tulenevalt väitis huvitatud isik, et kõnealuse toote arvesse võtmata jätmine olulise kahju määramisel ja suundumuste analüüsimisel moonutab kahju tegelikku seisu. Võttes aluseks põhjendustes 20 ja 22 esitatud järeldused, et rotatsioonitehnikaga trükipressides kasutatav kaetud kvaliteetpaber ja lehesööturiga trükipressides kasutatav kaetud kvaliteetpaber on erinevad tooted, lükati see väide siiski ümber.

| (110) | Sama isik väitis, et see, et üks koostööd tegev liidu tootja võttis 2008. aastal üle ühe teise liidu tootja, näitab seda, et kõnealune koostööd tegev liidu tootja pidi olema küllaltki heas seisus. Tuleb märkida, et olulise kahju hindamise aluseks on liidu tootmisharu olukord, mitte ühe konkreetse tootja olukord. Nagu on märgitud põhjenduses 107 esitatud järelduses, osutavad peamised kahjunäitajad negatiivsetele suundumustele, mis tõendab seda, et liidu tootmisharu olukord on vaatlusalusel perioodil halvenenud. Eespool kirjeldatud omanditehingut peetakse pigem vaatlusalusel perioodil toimunud liidu tootmisharu ümberstruktureerimise püüdluseks. Igal juhul tuleb märkida, et makromajanduslike näitajate (tootmismaht, tootmisvõimsus, müügimaht ja turuosa) analüüsimisel ei ole kõnealusel omanditehingul mingit mõju, sest makromajanduslikke näitajaid hinnatakse kõigi liidu tootjate suhtes, kes moodustavad liidu tootmisharu, nagu on selgitatud põhjenduses 77. Teisisõnu ei saa omandi muutumine kõnealuseid näitajaid muuta. |
| --- | --- |

(110)

Sama isik väitis, et see, et üks koostööd tegev liidu tootja võttis 2008. aastal üle ühe teise liidu tootja, näitab seda, et kõnealune koostööd tegev liidu tootja pidi olema küllaltki heas seisus. Tuleb märkida, et olulise kahju hindamise aluseks on liidu tootmisharu olukord, mitte ühe konkreetse tootja olukord. Nagu on märgitud põhjenduses 107 esitatud järelduses, osutavad peamised kahjunäitajad negatiivsetele suundumustele, mis tõendab seda, et liidu tootmisharu olukord on vaatlusalusel perioodil halvenenud. Eespool kirjeldatud omanditehingut peetakse pigem vaatlusalusel perioodil toimunud liidu tootmisharu ümberstruktureerimise püüdluseks. Igal juhul tuleb märkida, et makromajanduslike näitajate (tootmismaht, tootmisvõimsus, müügimaht ja turuosa) analüüsimisel ei ole kõnealusel omanditehingul mingit mõju, sest makromajanduslikke näitajaid hinnatakse kõigi liidu tootjate suhtes, kes moodustavad liidu tootmisharu, nagu on selgitatud põhjenduses 77. Teisisõnu ei saa omandi muutumine kõnealuseid näitajaid muuta.

| (111) | Eelkirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(111)

Eelkirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

7.   PÕHJUSLIK SEOS

7.1.   Sissejuhatus

| (112) | Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks dumpinguhinnaga impordile kontrolliti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharule kahju tekitada. Seda tehti selleks, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(112)

Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks dumpinguhinnaga impordile kontrolliti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharule kahju tekitada. Seda tehti selleks, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.

7.2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (113) | Tuleb märkida, et kaetud kvaliteetpaberi turgu ELis iseloomustab ostujõu suur kontsentratsioon ja hinnanoteeringutest tulenev hindade suur läbipaistvus. Samuti on kaetud kvaliteetpaber tarbekaup ja erinevad müüjad ei saa kehtestada oluliselt erinevaid hindu. Suure osa selle toote müügist toimub kaubanduslike vahendajate kaudu, kes sunnivad liidu tootmisharu hoidma hindu sama madalal tasemel kui dumpinguhinnaga impordi puhul. Seetõttu on imporditud toote hinnal (35 % ulatuses oli see import uurimisperioodil pärit Hiina RVst) üldjuhul suur mõju liidu turu hinnatasemele. |
| --- | --- |

(113)

Tuleb märkida, et kaetud kvaliteetpaberi turgu ELis iseloomustab ostujõu suur kontsentratsioon ja hinnanoteeringutest tulenev hindade suur läbipaistvus. Samuti on kaetud kvaliteetpaber tarbekaup ja erinevad müüjad ei saa kehtestada oluliselt erinevaid hindu. Suure osa selle toote müügist toimub kaubanduslike vahendajate kaudu, kes sunnivad liidu tootmisharu hoidma hindu sama madalal tasemel kui dumpinguhinnaga impordi puhul. Seetõttu on imporditud toote hinnal (35 % ulatuses oli see import uurimisperioodil pärit Hiina RVst) üldjuhul suur mõju liidu turu hinnatasemele.

| (114) | Uurimine näitas, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi kogumaht suurenes vaatlusalusel perioodil olulisel määral (+ 183 %). Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import kahekordistus aastatel 2006–2007, kusjuures hinnad olid 2007. aastal 2 % madalamad kui aasta enne seda. 2008. aastal püsis Hiina RVst pärit import stabiilsena, keskmised hinnad langesid veel 1 %. Hiina RVst pärit impordimaht (+ 71 %) ja turuosa (+ 120 %) suurenesid uurimisperioodil jällegi hüppeliselt ning hinnad langesid (– 5 %) ning see lõi koostööd tegevate liidu tootjate kehtestatud hinnad 5,6 % võrra alla, sest hinnasurve liidu turule oli suur ja takistas liidu tootjatel tõstmast hindu tasemele, mis tooks tulu. |
| --- | --- |

(114)

Uurimine näitas, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi kogumaht suurenes vaatlusalusel perioodil olulisel määral (+ 183 %). Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import kahekordistus aastatel 2006–2007, kusjuures hinnad olid 2007. aastal 2 % madalamad kui aasta enne seda. 2008. aastal püsis Hiina RVst pärit import stabiilsena, keskmised hinnad langesid veel 1 %. Hiina RVst pärit impordimaht (+ 71 %) ja turuosa (+ 120 %) suurenesid uurimisperioodil jällegi hüppeliselt ning hinnad langesid (– 5 %) ning see lõi koostööd tegevate liidu tootjate kehtestatud hinnad 5,6 % võrra alla, sest hinnasurve liidu turule oli suur ja takistas liidu tootjatel tõstmast hindu tasemele, mis tooks tulu.

| (115) | Tuleks meelde tuletada, et vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tarbimine ligikaudu 14 %. Liidu tootmisharu müügimaht langes oluliselt (19 %). Müügimahu vähenemist oli siiski rohkem tunda kui nõudluse vähenemist ja see viis olukorrani, kus turuosas kaotati 5 protsendipunkti. Samal ajal suurenes Hiinast pärit impordi turuosa ligikaudu 3 protsendipunkti võrra. See näitab, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import asendas liidu tootmisharu turuosa. |
| --- | --- |

(115)

Tuleks meelde tuletada, et vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tarbimine ligikaudu 14 %. Liidu tootmisharu müügimaht langes oluliselt (19 %). Müügimahu vähenemist oli siiski rohkem tunda kui nõudluse vähenemist ja see viis olukorrani, kus turuosas kaotati 5 protsendipunkti. Samal ajal suurenes Hiinast pärit impordi turuosa ligikaudu 3 protsendipunkti võrra. See näitab, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import asendas liidu tootmisharu turuosa.

| (116) | Seega jõuti järeldusele, et Hiina RVst pärit madala dumpinguhinnaga impordist tuleneva pideva surve tõttu ELi turul ei saanud liidu tootmisharu kohandada oma müügihindu vastavalt tooraine hindade kasvule, eriti 2008. aastal, mil tselluloosi hind saavutas kõrgeima taseme. See viis ka liidu tootmisharu turuosa ja tulususe vähenemiseni. |
| --- | --- |

(116)

Seega jõuti järeldusele, et Hiina RVst pärit madala dumpinguhinnaga impordist tuleneva pideva surve tõttu ELi turul ei saanud liidu tootmisharu kohandada oma müügihindu vastavalt tooraine hindade kasvule, eriti 2008. aastal, mil tselluloosi hind saavutas kõrgeima taseme. See viis ka liidu tootmisharu turuosa ja tulususe vähenemiseni.

| (117) | Eespool öeldut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et Hiina RVst pärit madala dumpinguhinnaga impordi järsul suurenemisel oli oluline negatiivne mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale. |
| --- | --- |

(117)

Eespool öeldut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et Hiina RVst pärit madala dumpinguhinnaga impordi järsul suurenemisel oli oluline negatiivne mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale.

7.3.   Muude tegurite mõju

7.3.1.   Tarbimise muutumine ELi turul

| (118) | Nagu on märgitud põhjenduses 82, suurenes kaetud kvaliteetpaberi tarbimine liidus 2007. aastal ning langes seejärel 2008. aastal ja uurimisperioodil. Vaatlusalusel perioodil kaotas liidu tootmisharu oma turuosa. Üks Hiina RV koostööd tegev eksportija väitis, et liidu tootmisharu müügimahtude ja turuosa vähenemise põhjuseks oli tarbimise vähenemine, mille tingis majanduskriis ja elektroonilise meedia levik. |
| --- | --- |

(118)

Nagu on märgitud põhjenduses 82, suurenes kaetud kvaliteetpaberi tarbimine liidus 2007. aastal ning langes seejärel 2008. aastal ja uurimisperioodil. Vaatlusalusel perioodil kaotas liidu tootmisharu oma turuosa. Üks Hiina RV koostööd tegev eksportija väitis, et liidu tootmisharu müügimahtude ja turuosa vähenemise põhjuseks oli tarbimise vähenemine, mille tingis majanduskriis ja elektroonilise meedia levik.

| (119) | Kuigi ei saa eitada, et liidu tarbimise negatiivne areng (mis iganes põhjustel) 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal mõjutas negatiivselt liidu tootmisharu olukorda, täpsemalt müügimahtu ja tootmist, väärib märkimist, et Hiina RV eksportijatel õnnestus samal ajal, eelkõige just 2008. ja 2009. aasta vahemikus suurendada liidus müügimahte ja turuosa tänu hinnasurvele, mida turule avaldas dumpinguhinnaga import. Sellest tulenevalt leiti, et liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemise põhjustas peamiselt Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi järsk suurenemine ja Hiina RV eksportijate poolne hindade allalöömine ning mitte tarbimise vähenemine. Isegi kui nõudluse vähenemine põhjustas kahju, ei muuda see põhjusliku seose olemasolu liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(119)

Kuigi ei saa eitada, et liidu tarbimise negatiivne areng (mis iganes põhjustel) 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal mõjutas negatiivselt liidu tootmisharu olukorda, täpsemalt müügimahtu ja tootmist, väärib märkimist, et Hiina RV eksportijatel õnnestus samal ajal, eelkõige just 2008. ja 2009. aasta vahemikus suurendada liidus müügimahte ja turuosa tänu hinnasurvele, mida turule avaldas dumpinguhinnaga import. Sellest tulenevalt leiti, et liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemise põhjustas peamiselt Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi järsk suurenemine ja Hiina RV eksportijate poolne hindade allalöömine ning mitte tarbimise vähenemine. Isegi kui nõudluse vähenemine põhjustas kahju, ei muuda see põhjusliku seose olemasolu liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel.

7.3.2.   Tooraine hinnad

| (120) | Koostööd tegevate liidu tootjate keskmine tootmiskulu suurenes 2006.–2008. aastal vähesel määral (2 %) ja vähenes uurimisperioodil 5 %. Uurimine näitas, et koostööd tegevate liidu tootjate keskmine tootmiskulu kaetud kvaliteetpaberi tootmisel järgis üldiselt samu suundumusi, kui ühe paberitootmise peamise tooraine, tselluloosi hindade areng. 2006.–2008. aastal suurenes tselluloosi keskmine hind 8 % ning langes järsult 2008. aasta lõpust kuni uurimisperioodi viimase kuuni. Tselluloosi keskmine hind oli 2009. aastal 19 % madalam eelmise aasta hinnast. |
| --- | --- |

(120)

Koostööd tegevate liidu tootjate keskmine tootmiskulu suurenes 2006.–2008. aastal vähesel määral (2 %) ja vähenes uurimisperioodil 5 %. Uurimine näitas, et koostööd tegevate liidu tootjate keskmine tootmiskulu kaetud kvaliteetpaberi tootmisel järgis üldiselt samu suundumusi, kui ühe paberitootmise peamise tooraine, tselluloosi hindade areng. 2006.–2008. aastal suurenes tselluloosi keskmine hind 8 % ning langes järsult 2008. aasta lõpust kuni uurimisperioodi viimase kuuni. Tselluloosi keskmine hind oli 2009. aastal 19 % madalam eelmise aasta hinnast.

| (121) | Kahjustava dumpingu puudumisel võiks eeldada, et hindu kohandatakse korrapäraselt, et kajastada tootmiskulu erinevate koostisosade muutumist. Kuni 2008. aastani seda siiski ei toimunud. Selleks et konkureerida Hiina RVst pärit madala dumpinguhinnaga impordiga, oli liidu tootmisharu sunnitud hoidma oma müügihinna madalana isegi tselluloosihinna tõusu ajal 2008. aastal ning sellega kaasnes tulususe märkimisväärne vähenemine sel perioodil. Uurimisperioodil olukord paranes, sest tselluloosi hinnad langesid kõvasti ja kaetud kvaliteetpaberi hindu suudeti samal ajal stabiilsena hoida. Samas ei võimaldanud isegi selle erakordselt hea perioodi väga madal kasumlikkuse tase koostööd tegevatel liidu tootjatel oma majanduslikku olukorda parandada, sest dumpinguhinnaga importimine jätkus. Tõepoolest ei suudetud hoolimata tooraine kulutuste vähenemisest tõsta hindu tasemeni, mis võimaldanuks saada asjaomase kapitalimahuka tootmise jaoks vajalikku püsivat kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(121)

Kahjustava dumpingu puudumisel võiks eeldada, et hindu kohandatakse korrapäraselt, et kajastada tootmiskulu erinevate koostisosade muutumist. Kuni 2008. aastani seda siiski ei toimunud. Selleks et konkureerida Hiina RVst pärit madala dumpinguhinnaga impordiga, oli liidu tootmisharu sunnitud hoidma oma müügihinna madalana isegi tselluloosihinna tõusu ajal 2008. aastal ning sellega kaasnes tulususe märkimisväärne vähenemine sel perioodil. Uurimisperioodil olukord paranes, sest tselluloosi hinnad langesid kõvasti ja kaetud kvaliteetpaberi hindu suudeti samal ajal stabiilsena hoida. Samas ei võimaldanud isegi selle erakordselt hea perioodi väga madal kasumlikkuse tase koostööd tegevatel liidu tootjatel oma majanduslikku olukorda parandada, sest dumpinguhinnaga importimine jätkus. Tõepoolest ei suudetud hoolimata tooraine kulutuste vähenemisest tõsta hindu tasemeni, mis võimaldanuks saada asjaomase kapitalimahuka tootmise jaoks vajalikku püsivat kasumimarginaali.

| (122) | Sellest lähtuvalt jõuti esialgsele järeldusele, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import, millega löödi koostööd tegevate liidu tootjate hinnad alla, alandas hindu ELi turul ning ei võimaldanud liidu tootmisharul tõsta müügihinda oma kulude katmiseks või mõistliku kasumi teenimiseks. Arvestades seda, et tooraine hinnad uurimisperioodil oluliselt langesid, tehti järeldus, et need hinnad ei saanud sel perioodil liidu tootmisharule tekitatud olulist kahju mõjutada. |
| --- | --- |

(122)

Sellest lähtuvalt jõuti esialgsele järeldusele, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import, millega löödi koostööd tegevate liidu tootjate hinnad alla, alandas hindu ELi turul ning ei võimaldanud liidu tootmisharul tõsta müügihinda oma kulude katmiseks või mõistliku kasumi teenimiseks. Arvestades seda, et tooraine hinnad uurimisperioodil oluliselt langesid, tehti järeldus, et need hinnad ei saanud sel perioodil liidu tootmisharule tekitatud olulist kahju mõjutada.

7.3.3.   Liidu tootmisharu eksport

| (123) | Dumpinguhinnaga impordile lisaks uuriti muude teadaolevate tegurite hulgas, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, ka liidu tootmisharu eksporti, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. Analüüsimisel selgus, et koostööd tegevate liidu tootjate eksportmüük sõltumatutele klientidele moodustas vaatlusalusel perioodil olulise osa müügist (ligikaudu 27 %). Kuigi eksportmüügi maht vaatlusalusel perioodil samuti vähenes 9 %, oli kõnealust müügimahu vähenemist vähem tunda kui liidu turu müügimahtude vähenemist (19 %). Seega leiti, et ekspordimahu vähenemine ei selgita koostööd tegevate liidu tootjatele tekitatud kahju määra. Kuna ekspordil on tootmisvõimsuse rakendamise kõrgel tasemel hoidmise juures oluline koht, sest sellega kaetakse seadmete ostmiseks tehtavateks investeeringuteks vajalikud suured kulutused, leiti, et hoolimata ekspordi osatähtsuse vähenemisest, oli ekspordil kokkuvõttes positiivne mõju. Seega leitakse, et kuigi ekspordi vähenemine võis üldjoontes halvendada liidu tootmisharu olukorda, pehmendasid need eksporditehingud teisalt liidu turul kannatatud kahju mõju ja seega ei saa eksporti pidada Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahelise põhjusliku seose lõhkujaks. |
| --- | --- |

(123)

Dumpinguhinnaga impordile lisaks uuriti muude teadaolevate tegurite hulgas, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, ka liidu tootmisharu eksporti, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. Analüüsimisel selgus, et koostööd tegevate liidu tootjate eksportmüük sõltumatutele klientidele moodustas vaatlusalusel perioodil olulise osa müügist (ligikaudu 27 %). Kuigi eksportmüügi maht vaatlusalusel perioodil samuti vähenes 9 %, oli kõnealust müügimahu vähenemist vähem tunda kui liidu turu müügimahtude vähenemist (19 %). Seega leiti, et ekspordimahu vähenemine ei selgita koostööd tegevate liidu tootjatele tekitatud kahju määra. Kuna ekspordil on tootmisvõimsuse rakendamise kõrgel tasemel hoidmise juures oluline koht, sest sellega kaetakse seadmete ostmiseks tehtavateks investeeringuteks vajalikud suured kulutused, leiti, et hoolimata ekspordi osatähtsuse vähenemisest, oli ekspordil kokkuvõttes positiivne mõju. Seega leitakse, et kuigi ekspordi vähenemine võis üldjoontes halvendada liidu tootmisharu olukorda, pehmendasid need eksporditehingud teisalt liidu turul kannatatud kahju mõju ja seega ei saa eksporti pidada Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahelise põhjusliku seose lõhkujaks.

| (124) | Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu kannatas kahju ekspordi olulise vähenemise tagajärjel seetõttu, et euro tugevnes USA dollari suhtes ja et sellest tulenevat kahju ei peaks omistama Hiina RVst pärit impordile. Nagu juba eespool märgiti, ei ole liidu tootmisharu ekspordi halvenemine, olgu sellise halvenemise põhjuseks mis tahes tegurid, liidu tootjate kannatatud kahju peamine põhjus ja seega on põhjenduses 117 esitatud põhjuslik seos kehtiv. |
| --- | --- |

(124)

Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu kannatas kahju ekspordi olulise vähenemise tagajärjel seetõttu, et euro tugevnes USA dollari suhtes ja et sellest tulenevat kahju ei peaks omistama Hiina RVst pärit impordile. Nagu juba eespool märgiti, ei ole liidu tootmisharu ekspordi halvenemine, olgu sellise halvenemise põhjuseks mis tahes tegurid, liidu tootjate kannatatud kahju peamine põhjus ja seega on põhjenduses 117 esitatud põhjuslik seos kehtiv.

7.3.4.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (125) | Muude kolmandate riikide impordimahtude ja impordihindade suundumus 2006. aastast kuni uurimisperioodini oli järgmine.

  Tabel 9


  Import kolmandatest riikidest | 2006 | 2007 | 2008 | 2009/uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveits |
| Import (tonnides) | 194 748 | 191 636 | 226 736 | 172 233 |
| Indeks | 100 | 98 | 116 | 88 |
| Turuosa | 3,7 % | 3,5 % | 4,2 % | 3,8 % |
| Indeks | 100 | 95 | 115 | 103 |
| Hind (eurot/tonn) | 787 | 782 | 758 | 793 |
| Indeks | 100 | 99 | 97 | 105 |
| Indoneesia |
| Import (tonnides) | 19 834 | 30 714 | 27 178 | 49 877 |
| Indeks | 100 | 155 | 137 | 251 |
| Turuosa | 0,4 % | 0,6 % | 0,5 % | 1,1 % |
| Indeks | 100 | 149 | 135 | 292 |
| Hind (eurot/tonn) | 855 | 818 | 845 | 681 |
| Indeks | 100 | 96 | 99 | 80 |
| Lõuna-Korea |
| Import (tonnides) | 45 154 | 65 251 | 46 498 | 46 068 |
| Indeks | 100 | 145 | 103 | 102 |
| Turuosa | 0,9 % | 1,2 % | 0,9 % | 1,0 % |
| Indeks | 100 | 139 | 102 | 118 |
| Hind (eurot/tonn) | 562 | 669 | 664 | 618 |
| Indeks | 100 | 119 | 118 | 110 |
| Kõik teised riigid |
| Import (tonnides) | 58 623 | 70 984 | 62 844 | 100 711 |
| Indeks | 100 | 121 | 107 | 172 |
| Turuosa | 1,1 % | 1,3 % | 1,2 % | 2,2 % |
| Indeks | 100 | 117 | 106 | 199 |
| Hind (eurot/tonn) | 962 | 860 | 914 | 824 |
| Indeks | 100 | 89 | 95 | 86 |
| Allikas: Eurostat. |

(125)

Muude kolmandate riikide impordimahtude ja impordihindade suundumus 2006. aastast kuni uurimisperioodini oli järgmine.

Tabel 9

Import kolmandatest riikidest

2006

2007

2008

2009/uurimisperiood

Šveits

Import (tonnides)

194 748

191 636

226 736

172 233

Indeks

100

98

116

88

Turuosa

3,7 %

3,5 %

4,2 %

3,8 %

Indeks

100

95

115

103

Hind (eurot/tonn)

787

782

758

793

Indeks

100

99

97

105

Indoneesia

Import (tonnides)

19 834

30 714

27 178

49 877

Indeks

100

155

137

251

Turuosa

0,4 %

0,6 %

0,5 %

1,1 %

Indeks

100

149

135

292

Hind (eurot/tonn)

855

818

845

681

Indeks

100

96

99

80

Lõuna-Korea

Import (tonnides)

45 154

65 251

46 498

46 068

Indeks

100

145

103

102

Turuosa

0,9 %

1,2 %

0,9 %

1,0 %

Indeks

100

139

102

118

Hind (eurot/tonn)

562

669

664

618

Indeks

100

119

118

110

Kõik teised riigid

Import (tonnides)

58 623

70 984

62 844

100 711

Indeks

100

121

107

172

Turuosa

1,1 %

1,3 %

1,2 %

2,2 %

Indeks

100

117

106

199

Hind (eurot/tonn)

962

860

914

824

Indeks

100

89

95

86

Allikas: Eurostat.

| (126) | Peamised muud kolmandad riigid, kes ekspordivad kaetud kvaliteetpaberit liidu turule, on Šveits, Indoneesia ja Lõuna-Korea. Impordimahu suundumuste põhjal on näha, et Hiina RVst pärit import suurenes rohkem kui mis tahes muust riigist pärit import. Šveitsist imporditud tooteid müüdi alati kõrgema hinnaga kui Hiina RVst imporditud tooteid. Šveitsist pärit toodete turuosa püsis suhteliselt stabiilsena, välja arvatud 2008. aastal, mil see ajutiselt üle 4 % suurenes ja siis uurimisperioodil 2006. aasta tasemeni vähenes. Šveitsist imporditud kaetud kvaliteetpaber moodustas peamiselt ühe koostööd tegeva liidu tootja omandis oleva äriühingu toodangu ja kõrged ühikuhinnad võivad tuleneda erinevatest tootevalikutest ja müügistruktuuridest. Indoneesiast imporditud toodete puhul tuleb märkida, et ka neid toodi liitu kõrgema hinnaga kui Hiina RVst pärit tooted, erandiks on uurimisperiood, mil hinnad langesid tõenäoliselt suures osas tselluloosi hinna languse tõttu. Sellest tuleneva impordi suurenemise tõttu, mis jäi uurimisperioodil siiski mahtudelt madalale tasemele, oli turuosa tase sel perioodil samuti madal. Lõuna-Koreast liitu suunatud import oli mahult väike kogu vaatlusalusel perioodil ja selle impordi turuosa püsis stabiilne. Kuigi Lõuna-Koreast pärit impordi hinnad olid võrreldavad Hiina RVst pärit impordi hindadega, ei näidanud Lõuna-Korea hinnad pidevat langustrendi, nagu seda tegid kogu vaatlusperioodi jooksul Hiina RVst pärit impordi hinnad. Muudest riikidest pärit impordi hinnad olid märgatavalt kõrgemad kui Hiina RVst pärit impordi omad ja muude riikide impordimahud oli madalad. |
| --- | --- |

(126)

Peamised muud kolmandad riigid, kes ekspordivad kaetud kvaliteetpaberit liidu turule, on Šveits, Indoneesia ja Lõuna-Korea. Impordimahu suundumuste põhjal on näha, et Hiina RVst pärit import suurenes rohkem kui mis tahes muust riigist pärit import. Šveitsist imporditud tooteid müüdi alati kõrgema hinnaga kui Hiina RVst imporditud tooteid. Šveitsist pärit toodete turuosa püsis suhteliselt stabiilsena, välja arvatud 2008. aastal, mil see ajutiselt üle 4 % suurenes ja siis uurimisperioodil 2006. aasta tasemeni vähenes. Šveitsist imporditud kaetud kvaliteetpaber moodustas peamiselt ühe koostööd tegeva liidu tootja omandis oleva äriühingu toodangu ja kõrged ühikuhinnad võivad tuleneda erinevatest tootevalikutest ja müügistruktuuridest. Indoneesiast imporditud toodete puhul tuleb märkida, et ka neid toodi liitu kõrgema hinnaga kui Hiina RVst pärit tooted, erandiks on uurimisperiood, mil hinnad langesid tõenäoliselt suures osas tselluloosi hinna languse tõttu. Sellest tuleneva impordi suurenemise tõttu, mis jäi uurimisperioodil siiski mahtudelt madalale tasemele, oli turuosa tase sel perioodil samuti madal. Lõuna-Koreast liitu suunatud import oli mahult väike kogu vaatlusalusel perioodil ja selle impordi turuosa püsis stabiilne. Kuigi Lõuna-Koreast pärit impordi hinnad olid võrreldavad Hiina RVst pärit impordi hindadega, ei näidanud Lõuna-Korea hinnad pidevat langustrendi, nagu seda tegid kogu vaatlusperioodi jooksul Hiina RVst pärit impordi hinnad. Muudest riikidest pärit impordi hinnad olid märgatavalt kõrgemad kui Hiina RVst pärit impordi omad ja muude riikide impordimahud oli madalad.

| (127) | Eelöeldu põhjal jõutakse esialgsele järeldusele, et kõnealustest kolmandatest riikidest pärit import ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele. |
| --- | --- |

(127)

Eelöeldu põhjal jõutakse esialgsele järeldusele, et kõnealustest kolmandatest riikidest pärit import ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele.

7.3.5.   Struktuuriline liigvõimsus

| (128) | Üks koostööd tegev Hiina RV eksportija väitis, et tootmisharu kantud kahju põhjuseks oli see, et liidu tootmisharu tootmisvõimsus oli liiga suur. Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse vähendamine ja konsolideerumine ei olnud seega Hiina RVst pärit impordi tagajärg, vaid seda tuleks käsitada liigvõimsuse vastase meetmena. Uurimine näitas siiski, et vaatlusalusel perioodil, eelkõige 2008. aastal liidu tootmisharule tekitatud kahju ilmnes tootjate ümberstruktureerimisest olenemata, nagu on selgitatud ka eespool põhjendustes 113–117, sest liidu tootmisharu ei saanud tõsta hinnataset kulude tasemest kõrgemale. Olukorra põhjustas eelkõige dumpinguhinnaga impordist tulenev hinnasurve, mis lõi liidu tootmisharu hinnad alla. Seepärast tuli see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(128)

Üks koostööd tegev Hiina RV eksportija väitis, et tootmisharu kantud kahju põhjuseks oli see, et liidu tootmisharu tootmisvõimsus oli liiga suur. Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse vähendamine ja konsolideerumine ei olnud seega Hiina RVst pärit impordi tagajärg, vaid seda tuleks käsitada liigvõimsuse vastase meetmena. Uurimine näitas siiski, et vaatlusalusel perioodil, eelkõige 2008. aastal liidu tootmisharule tekitatud kahju ilmnes tootjate ümberstruktureerimisest olenemata, nagu on selgitatud ka eespool põhjendustes 113–117, sest liidu tootmisharu ei saanud tõsta hinnataset kulude tasemest kõrgemale. Olukorra põhjustas eelkõige dumpinguhinnaga impordist tulenev hinnasurve, mis lõi liidu tootmisharu hinnad alla. Seepärast tuli see väide tagasi lükata.

7.4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (129) | Eespool esitatud analüüsist selgus, et vaatlusalusel perioodil suurenesid oluliselt Hiina RVst pärit madala hinnaga impordi maht ja turuosa. Lisaks leiti, et kõnealune import toimus dumpinguhinnaga, mis oli madalam kui liidu tootmisharu küsitud hind ELi turul samasuguste tooteliikide puhul. |
| --- | --- |

(129)

Eespool esitatud analüüsist selgus, et vaatlusalusel perioodil suurenesid oluliselt Hiina RVst pärit madala hinnaga impordi maht ja turuosa. Lisaks leiti, et kõnealune import toimus dumpinguhinnaga, mis oli madalam kui liidu tootmisharu küsitud hind ELi turul samasuguste tooteliikide puhul.

| (130) | Hiina RVst pärit madala dumpinguhinnaga impordi mahu ja turuosa suurenemine toimus samaaegselt nõudluse üldise langusega liidu turul 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ning samuti liidu tootjate turuosa negatiivsete arengutega samal perioodil. Samal ajal täheldati liidu tootmisharu peamiste majandus- ja finantsnäitajate negatiivset arengut, nagu on kirjeldatud põhjenduses 107. |
| --- | --- |

(130)

Hiina RVst pärit madala dumpinguhinnaga impordi mahu ja turuosa suurenemine toimus samaaegselt nõudluse üldise langusega liidu turul 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ning samuti liidu tootjate turuosa negatiivsete arengutega samal perioodil. Samal ajal täheldati liidu tootmisharu peamiste majandus- ja finantsnäitajate negatiivset arengut, nagu on kirjeldatud põhjenduses 107.

| (131) | Kui uuriti muid teadaolevaid tegureid, mis oleks võinud kahjustada liidu tootmisharu, selgus, et need ei ole piisavad, et kõrvaldada Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahelist põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(131)

Kui uuriti muid teadaolevaid tegureid, mis oleks võinud kahjustada liidu tootmisharu, selgus, et need ei ole piisavad, et kõrvaldada Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahelist põhjuslikku seost.

| (132) | Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, jõuti esialgsele järeldusele, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(132)

Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, jõuti esialgsele järeldusele, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

8.   LIIDU HUVID

8.1.   Sissejuhatavad märkused

| (133) | Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul liidu huvides. Selleks uuriti kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 kõigi esitatud tõendite põhjal nii võimalike meetmete mõju vaatlusaluse toote tootjatele, importijatele, kaupmeestele, turustajatele ja kasutajatele liidus kui ka meetmete võtmata jätmise tagajärgi. |
| --- | --- |

(133)

Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul liidu huvides. Selleks uuriti kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 kõigi esitatud tõendite põhjal nii võimalike meetmete mõju vaatlusaluse toote tootjatele, importijatele, kaupmeestele, turustajatele ja kasutajatele liidus kui ka meetmete võtmata jätmise tagajärgi.

8.2.   Liidu tootmisharu

| (134) | CEPIFINE esitatud andmete kohaselt moodustavad liidu tootmisharu 14 teadaolevat tootjat, kelle toodang moodustab hinnanguliselt 98 % kaetud kvaliteetpaberi toodangust liidus. Tootjad asuvad liidu eri liikmesriikides ja nad annavad seoses vaatlusaluse tootega tööd rohkem kui 11 000 inimesele. |
| --- | --- |

(134)

CEPIFINE esitatud andmete kohaselt moodustavad liidu tootmisharu 14 teadaolevat tootjat, kelle toodang moodustab hinnanguliselt 98 % kaetud kvaliteetpaberi toodangust liidus. Tootjad asuvad liidu eri liikmesriikides ja nad annavad seoses vaatlusaluse tootega tööd rohkem kui 11 000 inimesele.

| (135) | Kaks teadaolevat tootjat olid uurimise algatamise vastu, samas ei esitanud nad täiendavat teavet ega teinud uurimise käigus koostööd. Kättesaadava teabe ja eelkõige CEPIFINE-lt saadud andmete põhjal, mis kajastasid liidu tootmisharu olukorra halvenemist, võib siiski arvata, et need kaks äriühingut kannatasid samuti dumpinguhinnaga impordi tõttu. Koostööst hoidumist ei peetud seega märgiks, nagu oleks nende olukord ülejäänud liidu tootjate omast erinev. |
| --- | --- |

(135)

Kaks teadaolevat tootjat olid uurimise algatamise vastu, samas ei esitanud nad täiendavat teavet ega teinud uurimise käigus koostööd. Kättesaadava teabe ja eelkõige CEPIFINE-lt saadud andmete põhjal, mis kajastasid liidu tootmisharu olukorra halvenemist, võib siiski arvata, et need kaks äriühingut kannatasid samuti dumpinguhinnaga impordi tõttu. Koostööst hoidumist ei peetud seega märgiks, nagu oleks nende olukord ülejäänud liidu tootjate omast erinev.

| (136) | Liidu tootmisharu on Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud olulist kahju. Tuletatakse meelde, et enamik kahjunäitajaid näitasid vaatlusaluse perioodi vältel negatiivset suundumust. Eriti halba seisu kajastasid koostööd tegevate liidu tootjate finantsolukorra kahjunäitajad, st tulusus ja investeeringutasuvus, seda hoolimata uurimisperioodil aset leidnud olukorra mõningasest paranemisest. Meetmete puudumisel on liidu tootmisharu olukorra edasine halvenemine vägagi tõenäoline. |
| --- | --- |

(136)

Liidu tootmisharu on Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud olulist kahju. Tuletatakse meelde, et enamik kahjunäitajaid näitasid vaatlusaluse perioodi vältel negatiivset suundumust. Eriti halba seisu kajastasid koostööd tegevate liidu tootjate finantsolukorra kahjunäitajad, st tulusus ja investeeringutasuvus, seda hoolimata uurimisperioodil aset leidnud olukorra mõningasest paranemisest. Meetmete puudumisel on liidu tootmisharu olukorra edasine halvenemine vägagi tõenäoline.

| (137) | Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine taastab liidu turul hästi toimivad ja õiglased kaubandustingimused ning võimaldab liidu tootmisharul viia kaetud kvaliteetpaberi hinnad vastavusse mitmesuguste seonduvate kuludega. Võib eeldada, et ajutiste meetmete kehtestamine võimaldaks liidu tootmisharul tagasi saada vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast ning sellel oleks positiivne lisamõju tootmisharu majanduslikule olukorrale ja tulususele. |
| --- | --- |

(137)

Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine taastab liidu turul hästi toimivad ja õiglased kaubandustingimused ning võimaldab liidu tootmisharul viia kaetud kvaliteetpaberi hinnad vastavusse mitmesuguste seonduvate kuludega. Võib eeldada, et ajutiste meetmete kehtestamine võimaldaks liidu tootmisharul tagasi saada vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast ning sellel oleks positiivne lisamõju tootmisharu majanduslikule olukorrale ja tulususele.

| (138) | Seetõttu jõuti järeldusele, et ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiina RVst pärit kaetud kvaliteetpaberi impordile oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(138)

Seetõttu jõuti järeldusele, et ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiina RVst pärit kaetud kvaliteetpaberi impordile oleks liidu tootmisharu huvides.

8.3.   Importijad ja kauplejad

| (139) | Küsimustikud saadeti liidu 14 sõltumatule importijale ja kauplejale, kelle nimed olid loetletud kaebuses. Uurimise käigus andsid endast teada veel teised kauplejad (keda tootmisharu nimetab ka kaupmeesteks). Lõpuks tegid uurimise käigus koostööd 19 äriühingut, kuigi osa neist esitas küsimustike vastustes ainult osa teabest. Leiti, et importijad tegutsesid turul ka kauplejatena, seega nimetatakse kõiki uurimises osalejaid edaspidi kauplejateks. |
| --- | --- |

(139)

Küsimustikud saadeti liidu 14 sõltumatule importijale ja kauplejale, kelle nimed olid loetletud kaebuses. Uurimise käigus andsid endast teada veel teised kauplejad (keda tootmisharu nimetab ka kaupmeesteks). Lõpuks tegid uurimise käigus koostööd 19 äriühingut, kuigi osa neist esitas küsimustike vastustes ainult osa teabest. Leiti, et importijad tegutsesid turul ka kauplejatena, seega nimetatakse kõiki uurimises osalejaid edaspidi kauplejateks.

| (140) | Uurimine näitas, et kõik kauplejad ostsid kaetud kvaliteetpaberit mitmelt müüjalt ja peamiselt liidu tootjatelt. Viis kauplejat ei ostnud Hiina RVst imporditud kaetud kvaliteetpaberit või tegid seda üksnes vahetevahel. Seitse äriühingut, kes esitasid arvulised andmed oma vaatlusaluse toote ostude kohta, moodustasid Hiina RVst pärit impordist kokku 47 %. Import, sealhulgas Hiina RVst pärit import moodustas üksnes väikese osa nende äriühingute äritegevusest ning seepärast oleks kavandatavate meetmete mis tahes negatiivne mõju tõenäoliselt tähtsusetu. Kõik kauplejad kinnitasid, et liidus ja Hinna RVs toodetud kaetud kvaliteetpaber on suures osas samasuguse kvaliteediga ja seega omavahel asendatavad. Lisaks leidis uurimise käigus kinnitust, et on veel teisigi importijaid ja kauplejad võivad pöörduda nende muude tarneallikate poole, vähemalt mõne aja pärast. |
| --- | --- |

(140)

Uurimine näitas, et kõik kauplejad ostsid kaetud kvaliteetpaberit mitmelt müüjalt ja peamiselt liidu tootjatelt. Viis kauplejat ei ostnud Hiina RVst imporditud kaetud kvaliteetpaberit või tegid seda üksnes vahetevahel. Seitse äriühingut, kes esitasid arvulised andmed oma vaatlusaluse toote ostude kohta, moodustasid Hiina RVst pärit impordist kokku 47 %. Import, sealhulgas Hiina RVst pärit import moodustas üksnes väikese osa nende äriühingute äritegevusest ning seepärast oleks kavandatavate meetmete mis tahes negatiivne mõju tõenäoliselt tähtsusetu. Kõik kauplejad kinnitasid, et liidus ja Hinna RVs toodetud kaetud kvaliteetpaber on suures osas samasuguse kvaliteediga ja seega omavahel asendatavad. Lisaks leidis uurimise käigus kinnitust, et on veel teisigi importijaid ja kauplejad võivad pöörduda nende muude tarneallikate poole, vähemalt mõne aja pärast.

| (141) | Kaks importivat kauplejat tegid oma kaetud kvaliteetpaberi ostud peamiselt Hiina RVst pärit allikate käest. Need mõlemad äriühingud kinnitasid, et neil oleks keeruline leida uusi tarneallikaid liidu tootjate hulgas, sest tegemist on traditsiooniliselt müügikanalitega, kus tootjad on kehtestanud tellimuse mahu osas miinimumnõuded ning kus tuleb järgida turustuskokkuleppeid. See ei kahjusta siiski otseselt liidu tootjatelt saadava kaetud kvaliteetpaberi kättesaadavust, sest liidu tootjatel on piisavalt vaba tootmisvõimsust. Seepärast tuli see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(141)

Kaks importivat kauplejat tegid oma kaetud kvaliteetpaberi ostud peamiselt Hiina RVst pärit allikate käest. Need mõlemad äriühingud kinnitasid, et neil oleks keeruline leida uusi tarneallikaid liidu tootjate hulgas, sest tegemist on traditsiooniliselt müügikanalitega, kus tootjad on kehtestanud tellimuse mahu osas miinimumnõuded ning kus tuleb järgida turustuskokkuleppeid. See ei kahjusta siiski otseselt liidu tootjatelt saadava kaetud kvaliteetpaberi kättesaadavust, sest liidu tootjatel on piisavalt vaba tootmisvõimsust. Seepärast tuli see väide tagasi lükata.

| (142) | Mis puutub võimalusse, et võimalik kulude kasv jäetaks klientide kanda, siis osutasid kõik koostööd tegevad kauplejad liidu turul kehtivate hindade läbipaistvusele ja kinnitasid, et nad saaksid lõpptarbija jaoks kehtestatud müügihinda tõsta ainult juhul, kui liidu üldine hindade tase tõuseks. Selle põhjal ja arvestades, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise kavandatav positiivne mõju on muu hulgas liidu hinnataseme tõus tasemeni, mis katab kulud, arvataksegi, et importijad saavad dumpinguvastastest tollimaksudest tuleneva mis tahes hinnatõusu vähemalt osaliselt klientide kanda jätta. Tuleks märkida, et, nagu ka eespool on mainitud, moodustab Hiina RVst pärit import üksnes väikese osa kauplejate üldisest äritegevusest ja et seega on dumpinguvastaste tollimaksude mõju nende tegevusele üldjoontes tähtsusetu. Lisaks võetakse veel arvesse asjaolu, et importijad saavad suuremat tulu Hiina RVst pärit tootjate käest ostetud kaetud kvaliteetpaberi edasimüügist; seega peaksid nad olema suutelised leppima väiksema kasumiga, võttes enda kanda vähemalt osalise kulude kasvu. |
| --- | --- |

(142)

Mis puutub võimalusse, et võimalik kulude kasv jäetaks klientide kanda, siis osutasid kõik koostööd tegevad kauplejad liidu turul kehtivate hindade läbipaistvusele ja kinnitasid, et nad saaksid lõpptarbija jaoks kehtestatud müügihinda tõsta ainult juhul, kui liidu üldine hindade tase tõuseks. Selle põhjal ja arvestades, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise kavandatav positiivne mõju on muu hulgas liidu hinnataseme tõus tasemeni, mis katab kulud, arvataksegi, et importijad saavad dumpinguvastastest tollimaksudest tuleneva mis tahes hinnatõusu vähemalt osaliselt klientide kanda jätta. Tuleks märkida, et, nagu ka eespool on mainitud, moodustab Hiina RVst pärit import üksnes väikese osa kauplejate üldisest äritegevusest ja et seega on dumpinguvastaste tollimaksude mõju nende tegevusele üldjoontes tähtsusetu. Lisaks võetakse veel arvesse asjaolu, et importijad saavad suuremat tulu Hiina RVst pärit tootjate käest ostetud kaetud kvaliteetpaberi edasimüügist; seega peaksid nad olema suutelised leppima väiksema kasumiga, võttes enda kanda vähemalt osalise kulude kasvu.

| (143) | Seega ei tohiks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel olla importijatele ja kauplejatele märkimisväärset negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(143)

Seega ei tohiks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel olla importijatele ja kauplejatele märkimisväärset negatiivset mõju.

8.4.   Kasutajad

| (144) | Küsimustikud saadeti liidu kaheksale teadaolevale kasutajale, kelle nimed olid loetletud kaebuses. Uurimise käigus andsid endast teada veel teised kasutajad. Kokku vastasid küsimustikule osaliselt või täielikult 17 äriühingut. Need äriühingud paiknevad üle kogu liidu territooriumi ning esindavad trüki- ja kirjastussektorit. Kuna leiti, et trükitöösturite ja kirjastajate puhul kehtivad turutingimused ja kulude struktuur on erinevad, analüüsiti meetmete mõju mõlema sektori puhul eraldi. |
| --- | --- |

(144)

Küsimustikud saadeti liidu kaheksale teadaolevale kasutajale, kelle nimed olid loetletud kaebuses. Uurimise käigus andsid endast teada veel teised kasutajad. Kokku vastasid küsimustikule osaliselt või täielikult 17 äriühingut. Need äriühingud paiknevad üle kogu liidu territooriumi ning esindavad trüki- ja kirjastussektorit. Kuna leiti, et trükitöösturite ja kirjastajate puhul kehtivad turutingimused ja kulude struktuur on erinevad, analüüsiti meetmete mõju mõlema sektori puhul eraldi.

8.4.1.   Trükitöösturid

| (145) | Kokku esitas põhiteabe üheksa trükitöösturit, kellest enamik olid väike- ja keskmise suurusega ettevõtjad. Neilt saadud teabe põhjal tehti kindlaks, et üldiselt on kaetud kvaliteetpaberi osa trükitud materjali tootmise kogukuludes suhteliselt kõrge, st keskmiselt 40 %. Enamik koostööd tegevatest trükitöösturitest hakkas Hiina RVst pärit paberit kasutama hiljuti, mitu isegi alles pärast uurimisperioodi lõppu. Kinnitati, et liidus ja Hiina RVs toodetud kaetud kvaliteetpaber on sarnase kvaliteediga ja et kauplejate hulgas on suur hinnakonkurents. |
| --- | --- |

(145)

Kokku esitas põhiteabe üheksa trükitöösturit, kellest enamik olid väike- ja keskmise suurusega ettevõtjad. Neilt saadud teabe põhjal tehti kindlaks, et üldiselt on kaetud kvaliteetpaberi osa trükitud materjali tootmise kogukuludes suhteliselt kõrge, st keskmiselt 40 %. Enamik koostööd tegevatest trükitöösturitest hakkas Hiina RVst pärit paberit kasutama hiljuti, mitu isegi alles pärast uurimisperioodi lõppu. Kinnitati, et liidus ja Hiina RVs toodetud kaetud kvaliteetpaber on sarnase kvaliteediga ja et kauplejate hulgas on suur hinnakonkurents.

| (146) | Kõik trükitöösturi kinnitasid, et mis tahes hinnatõus mõjutaks nende tulusust negatiivselt. Väideti, et trükitööstus on niigi struktuurilise liigvõimsuse tõttu surve all ja kaetud kvaliteetpaberi ostuhinna mis tahes tõus survestaks neid äriühinguid veelgi enam. Sellega seoses ning arvestades seda, et trükitöösturid kasutavad vaid vähesel hulgal Hiina RVst pärit kaetud kvaliteetpaberit (sest vajaminev peamine kogus kaetud kvaliteetpaberist saadakse liidu tootjatelt), märgitakse, et mis tahes tollimaksude otsene mõju on tähtsusetu. Mis puutub liidu turu üldisesse hinnatõusu, siis leitakse, et kuna selline hinnatõus mõjutaks kõiki ettevõtjaid, oleks tal kokkuvõttes neutraalne mõju. |
| --- | --- |

(146)

Kõik trükitöösturi kinnitasid, et mis tahes hinnatõus mõjutaks nende tulusust negatiivselt. Väideti, et trükitööstus on niigi struktuurilise liigvõimsuse tõttu surve all ja kaetud kvaliteetpaberi ostuhinna mis tahes tõus survestaks neid äriühinguid veelgi enam. Sellega seoses ning arvestades seda, et trükitöösturid kasutavad vaid vähesel hulgal Hiina RVst pärit kaetud kvaliteetpaberit (sest vajaminev peamine kogus kaetud kvaliteetpaberist saadakse liidu tootjatelt), märgitakse, et mis tahes tollimaksude otsene mõju on tähtsusetu. Mis puutub liidu turu üldisesse hinnatõusu, siis leitakse, et kuna selline hinnatõus mõjutaks kõiki ettevõtjaid, oleks tal kokkuvõttes neutraalne mõju.

| (147) | Paar trükitöösturit väitis, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine põhjustaks turul tarnete nappuse ja pikendaks kättetoimetamise aega. Uurimine näitas, et liidu tootjad ja edasimüüjad on suutelised turu nõudmisi rahuldama. Eespool kirjeldatu põhjal ja eelkõige arvestades seda, et selle väite tõestuseks ei esitatud mingeid tõendeid, lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(147)

Paar trükitöösturit väitis, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine põhjustaks turul tarnete nappuse ja pikendaks kättetoimetamise aega. Uurimine näitas, et liidu tootjad ja edasimüüjad on suutelised turu nõudmisi rahuldama. Eespool kirjeldatu põhjal ja eelkõige arvestades seda, et selle väite tõestuseks ei esitatud mingeid tõendeid, lükati see väide tagasi.

8.4.2.   Kirjastajad

| (148) | Kirjastussektoris saadi küsimustiku vastused kuuelt äriühingult. Ainult üks äriühing ostis uurimisperioodi jooksul väheses koguses kaetud kvaliteetpaberit Hiina RVst. Neli äriühingut esitasid arvulised andmed nende poolt kasutatava kaetud kvaliteetpaberi koguste kohta. |
| --- | --- |

(148)

Kirjastussektoris saadi küsimustiku vastused kuuelt äriühingult. Ainult üks äriühing ostis uurimisperioodi jooksul väheses koguses kaetud kvaliteetpaberit Hiina RVst. Neli äriühingut esitasid arvulised andmed nende poolt kasutatava kaetud kvaliteetpaberi koguste kohta.

| (149) | Selgus, et keskmiselt moodustas toodang, mille valmistamisel kasutati kaetud kvaliteetpaberit, 16 % kõnealuste äriühingute kogukäibest ning selle keskmine kasumlikkus oli ligikaudu 12 %. Seega leiti, et kõnealused kuus äriühingut ostsid kaetud kvaliteetpaberit enamasti liidu tootjatelt ning ainult üks kasutas kaetud kvaliteetpaberit, mis oli pärit Hiina RVst. Üks äriühing hakkas Hiina RVst pärit tooteid ostma alles pärast uurimisperioodi lõppu. Seega leitakse, ning eriti just selles sektoris kasutatava Hiina RVst pärit kaetud kvaliteetpaberi väikeste mahtude tõttu, et ajutiste meetmete kehtestamine Hiina RVst pärit impordi suhtes tõenäoliselt kokkuvõttes kirjastussektorit tõsiselt ei mõjuta. Veel leiti, et need äriühingud tegutsesid kasumiga ja et nad saaksid hinnatõusu suhteliselt kergesti lõpptarbija kanda jätta, sest trükkimisel kasutatakse enamasti kliendi valitud või ostetud paberit, kusjuures tavalisem on, et tootmisel kasutatakse paberit, mille klient on ise ostnud. Kokkuvõttes on kirjastajate ostujõud suurem, sest tekib mastaabisääst. |
| --- | --- |

(149)

Selgus, et keskmiselt moodustas toodang, mille valmistamisel kasutati kaetud kvaliteetpaberit, 16 % kõnealuste äriühingute kogukäibest ning selle keskmine kasumlikkus oli ligikaudu 12 %. Seega leiti, et kõnealused kuus äriühingut ostsid kaetud kvaliteetpaberit enamasti liidu tootjatelt ning ainult üks kasutas kaetud kvaliteetpaberit, mis oli pärit Hiina RVst. Üks äriühing hakkas Hiina RVst pärit tooteid ostma alles pärast uurimisperioodi lõppu. Seega leitakse, ning eriti just selles sektoris kasutatava Hiina RVst pärit kaetud kvaliteetpaberi väikeste mahtude tõttu, et ajutiste meetmete kehtestamine Hiina RVst pärit impordi suhtes tõenäoliselt kokkuvõttes kirjastussektorit tõsiselt ei mõjuta. Veel leiti, et need äriühingud tegutsesid kasumiga ja et nad saaksid hinnatõusu suhteliselt kergesti lõpptarbija kanda jätta, sest trükkimisel kasutatakse enamasti kliendi valitud või ostetud paberit, kusjuures tavalisem on, et tootmisel kasutatakse paberit, mille klient on ise ostnud. Kokkuvõttes on kirjastajate ostujõud suurem, sest tekib mastaabisääst.

| (150) | Kolm trükitöösturite ühendust esitasid kirjalikud esildised. Kaks äriühingut olid tollimaksude kehtestamise vastu ja väitsid, et mis tahes hinnatõus suurendab kulutusi ja seeläbi väheneb konkurentsivõime ning kaovad järgtööstuse töökohad. Nad väitsid, et kaetud kvaliteetpaberit peamiselt kasutatakse, veel kasvab. Mis puutub väitesse, et kahjum jääb järgneva turu kanda, siis peetakse seda ebamääraseks ning trükitud ja elektroonilise meedia toodete vaheline side on väga elastne, mis tähendab, et mis tahes hinnatõus sunniks trükimeediat kokku tõmbuma. Uurimisel leiti, et paberitoodete mitmes kasutusvaldkonnas võib loota majanduskasvule ja et kõrgkvaliteetse trükipaberi turuosa, kus väite põhjenduseks ei esitatud toetavaid andmeid ega tõendusmaterjali. Lisaks ei tehtud uurimisel kindlaks mis tahes olulist mõju kirjastajatele, kes ostsid paberit enamasti mujalt kui Hiina RVst. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(150)

Kolm trükitöösturite ühendust esitasid kirjalikud esildised. Kaks äriühingut olid tollimaksude kehtestamise vastu ja väitsid, et mis tahes hinnatõus suurendab kulutusi ja seeläbi väheneb konkurentsivõime ning kaovad järgtööstuse töökohad. Nad väitsid, et kaetud kvaliteetpaberit peamiselt kasutatakse, veel kasvab. Mis puutub väitesse, et kahjum jääb järgneva turu kanda, siis peetakse seda ebamääraseks ning trükitud ja elektroonilise meedia toodete vaheline side on väga elastne, mis tähendab, et mis tahes hinnatõus sunniks trükimeediat kokku tõmbuma. Uurimisel leiti, et paberitoodete mitmes kasutusvaldkonnas võib loota majanduskasvule ja et kõrgkvaliteetse trükipaberi turuosa, kus väite põhjenduseks ei esitatud toetavaid andmeid ega tõendusmaterjali. Lisaks ei tehtud uurimisel kindlaks mis tahes olulist mõju kirjastajatele, kes ostsid paberit enamasti mujalt kui Hiina RVst. Seetõttu lükati väide tagasi.

| (151) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes on üldine mõju nende kahe tootmissektori kasutajatele siiski piiratud, isegi kui Hiina RVst pärit impordi suhtes kohaldatavad meetmed võivad mõjutada mõnda kasutajat negatiivselt. Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et esitatud teabe põhjal ei avalda dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiina RVst pärit kaetud kvaliteetpaberi impordi suhtes tõenäoliselt olulist negatiivset mõju vaatlusaluse toote kasutajatele. |
| --- | --- |

(151)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes on üldine mõju nende kahe tootmissektori kasutajatele siiski piiratud, isegi kui Hiina RVst pärit impordi suhtes kohaldatavad meetmed võivad mõjutada mõnda kasutajat negatiivselt. Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et esitatud teabe põhjal ei avalda dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiina RVst pärit kaetud kvaliteetpaberi impordi suhtes tõenäoliselt olulist negatiivset mõju vaatlusaluse toote kasutajatele.

8.5.   Järeldus liidu huvide kohta

| (152) | Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele liidu huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et kokkuvõttes puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Hiinast pärit kaetud kvaliteetpaberi impordile kohaldavate ajutiste meetmete võtmata jätmist. |
| --- | --- |

(152)

Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele liidu huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et kokkuvõttes puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid Hiinast pärit kaetud kvaliteetpaberi impordile kohaldavate ajutiste meetmete võtmata jätmist.

9.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

9.1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (153) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootjatele täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(153)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootjatele täiendavat kahju.

| (154) | Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ning liidu tootjatele tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(154)

Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ning liidu tootjatele tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.

| (155) | Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama liidu tootjatel katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida tootjad võiks saavutada liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Nagu kaebuse esitaja väitis, leitakse esialgu, et 8 %-list käibepõhist kasumimarginaali võib käsitada sobiva miinimumina, mille liidu tootjad võiks kahjustava dumpingu puudumisel eeldatavalt saavutada. |
| --- | --- |

(155)

Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama liidu tootjatel katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida tootjad võiks saavutada liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Nagu kaebuse esitaja väitis, leitakse esialgu, et 8 %-list käibepõhist kasumimarginaali võib käsitada sobiva miinimumina, mille liidu tootjad võiks kahjustava dumpingu puudumisel eeldatavalt saavutada.

| (156) | Sellest lähtudes arvutati liidu tootjate jaoks samasuguse toote mittekahjustav hind. Kahjusid vältiva hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 8 %-line kasumimarginaal tootmiskuludele. |
| --- | --- |

(156)

Sellest lähtudes arvutati liidu tootjate jaoks samasuguse toote mittekahjustav hind. Kahjusid vältiva hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 8 %-line kasumimarginaal tootmiskuludele.

| (157) | Seejärel määrati tooteliigiti kindlaks vajalik hinnatõus, selleks võrreldi Hiina RV eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda ja liidu tootjate poolt liidu turul müüdavate tooteliikide jaoks kehtestatud mittekahjustavat hinda uurimisperioodil. Seejärel väljendati selles võrdluses leitud kõik erinevused protsendimäärana võrreldud tooteliikide keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(157)

Seejärel määrati tooteliigiti kindlaks vajalik hinnatõus, selleks võrreldi Hiina RV eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda ja liidu tootjate poolt liidu turul müüdavate tooteliikide jaoks kehtestatud mittekahjustavat hinda uurimisperioodil. Seejärel väljendati selles võrdluses leitud kõik erinevused protsendimäärana võrreldud tooteliikide keskmisest CIF-impordihinnast.

9.2.   Ajutised meetmed

| (158) | Eelöeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks Hiina RVst pärit impordi suhtes kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, mis vastaks dumpingu- ja kahjumarginaalist madalamale määrale, kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud kahjumarginaali tasemele. |
| --- | --- |

(158)

Eelöeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks Hiina RVst pärit impordi suhtes kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, mis vastaks dumpingu- ja kahjumarginaalist madalamale määrale, kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud kahjumarginaali tasemele.

| (159) | Seega on kahjukõrvaldamise marginaalid, dumpingumarginaalid ja kavandatava ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad Hiina RV puhul, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:








  Eksportiv tootja | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal | Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province (Hiina RV) | 43,9 % | 19,7 % | 19,7 % |
| Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province (Hiina RV) | 43,9 % | 19,7 % | 19,7 % |
| Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province (Hiina RV), | 63 % | 39,1 % | 39,1 % |
| Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd (Shouguang City, Shandong Province, Hiina RV) | 63 % | 39,1 % | 39,1 % |
| Kõik muud äriühingud | 63 % | 39,1 % | 39,1 % |

(159)

Seega on kahjukõrvaldamise marginaalid, dumpingumarginaalid ja kavandatava ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad Hiina RV puhul, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:

Eksportiv tootja

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal

Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province (Hiina RV)

43,9 %

19,7 %

19,7 %

Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province (Hiina RV)

43,9 %

19,7 %

19,7 %

Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province (Hiina RV),

63 %

39,1 %

39,1 %

Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd (Shouguang City, Shandong Province, Hiina RV)

63 %

39,1 %

39,1 %

Kõik muud äriühingud

63 %

39,1 %

39,1 %

| (160) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(160)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast kogu riiki hõlmavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (161) | Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (5) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses ning omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(161)

Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (5) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses ning omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (162) | Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil Euroopa Liitu ei eksportinud. |
| --- | --- |

(162)

Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tohiks jääktollimaksu määra kohaldada üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil Euroopa Liitu ei eksportinud.

10.   LÕPPSÄTE

| (163) | Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning lõpliku tollimaksu kehtestamise korral võib osutuda vajalikuks need läbi vaadata, |
| --- | --- |

(163)

Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning lõpliku tollimaksu kehtestamise korral võib osutuda vajalikuks need läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ning praegu CN-koodide ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 ja ex 4810 99 90 (TARICi koodid 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 ja 4810999020) alla kuuluva kaetud kvaliteetpaberi, mis on kas paber või papp (v. a jõupaber või -papp), mis on kaetud ühelt või mõlemalt poolt ning mida turustatakse kas lehtedena või rullides ja mille kaal ruutmeetri kohta on vahemikus 70–400 grammi ning heledus on rohkem kui 84 (mõõdetuna ISO standardi 2470-1 kohaselt), impordi suhtes.

Ajutist dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata rullide suhtes, mida kasutatakse rotatsioonitehnikaga trükipressides. Rulle, mida kasutatakse rotatsioonitehnikaga trükipressides, määratletakse kui rulle, mis juhul, kui neid katsetatakse vastavalt ISO katsestandardile ISO 3783:2006 („Paper and board – Determination of resistance to picking – Accelerated speed method using the IGT-type tester (electric model)”), annavad tulemuseks vähem kui 30 N/m mõõdetuna paberi ristsuunas (CD) ja vähem kui 50 N/m mõõdetuna masinasse sisestamise suunas (MD). Ajutist dumpinguvastast tollimaksu ei kohaldata ka mitmekihilise paberi ja papi puhul.

2.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Dumpinguvastase tollimaksu määr | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd (Zhenjiang City, Jiangsu provints, Hiina RV) Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd (Suzhou City, Jiangsu provints, Hiina RV) | 19,7 % | B001 |
| Kõik muud äriühingud | 39,1 % | B999 |

Äriühing

Dumpinguvastase tollimaksu määr

TARICi lisakood

Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd (Zhenjiang City, Jiangsu provints, Hiina RV) Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd (Suzhou City, Jiangsu provints, Hiina RV)

19,7 %

B001

Kõik muud äriühingud

39,1 %

B999

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud teha märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 16. november 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 41, 18.2.2010, lk 6.

2

(3)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

3

(4)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

4

(5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office Nerv- 105, 1049 Bruxeltes/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

5

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1043/2010,

15. november 2010,

millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel niituimlutsu püük VIII ja IX püügipiirkonna ühenduse vetes ning vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 28. novembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1359/2008, millega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (2) on kehtestatud kvoodid 2009. ja 2010. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 28. novembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1359/2008, millega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (2) on kehtestatud kvoodid 2009. ja 2010. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2010. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 352, 31.12.2008, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 45/DSS |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | GFB/89- |
| Liik | Niituimlutsud (Phycis blennoides) |
| Piirkond | VIII ja IX püügipiirkonna ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla |
| Kuupäev | 30.9.2010 |

Nr

45/DSS

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

GFB/89-

Liik

Niituimlutsud (Phycis blennoides)

Piirkond

VIII ja IX püügipiirkonna ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla

Kuupäev

30.9.2010

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1044/2010,

15. november 2010,

millega keelatakse Portugali lipu all sõitvatel laevadel limapeade püük III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ühenduse vetes ja vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 28. novembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1359/2008, millega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (2) on kehtestatud kvoodid 2009. ja 2010. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 28. novembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1359/2008, millega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (2) on kehtestatud kvoodid 2009. ja 2010. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2010. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 352, 31.12.2008, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 32/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru | ALF/3X14- |
| Liik | Limapead (Beryx spp.) |
| Piirkond | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla) |
| Kuupäev | 11.8.2010 |

Nr

32/T&Q

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru

ALF/3X14-

Liik

Limapead (Beryx spp.)

Piirkond

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla)

Kuupäev

11.8.2010

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1045/2010,

15. november 2010,

millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel heeringapüük Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 14. jaanuari 2010. aasta määrusega (EL) nr 53/2010, millega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2010. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 14. jaanuari 2010. aasta määrusega (EL) nr 53/2010, millega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2010. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2010. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 21, 26.1.2010, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 44/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | HER/5B6ANB |
| Liik | Heeringas (Clupea harengus) |
| Piirkond | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 30.9.2010 |

Nr

44/T&Q

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

HER/5B6ANB

Liik

Heeringas (Clupea harengus)

Piirkond

Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

30.9.2010

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1046/2010,

15. november 2010,

millega keelatakse Portugali lipu all sõitvatel laevadel euroopa merikuradi püük VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas ning CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 14. jaanuari 2010. aasta määrusega (EL) nr 53/2010, millega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2010. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 14. jaanuari 2010. aasta määrusega (EL) nr 53/2010, millega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2010. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2010. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 21, 26.1.2010, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 42/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru | ANF/8C3411 |
| Liik | merikuratlased (Lophiidae) |
| Piirkond | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed |
| Kuupäev | 6.10.2010 |

Nr

42/T&Q

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru

ANF/8C3411

Liik

merikuratlased (Lophiidae)

Piirkond

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

Kuupäev

6.10.2010

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/37

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1047/2010,

15. november 2010,

millega keelatakse Madalmaade lipu all sõitvatel laevadel niituimlutsu püük II, IV ja V püügipiirkonna ELi vetes ja vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 28. novembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1359/2008, millega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (2) on kehtestatud kvoodid 2009. ja 2010. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 28. novembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1359/2008, millega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (2) on kehtestatud kvoodid 2009. ja 2010. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2010. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 352, 31.12.2008, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 40/DSS |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Kalavaru | BLI/245- |
| Liik | Sinine molva (Molva dypterygia) |
| Piirkond | II, IV ja V püügipiirkonna ELi veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla |
| Kuupäev | 28.9.2010 |

Nr

40/DSS

Liikmesriik

Madalmaad

Kalavaru

BLI/245-

Liik

Sinine molva (Molva dypterygia)

Piirkond

II, IV ja V püügipiirkonna ELi veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla

Kuupäev

28.9.2010

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/39

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1048/2010,

15. november 2010,

millega keelatakse Taani lipu all sõitvatel laevadel hariliku molva püük IIIa püügipiirkonnas ning IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 14. jaanuari 2010. aasta määrusega (EL) nr 53/2010, millega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse ELi vetes ning ELi kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2010. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 14. jaanuari 2010. aasta määrusega (EL) nr 53/2010, millega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse ELi vetes ning ELi kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2010. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2010. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2010. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 21, 26.1.2010, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 34/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Taani |
| Kalavaru | LIN/03. |
| Liik | Molva (Molva molva) |
| Piirkond | IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi veed |
| Kuupäev | 21.8.2010 |

Nr

34/T&Q

Liikmesriik

Taani

Kalavaru

LIN/03.

Liik

Molva (Molva molva)

Piirkond

IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi veed

Kuupäev

21.8.2010

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/41

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1049/2010,

16. november 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. novembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 48,9 |
| MA | 70,7 |
| MK | 61,0 |
| ZZ | 60,2 |
| 0707 00 05 | AL | 68,6 |
| EG | 161,4 |
| JO | 174,9 |
| MK | 59,4 |
| TR | 128,1 |
| ZZ | 118,5 |
| 0709 90 70 | MA | 79,5 |
| TR | 148,9 |
| ZZ | 114,2 |
| 0805 20 10 | MA | 64,7 |
| ZA | 145,6 |
| ZZ | 105,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 49,7 |
| TN | 78,6 |
| TR | 57,8 |
| UY | 56,9 |
| ZZ | 60,8 |
| 0805 50 10 | AR | 52,5 |
| TR | 74,7 |
| UY | 57,1 |
| ZZ | 61,4 |
| 0806 10 10 | BR | 230,8 |
| TR | 141,6 |
| US | 276,9 |
| ZA | 79,2 |
| ZZ | 182,1 |
| 0808 10 80 | AR | 75,7 |
| CL | 84,2 |
| MK | 27,2 |
| NZ | 94,2 |
| US | 96,5 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 79,2 |
| 0808 20 50 | CN | 75,1 |
| ZZ | 75,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

48,9

MA

70,7

MK

61,0

ZZ

60,2

0707 00 05

AL

68,6

EG

161,4

JO

174,9

MK

59,4

TR

128,1

ZZ

118,5

0709 90 70

MA

79,5

TR

148,9

ZZ

114,2

0805 20 10

MA

64,7

ZA

145,6

ZZ

105,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

49,7

TN

78,6

TR

57,8

UY

56,9

ZZ

60,8

0805 50 10

AR

52,5

TR

74,7

UY

57,1

ZZ

61,4

0806 10 10

BR

230,8

TR

141,6

US

276,9

ZA

79,2

ZZ

182,1

0808 10 80

AR

75,7

CL

84,2

MK

27,2

NZ

94,2

US

96,5

ZA

97,6

ZZ

79,2

0808 20 50

CN

75,1

ZZ

75,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/43

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1050/2010,

16. november 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11 turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11 turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1039/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11 turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1039/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11 turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. novembril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. november 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

3

(4)  ELT L 298, 15.11.2010, lk 49.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 17. novembrist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 55,54 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 49,79 | 2,53 |
| 1701 99 10 (2) | 49,79 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,79 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

55,54

0,00

1701 11 90 (1)

55,54

0,00

1701 12 10 (1)

55,54

0,00

1701 12 90 (1)

55,54

0,00

1701 91 00 (2)

49,79

2,53

1701 99 10 (2)

49,79

0,00

1701 99 90 (2)

49,79

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/45

---

KOMISJONI OTSUS,

15. november 2010,

millega tunnistatakse Läti veiste andmebaas täielikult kasutusel olevaks

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 7782 all)

(Ainult lätikeelne tekst on autentne)

(2010/692/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 10 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1760/2000 (edaspidi „määrus”) artikli 6 lõikes 3 on sätestatud, et liikmesriigid, kellel on elektrooniline andmebaas, mida komisjon peab täielikult kasutusel olevaks, võivad kindlaks määrata, et loomapass tuleb välja anda ainult liidusiseseks kauplemiseks ettenähtud loomadele ja et see peab loomadega kaasas olema ainult nende viimisel asjaomase liikmesriigi territooriumilt teise liikmesriigi territooriumile. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1760/2000 (edaspidi „määrus”) artikli 6 lõikes 3 on sätestatud, et liikmesriigid, kellel on elektrooniline andmebaas, mida komisjon peab täielikult kasutusel olevaks, võivad kindlaks määrata, et loomapass tuleb välja anda ainult liidusiseseks kauplemiseks ettenähtud loomadele ja et see peab loomadega kaasas olema ainult nende viimisel asjaomase liikmesriigi territooriumilt teise liikmesriigi territooriumile.

| (2) | Läti on esitanud komisjonile taotluse tunnistada vastavalt määrusele täielikult kasutusel olevaks andmebaas, mis moodustab osa Läti veiste identifitseerimis- ja registreerimissüsteemist. Läti ametiasutused on esitanud komisjonile ka asjakohase teabe selle kohta, et andmebaas vastab määruse artikli 5 sätetele. |
| --- | --- |

(2)

Läti on esitanud komisjonile taotluse tunnistada vastavalt määrusele täielikult kasutusel olevaks andmebaas, mis moodustab osa Läti veiste identifitseerimis- ja registreerimissüsteemist. Läti ametiasutused on esitanud komisjonile ka asjakohase teabe selle kohta, et andmebaas vastab määruse artikli 5 sätetele.

| (3) | Olles tutvunud Läti ametiasutuste esitatud teabega ja läbi viinud kontrolli, leidis komisjon, et taotlus on põhjendatud, tingimusel et Läti ametiasutused teevad mõned muudatused 30. septembriks 2010. |
| --- | --- |

(3)

Olles tutvunud Läti ametiasutuste esitatud teabega ja läbi viinud kontrolli, leidis komisjon, et taotlus on põhjendatud, tingimusel et Läti ametiasutused teevad mõned muudatused 30. septembriks 2010.

| (4) | Enne 1. oktoobrit 2010 kinnitasid Läti ametiasutused, et rakendatud on täiendavad meetmed tagamaks, et määruses sätestatud asjaoludest teatamise tähtaegadest peetakse kinni, et teadmata asukohaga loomad avastatakse ja nende suhtes võetakse järelmeetmed ning et teisest liikmesriigist saabuva looma pass loovutatakse looma saabudes pädevale asutusele. |
| --- | --- |

(4)

Enne 1. oktoobrit 2010 kinnitasid Läti ametiasutused, et rakendatud on täiendavad meetmed tagamaks, et määruses sätestatud asjaoludest teatamise tähtaegadest peetakse kinni, et teadmata asukohaga loomad avastatakse ja nende suhtes võetakse järelmeetmed ning et teisest liikmesriigist saabuva looma pass loovutatakse looma saabudes pädevale asutusele.

| (5) | Eeltoodust tulenevalt on põhjendatud Läti veiste andmebaasi täielikult kasutusel olevaks tunnistamine alates 1. oktoobrist 2010, |
| --- | --- |

(5)

Eeltoodust tulenevalt on põhjendatud Läti veiste andmebaasi täielikult kasutusel olevaks tunnistamine alates 1. oktoobrist 2010,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Läti veiste andmebaas on tunnistatud täielikult kasutusel olevaks alates 1. oktoobrist 2010.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Läti Vabariigile.

Brüssel, 15. november 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1.

1

---

Parandused

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 299/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 299/46

---

Nõukogu 14. mai 2010. aasta otsuse 2010/648/EL (kirjutada Euroopa Liidu nimel alla leping, millega muudetakse teist korda partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 ja mida on muudetud esimest korda Luxembourgis 25. juunil 2005) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 287, 4. november 2010
  )

Kaanel otsuse pealkirjas ja leheküljel 1 otsuse pealkirjas ning leheküljel 2 lõppfraasis

asendatakse

„14. mai 2010”

järgmisega:

„14. juuni 2010”.

---