# Az Európai Unió L 267/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.267.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 267 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. október 9. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.267.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 267

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. október 9.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/597/EU |
| | * | Az Európai Központi Bank határozata (2010. szeptember 16.) az eurobankjegyek valódiság- és forgalomképesség szerinti vizsgálatáról, illetve visszaforgatásáról (EKB/2010/14) | 1 |
| | | IRÁNYMUTATÁSOK |
| | | 2010/598/EU |
| | * | Az Európai Központi Bank iránymutatása (2010. szeptember 16.) az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló EKB/2000/7 iránymutatás módosításáról (EKB/2010/13) | 21 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

2010/597/EU

*

Az Európai Központi Bank határozata (2010. szeptember 16.) az eurobankjegyek valódiság- és forgalomképesség szerinti vizsgálatáról, illetve visszaforgatásáról (EKB/2010/14)

(EKB/2010/14)

1

IRÁNYMUTATÁSOK

2010/598/EU

*

Az Európai Központi Bank iránymutatása (2010. szeptember 16.) az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló EKB/2000/7 iránymutatás módosításáról (EKB/2010/13)

(EKB/2010/13)

21

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 267/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 267/1

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

(2010. szeptember 16.)

az eurobankjegyek valódiság- és forgalomképesség szerinti vizsgálatáról, illetve visszaforgatásáról

(EKB/2010/14)

(2010/597/EU)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) és különösen annak 16. cikkére,

mivel:

| (1) | A Szerződés 128. cikkének (1) bekezdése és a KBER Alapokmányának 16. cikke úgy rendelkezik, hogy a Közösség területén a bankjegyek kibocsátásának engedélyezése az Európai Központi Bank („EKB”) kizárólagos joga. Ez a jogosultság magában foglalja az eurobankjegyek mint fizetőeszközök integritásának biztosításához szükséges intézkedések meghozatalát is. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 128. cikkének (1) bekezdése és a KBER Alapokmányának 16. cikke úgy rendelkezik, hogy a Közösség területén a bankjegyek kibocsátásának engedélyezése az Európai Központi Bank („EKB”) kizárólagos joga. Ez a jogosultság magában foglalja az eurobankjegyek mint fizetőeszközök integritásának biztosításához szükséges intézkedések meghozatalát is.

| (2) | Az eurobankjegyek integritásának védelme és a hamisítványok megfelelő felismerésének lehetővé tétele céljából meg kell őrizni a forgalomban lévő eurobankjegyek jó állapotát annak biztosítása érdekében, hogy valódiságuk egyszerűen és megbízhatóan ellenőrizhető legyen, ezért az eurobankjegyek forgalomképességét ellenőrizni kell. A hamisgyanús eurobankjegyeket mindezen túlmenően gyorsan fel kell ismerni, és át kell adni a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságoknak. |
| --- | --- |

(2)

Az eurobankjegyek integritásának védelme és a hamisítványok megfelelő felismerésének lehetővé tétele céljából meg kell őrizni a forgalomban lévő eurobankjegyek jó állapotát annak biztosítása érdekében, hogy valódiságuk egyszerűen és megbízhatóan ellenőrizhető legyen, ezért az eurobankjegyek forgalomképességét ellenőrizni kell. A hamisgyanús eurobankjegyeket mindezen túlmenően gyorsan fel kell ismerni, és át kell adni a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságoknak.

| (3) | Az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 2001. június 28-i 1338/2001/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke eredetileg a hitelintézeteket és más hasonló intézményeket kötelezte mindazon eurobankjegyek forgalomból való kivonására, amelyekről tudják vagy kellő alappal feltételezik, hogy hamisak. |
| --- | --- |

(3)

Az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 2001. június 28-i 1338/2001/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke eredetileg a hitelintézeteket és más hasonló intézményeket kötelezte mindazon eurobankjegyek forgalomból való kivonására, amelyekről tudják vagy kellő alappal feltételezik, hogy hamisak.

| (4) | Az eurobankjegyek visszaforgatására vonatkozó harmonizált előírások létrehozása érdekében az EKB 2005-ben kiadta a bankjegyek visszaforgatási keretrendszerét, mely lefektette a hamis eurobankjegyek felismerésére és a valódi eurobankjegyek forgalomképességi vizsgálatára vonatkozó közös szabályokat és eljárásokat (2), ideértve a bankjegyvizsgáló gépekre vonatkozó előírásokat is. Ezt követően az EKB közös eljárásokat fogadott el a bankjegyvizsgáló gépek NKB-k általi bevizsgálására. |
| --- | --- |

(4)

Az eurobankjegyek visszaforgatására vonatkozó harmonizált előírások létrehozása érdekében az EKB 2005-ben kiadta a bankjegyek visszaforgatási keretrendszerét, mely lefektette a hamis eurobankjegyek felismerésére és a valódi eurobankjegyek forgalomképességi vizsgálatára vonatkozó közös szabályokat és eljárásokat (2), ideértve a bankjegyvizsgáló gépekre vonatkozó előírásokat is. Ezt követően az EKB közös eljárásokat fogadott el a bankjegyvizsgáló gépek NKB-k általi bevizsgálására.

| (5) | Az 1338/2001/EK rendelet módosult (3) annyiban, hogy címzettjeinek köre bővült és azok most már kötelesek biztosítani, hogy az átvett és visszaforgatásra szánt eurobankjegyek valódiságát ellenőrizzék és a hamisítványokat felismerjék. E tekintetben az 1338/2001/EK rendelet előírja, hogy a vizsgálatot az EKB által meghatározott eljárásoknak megfelelően kell végezni. Ezért helyénvaló ezeket az eljárásokat jogi aktusban meghatározni. |
| --- | --- |

(5)

Az 1338/2001/EK rendelet módosult (3) annyiban, hogy címzettjeinek köre bővült és azok most már kötelesek biztosítani, hogy az átvett és visszaforgatásra szánt eurobankjegyek valódiságát ellenőrizzék és a hamisítványokat felismerjék. E tekintetben az 1338/2001/EK rendelet előírja, hogy a vizsgálatot az EKB által meghatározott eljárásoknak megfelelően kell végezni. Ezért helyénvaló ezeket az eljárásokat jogi aktusban meghatározni.

| (6) | A tagállamok az 1338/2001/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésében említett és a rendelet szerinti kötelezettségeiket nem teljesítő intézmények elleni szankciókiszabási jogkörének sérelme nélkül az eurorendszernek lehetőséggel kell rendelkeznie a megfelelő adminisztratív intézkedések meghozatalára annak biztosítása érdekében, hogy az EKB által meghatározott eljárásokat betartsák, valamint az e határozat keretében megállapított szabályokat és eljárásokat ne kerüljék meg, mivel annak következménye a hamis és forgalomképtelen bankjegyek felismerésének elmaradása és visszaforgatása kockázatának növekedése lenne, |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok az 1338/2001/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésében említett és a rendelet szerinti kötelezettségeiket nem teljesítő intézmények elleni szankciókiszabási jogkörének sérelme nélkül az eurorendszernek lehetőséggel kell rendelkeznie a megfelelő adminisztratív intézkedések meghozatalára annak biztosítása érdekében, hogy az EKB által meghatározott eljárásokat betartsák, valamint az e határozat keretében megállapított szabályokat és eljárásokat ne kerüljék meg, mivel annak következménye a hamis és forgalomképtelen bankjegyek felismerésének elmaradása és visszaforgatása kockázatának növekedése lenne,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Hatály

Az 1338/2001/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének értelmében ez a határozat állapítja meg a hamis eurobankjegyek felismerésére és a valódi eurobankjegyek forgalomképességi vizsgálatára, illetve visszaforgatására vonatkozó közös szabályokat és eljárásokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ennek a határozatnak az alkalmazásában:

| 1. | „NKB” azon tagállamok nemzeti központi bankja, amelyek pénzneme az euro. |
| --- | --- |

1.

„NKB” azon tagállamok nemzeti központi bankja, amelyek pénzneme az euro.

| 2. | „Pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók”: az 1338/2001/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében meghatározott intézmények és gazdasági szereplők. |
| --- | --- |

2.

„Pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók”: az 1338/2001/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében meghatározott intézmények és gazdasági szereplők.

| 3. | „Visszaforgatás”: a pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók által a lakosságtól fizetéskor vagy bankszámlára való befizetéskor, illetve más pénzforgalmazótól/pénzfeldolgozótól kapott bankjegyek forgalomba való közvetlen vagy közvetett visszaforgatása. |
| --- | --- |

3.

„Visszaforgatás”: a pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók által a lakosságtól fizetéskor vagy bankszámlára való befizetéskor, illetve más pénzforgalmazótól/pénzfeldolgozótól kapott bankjegyek forgalomba való közvetlen vagy közvetett visszaforgatása.

| 4. | „Bankjegyvizsgáló gép”: ügyfél vagy alkalmazott által kezelt, az I. mellékletben meghatározott gép. |
| --- | --- |

4.

„Bankjegyvizsgáló gép”: ügyfél vagy alkalmazott által kezelt, az I. mellékletben meghatározott gép.

| 5. | „Bankjegyvizsgálógép-típus”: a más bankjegyvizsgáló gépektől megkülönböztethető bankjegyvizsgáló gépek csoportja az I. mellékletben leírtak szerint. |
| --- | --- |

5.

„Bankjegyvizsgálógép-típus”: a más bankjegyvizsgáló gépektől megkülönböztethető bankjegyvizsgáló gépek csoportja az I. mellékletben leírtak szerint.

| 6. | „Közös vizsgálati eljárások”: az EKB által meghatározott azon vizsgálati eljárások, amelyeket az NKB-knak a bankjegyvizsgálógép-típusok bevizsgálására használniuk kell. |
| --- | --- |

6.

„Közös vizsgálati eljárások”: az EKB által meghatározott azon vizsgálati eljárások, amelyeket az NKB-knak a bankjegyvizsgálógép-típusok bevizsgálására használniuk kell.

| 7. | „Képzett személyzet”: a pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók azon alkalmazottai, akik: a) ismerik az eurobankjegyek különféle, az eurorendszer által meghatározott és közzétett nyilvános biztonsági jellemzőit és képesek azok ellenőrzésére; valamint b) ismerik a IIIb. mellékletben felsorolt leválogatási kritériumokat és képesek az eurobankjegyek ezeknek megfelelően történő vizsgálatára. |
| --- | --- |

7.

„Képzett személyzet”: a pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók azon alkalmazottai, akik: a) ismerik az eurobankjegyek különféle, az eurorendszer által meghatározott és közzétett nyilvános biztonsági jellemzőit és képesek azok ellenőrzésére; valamint b) ismerik a IIIb. mellékletben felsorolt leválogatási kritériumokat és képesek az eurobankjegyek ezeknek megfelelően történő vizsgálatára.

| 8. | „Hamis eurobankjegyek”: az 1338/2001/EK rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott hamisítványok. |
| --- | --- |

8.

„Hamis eurobankjegyek”: az 1338/2001/EK rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott hamisítványok.

| 9. | „Automata pénzkiadó”: olyan önkiszolgáló berendezés, amely bankkártya vagy más eszköz használatán keresztül bankszámla megterhelésével eurobankjegyeket ad ki a nagyközönségnek, mint például a bankjegykiadó automata (automated teller machine – ATM). Automata pénzkiadónak minősülnek azok a készpénzfelvételi funkcióval rendelkező önkiszolgáló pénztárgépek (self-checkout terminals – SCoT) is, amelyekkel a nagyközönség árukért vagy szolgáltatásokért bankkártyával, készpénzzel vagy más fizetőeszközzel fizethet. |
| --- | --- |

9.

„Automata pénzkiadó”: olyan önkiszolgáló berendezés, amely bankkártya vagy más eszköz használatán keresztül bankszámla megterhelésével eurobankjegyeket ad ki a nagyközönségnek, mint például a bankjegykiadó automata (automated teller machine – ATM). Automata pénzkiadónak minősülnek azok a készpénzfelvételi funkcióval rendelkező önkiszolgáló pénztárgépek (self-checkout terminals – SCoT) is, amelyekkel a nagyközönség árukért vagy szolgáltatásokért bankkártyával, készpénzzel vagy más fizetőeszközzel fizethet.

| 10. | „Hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok”: az 1338/2001/EK rendelet 2. cikkének b) bekezdésében meghatározott hatóságok. |
| --- | --- |

10.

„Hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok”: az 1338/2001/EK rendelet 2. cikkének b) bekezdésében meghatározott hatóságok.

| 11. | „Forgalomképtelen eurobankjegyek”: azok az eurobankjegyek, amelyeket a 6. cikkben említett forgalomképességi vizsgálaton visszaforgatásra alkalmatlannak minősítenek. |
| --- | --- |

11.

„Forgalomképtelen eurobankjegyek”: azok az eurobankjegyek, amelyeket a 6. cikkben említett forgalomképességi vizsgálaton visszaforgatásra alkalmatlannak minősítenek.

| 12. | „Hitelintézet”: a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott hitelintézet. |
| --- | --- |

12.

„Hitelintézet”: a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott hitelintézet.

3. cikk

Általános elvek

(1)   A pénzforgalmazóknak/pénzfeldolgozóknak az eurobankjegyek valódiság- és forgalomképességi vizsgálatát az ebben a határozatban megállapított eljárásoknak megfelelően kell elvégezniük.

(2)   Ha ugyanazon eurobankjegyek visszaforgatásában kettő vagy több pénzforgalmazó/pénzfeldolgozó vesz részt, az eurobankjegyek valódiság- és forgalomképességi vizsgálatáért felelős pénzforgalmazót/pénzfeldolgozót a nemzeti szabályozásnak megfelelően, ilyen szabályozás hiányában pedig az adott pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók közötti szerződéses szabályozásban kell kijelölni.

(3)   Az eurobankjegyek valódiság- és forgalomképességi vizsgálatát az NKB által sikeresen bevizsgált bankjegyvizsgálógép-típussal vagy képzett személyzet általi kézi vizsgálattal kell végezni.

(4)   Az eurobankjegyek ügyfél által kezelt gépeken vagy automata pénzkiadókon keresztül történő visszaforgatására csak akkor kerülhet sor, ha az eurobankjegyek valódiság- és forgalomképességi vizsgálatát egy NKB által sikeresen bevizsgált bankjegyvizsgálógép-típuson elvégezték és azokat valódinak és forgalomképesnek találták. Ez a követelmény azonban nem érvényesül azon eurobankjegyek esetében, amelyeket a pénzforgalmazóhoz/pénzfeldolgozóhoz az NKB vagy más olyan pénzforgalmazó/pénzfeldolgozó szállított le, mely ilyen módon már elvégezte az eurobankjegyek valódiság- és forgalomképességi vizsgálatát.

(5)   A pénzforgalmazó/pénzfeldolgozó a hamisítványok felismerésére és a valódi eurobankjegyek forgalomképességi vizsgálatára használt, alkalmazott által kezelt gépeket és ügyfelek által kezelt gépeket csak akkor helyezhet üzembe, ha a gépeket egy NKB sikeresen bevizsgálta, és azok szerepelnek az EKB weboldalán a 9. cikk (2) bekezdésének megfelelően. Amennyiben az NKB és a pénzforgalmazó/pénzfeldolgozó szigorúbb beállításokban nem állapodik meg, a gépeket azokkal a szabványos gyári beállításokkal – beleértve azok frissítéseit is – kell használni, amelyeket a sikeres bevizsgáláskor használtak.

(6)   Csak pénztári forgalomban forgathatóak vissza azok az eurobankjegyek, amelyek tekintetében az eurobankjegyek valódiság- és forgalomképességi vizsgálatát nem a valamely NKB által sikeresen bevizsgált bankjegyvizsgálógép-típus, hanem képzett személyzet végezte, és a forgalomképességet, illetve a valódiságot képzett személyzet állapította meg.

(7)   Ez a határozat nem vonatkozik arra az esetre, ha a hamisítványok felismerését és a valódi eurobankjegyek forgalomképességi vizsgálatát az NKB-k végzik.

4. cikk

Az eurobankjegyek bankjegyvizsgáló gép általi osztályozása és kezelése

(1)   Az ügyfelek által kezelt géppel ellenőrzött eurobankjegyek osztályozását és kezelését a IIa. mellékletnek megfelelően kell végezni.

(2)   Az alkalmazott által kezelt géppel ellenőrzött eurobankjegyek osztályozását és kezelését a IIb. mellékletnek megfelelően kell végezni.

5. cikk

Hamis eurobankjegyek felismerése

A pénzforgalmazóknak/pénzfeldolgozóknak azokat a bankjegyeket, amelyeket a IIa. vagy IIb. mellékletnek megfelelően elvégzett osztályozást vagy a szakképzett személyzet által elvégzett kézi valódiságvizsgálatot követően nem minősítenek valódinak, haladéktalanul – a nemzeti szabályozásnak megfelelően és minden esetben legfeljebb húsz munkanapon belül – át kell adniuk a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok számára.

6. cikk

Forgalomképtelen eurobankjegyek felismerése

(1)   A forgalomképességi vizsgálatot a IIIa. és a IIIb. mellékletben megállapított minimum-előírásoknak megfelelően kell végezni.

(2)   Az NKB-k az EKB tájékoztatása után szigorúbb előírásokat állapíthatnak meg egy vagy több eurobankjegy-címlet tekintetében, ha az például a tagállamban forgalomban lévő eurobankjegyek minőségromlása miatt indokolt.

(3)   A forgalomképtelen eurobankjegyeket a nemzeti szabályokra figyelemmel valamely NKB-nak kell átadni.

7. cikk

Kivételek

(1)   Az NKB-k a hitelintézetek távoli, alacsony készpénzforgalmú fiókjai számára engedélyezhetik, hogy képzett személyzet kézzel végezze az ügyfél által üzemeltetett gépeken vagy automata pénzkiadókon keresztül visszaforgatandó eurobankjegyek forgalomképességi vizsgálatát, feltéve, hogy a valódiságvizsgálatot olyan bankjegyvizsgálógép-típussal végzik, amelyet valamely NKB sikeresen bevizsgált. Az ilyen engedély iránti kérelemhez a hitelintézetnek bizonyítékot kell adnia tagállama NKB-jának az adott fiók távolisága és alacsony készpénzforgalma tekintetében. Minden NKB-k biztosítja, hogy az ilyen módon kézzel ellenőrzött eurobankjegyek mennyisége ne haladja meg az ügyfél által kezelt gépeken vagy automata pénzkiadókon keresztül kiadott eurobankjegyek teljes éves mennyiségének legfeljebb 5 %-át. Az NKB-k döntik el, hogy az 5 %-os határértéket az egyes hitelintézetek vagy az ország összes hitelintézete szintjén alkalmazzák.

(2)   Olyan rendkívüli esemény bekövetkezésekor, amelynek következtében valamely tagállamban az eurobankjegy-ellátás jelentősen romlik, a pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók képzett személyzete – ideiglenesen és az adott NKB-nak az esemény rendkívüli jellegére vonatkozó egyetértésével – kézzel is elvégezheti az ügyfél által üzemeltetett gépeken vagy automata pénzkiadókon keresztül visszaforgatandó eurobankjegyek valódiság- és forgalomképességi vizsgálatát.

8. cikk

Az eurorendszer kötelezettségvállalásai

(1)   Az eurorendszer az új bankjegysorozatok kibocsátása előtt és azt követően is megadja a gyártóknak az eurobankjegyekre és azok gépi úton leolvasható biztonsági jellemzőire vonatkozó, az eurorendszer által meghatározott adatokat, amelyek lehetővé teszik olyan bankjegyvizsgáló gépek készítését, amelyek képesek a közös vizsgálati eljáráson megfelelni és az új követelményekhez adaptálhatóak.

(2)   Az eurorendszer az új bankjegysorozatok kibocsátása előtt és azt követően is megadja a pénzforgalmazóknak/pénzfeldolgozóknak az eurobankjegyekre és azok nyilvános biztonsági jellemzőire vonatkozó, az eurorendszer által meghatározott adatokat, amelyek lehetővé teszik személyzetük számára a szükséges képzés biztosítását.

(3)   Az eurorendszer támogatja a pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók által személyzetüknek annak biztosítása érdekében nyújtott képzést, hogy a képzett személyzet képes legyen az eurobankjegyek valódiság- és forgalomképességi vizsgálatára.

(4)   Az eurorendszer adott esetben értesíti a pénzforgalmazókat/pénzfeldolgozókat a gépi azonosítást befolyásoló, fellelt hamisítványokról, és intézkedésre kötelezheti azokat, ideértve az érintett bankjegycímlet(ek) visszaforgatásának betiltását.

(5)   Az eurorendszer a bankjegyvizsgálógép-gyártókat szükség szerint értesíti a gépi azonosítást befolyásoló, fellelt hamisítványokról.

9. cikk

Az eurorendszer bankjegyvizsgáló gépekre vonatkozó közös vizsgálati eljárásai

(1)   Az NKB-k a bankjegyvizsgálógép-típusokat a közös vizsgálati eljárásnak megfelelően vizsgálják be.

(2)   Az EKB a vizsgálati eredmények (3) bekezdésben említett érvényességi ideje alatt a weboldalán található jegyzékben a sikeresen bevizsgált összes bankjegyvizsgálógép-típust feltünteti. Az EKB által meghatározott eljárásnak megfelelően törlik a jegyzékből azt a bankjegyvizsgálógép-típust, mely ez idő alatt képtelenné válik az eurorendszer számára ismert összes eurobankjegy-hamisítvány felismerésére.

(3)   Amennyiben valamely bankjegyvizsgálógép-típus bevizsgálása sikeresen zárul, a vizsgálati eredmények a teljes euroövezetben érvényesek az eredmények EKB weboldalán való közzétételének hónapja végétől számított egy éven át, amennyiben a típus továbbra is képes az eurorendszer számára ezen idő alatt ismertté váló valamennyi eurobankjegy-hamisítvány felismerésére.

(4)   Az eurorendszer nem vonható felelősségre amiatt, ha a sikeresen bevizsgált valamely bankjegyvizsgálógép-típus nem képes az eurobankjegyek IIa. vagy IIb. melléklet szerinti osztályozására és kezelésére.

10. cikk

Az eurorendszer ellenőrzési tevékenysége és korrekciós intézkedések

(1)   Az NKB-k a nemzeti jog követelményei szerint az alábbiakra jogosultak: i. a pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók telephelyén a bankjegyvizsgáló gépek ellenőrzése céljából helyszíni vizsgálat lefolytatása – beleértve az előzetes bejelentés nélkül végzett vizsgálatokat –, különösen a gépek valódiság- és forgalomképességi vizsgálatra, valamint a hamisgyanús, illetve a nem egyértelműen valódinak minősített eurobankjegyekre és a számlatulajdonosra vonatkozó adatok összekapcsolásának és az adatok visszakereshetőségének biztosítására való képességének ellenőrzése; valamint ii. a bankjegyvizsgáló gépek üzemeltetésére és ellenőrzésére, a megvizsgált eurobankjegyek kezelésére, valamint a kézi valódiság- és forgalomképességi vizsgálatra vonatkozó eljárások ellenőrzése.

(2)   Az NKB-k a nemzeti jogi követelmények betartásával jogosultak a feldolgozott eurobankjegyekből való mintavételre abból a célból, hogy azokat saját telephelyükön ellenőrizzék.

(3)   Amennyiben valamely NKB a helyszíni vizsgálat során e határozat rendelkezéseinek be nem tartását észleli, a pénzforgalmazót/pénzfeldolgozót korrekciós intézkedések meghatározott időn belül történő elfogadására kötelezi. A meg nem felelés kiküszöböléséig a kötelezést előíró NKB az EKB nevében megtiltja a pénzforgalmazó/pénzfeldolgozó számára az érintett bankjegycímlet(ek) visszaforgatását. Ha a meg nem felelés oka a bankjegyvizsgálógép-típus hibája, ennek következtében előfordulhat, hogy a típust törlik a 9. cikk (2) bekezdésében említett jegyzékből.

(4)   Amennyiben a pénzforgalmazó/pénzfeldolgozó a vizsgálat tekintetében az NKB-val nem működik együtt, ezt meg nem felelésnek kell tekinteni.

11. cikk

Adatszolgáltatási kötelezettségek

Annak érdekében, hogy az EKB és az NKB-k ellenőrizhessék e határozat pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók általi betartását, valamint a készpénzforgási ciklus áttekintése érdekében a pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók i. írásban – ideértve az elektronikus eszközöket is – értesítik az NKB-kat valamely bankjegyvizsgálógép-típus üzembe helyezéséről; valamint ii. megadják az NKB-knak a IV. mellékletben meghatározott adatokat.

12. cikk

Költségek

(1)   Az eurorendszer nem téríti meg a pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók e határozat teljesítésével kapcsolatban felmerült költségeit.

(2)   Az eurorendszer nem nyújt ellentételezést a pénzforgalmazóknak/pénzfeldolgozóknak a megváltozott vagy új biztonsági jellemzőkkel rendelkező eurobankjegyek kibocsátása miatt felmerülő többletköltségeikért.

13. cikk

Záró rendelkezések

(1)   Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. A határozatot 2011. január 1-jétől kell alkalmazni. Minden NKB dönthet úgy, hogy a statisztikai adatok IV. melléklet szerinti jelentése tekintetében a pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók számára átmeneti időszakot biztosítanak. A IV. mellékletet legkésőbb 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.

(2)   Azon tagállamok pénzforgalmazói/pénzfeldolgozói, amelyek az eurót 2011. január 1-jén vagy azt követően vezetik be, a határozat alkalmazására az euro bevezetésétől számított egyéves átmeneti időszakot kapnak.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. szeptember 16-án.

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 181., 2001.7.4., 6. o.

1

(2)  Az eurobankjegyek visszaforgatása: feltételrendszer a hitelintézetek és a készpénzkezeléssel hivatásszerűen foglalkozó más szervezetek számára a hamisítványok felismerésére és a valódi bankjegyek forgalomképesség szerinti válogatására.

2

(3)  Az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló 1338/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 18-i 44/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 17., 2009.1.22., 1. o.).

3

(4)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

4

---

I. MELLÉKLET

BANKJEGYVIZSGÁLÓ GÉPEK

1.   Általános műszaki követelmények

1.1.   Ahhoz, hogy valamely gép bankjegyvizsgáló gépnek minősüljön, képesnek kell lennie az alábbiakra: eurobankjegyek (automata adagolással történő) feldolgozása, az eurobankjegyek osztályozása és osztályonkénti fizikai elkülönítése a gép üzemeltetőjének beavatkozása nélkül a IIa. és IIb. mellékletnek megfelelően. A bankjegyvizsgáló gépeknek megfelelő számú lerakóval és/vagy más eszközzel kell rendelkezniük a feldolgozott eurobankjegyek megbízható elkülönítéséhez.

1.2.   A bankjegyvizsgáló gépeknek adaptálhatónak kell lenniük annak biztosítására, hogy képesek legyenek az új hamisítványok megbízható felismerésére. Ezen túlmenően, azoknak olyan módon adaptálhatónak is kell lenniük, ami adott esetben lehetővé teszi a változó szigorúságú forgalomképesség-vizsgálati előírásokhoz igazodó beállítást.

2.   A bankjegyvizsgáló gépek kategóriái

A bankjegyvizsgáló gépek lehetnek ügyfél vagy alkalmazott által kezelt gépek:

1. táblázat

Ügyfél által kezelt gépek

| A.   Ügyfél által kezelt gépek, amelyek a készpénzbefizetést az ügyfélhez rendelik |
| --- |
| 1. | Készpénzbefizetésre alkalmas gépek (Cash-in machine – CIM) | A CIM az ügyfelek számára lehetővé teszi, hogy bankkártya vagy más eszköz használatával készpénzt fizessenek be bankszámlájukra, de készpénz-kifizetési funkcióval nem rendelkezik. A CIM ellenőrzi az eurobankjegyek valódiságát, és lehetővé teszi a bankjegyek és a számlatulajdonos adatainak összekapcsolását és az adatok visszakereshetőségét; a forgalomképességi vizsgálat nem kötelező |
| 2. | Készpénz-visszaforgató gépek (Cash-recycling machine – CRM) | A CRM az ügyfelek számára lehetővé teszi, hogy bankkártya vagy más eszköz használatával bankszámlájukra eurobankjegyeket fizessenek be vagy onnan eurobankjegyeket vegyenek fel. A CRM ellenőrzi az eurobankjegyek valódiságát és forgalomképességét, és lehetővé teszi a számlatulajdonos visszakeresését. Készpénzfelvételhez a CRM más ügyfelek korábbi ügyleteiben befizetett valódi és forgalomképes eurobankjegyeit használhatja |
| 3. | Készpénzbefizetésre alkalmas kombinált gépek (Combined cash-in machine – CCM) | A CCM az ügyfelek számára lehetővé teszi, hogy bankkártya vagy más eszköz használatával bankszámlájukra eurobankjegyeket fizessenek be vagy onnan eurobankjegyeket vegyenek fel. A CCM ellenőrzi az eurobankjegyek valódiságát és lehetővé teszi a számlatulajdonos visszakereshetőségét; a forgalomképességi vizsgálat nem kötelező. Készpénzfelvételhez a CCM-ek nem más ügyfelek korábbi ügyleteiben befizetett, hanem a külön feltöltött eurobankjegyeket használják |
| B.   Ügyfél által kezelt egyéb gépek |
| 4. | Készpénzkifizetésre szolgáló gépek (Cash-out machine – COM) | A COM olyan automata pénzkiadó, mely az ügyfélnek való kifizetés előtt ellenőrzi az eurobankjegyek valódiságát és forgalomképességét. A COM a pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók vagy más automatizált rendszer (pl. árusító automata) által feltöltött eurobankjegyeket használja |

A.   Ügyfél által kezelt gépek, amelyek a készpénzbefizetést az ügyfélhez rendelik

1.

Készpénzbefizetésre alkalmas gépek (Cash-in machine – CIM)

A CIM az ügyfelek számára lehetővé teszi, hogy bankkártya vagy más eszköz használatával készpénzt fizessenek be bankszámlájukra, de készpénz-kifizetési funkcióval nem rendelkezik. A CIM ellenőrzi az eurobankjegyek valódiságát, és lehetővé teszi a bankjegyek és a számlatulajdonos adatainak összekapcsolását és az adatok visszakereshetőségét; a forgalomképességi vizsgálat nem kötelező

2.

Készpénz-visszaforgató gépek (Cash-recycling machine – CRM)

A CRM az ügyfelek számára lehetővé teszi, hogy bankkártya vagy más eszköz használatával bankszámlájukra eurobankjegyeket fizessenek be vagy onnan eurobankjegyeket vegyenek fel. A CRM ellenőrzi az eurobankjegyek valódiságát és forgalomképességét, és lehetővé teszi a számlatulajdonos visszakeresését. Készpénzfelvételhez a CRM más ügyfelek korábbi ügyleteiben befizetett valódi és forgalomképes eurobankjegyeit használhatja

3.

Készpénzbefizetésre alkalmas kombinált gépek (Combined cash-in machine – CCM)

A CCM az ügyfelek számára lehetővé teszi, hogy bankkártya vagy más eszköz használatával bankszámlájukra eurobankjegyeket fizessenek be vagy onnan eurobankjegyeket vegyenek fel. A CCM ellenőrzi az eurobankjegyek valódiságát és lehetővé teszi a számlatulajdonos visszakereshetőségét; a forgalomképességi vizsgálat nem kötelező. Készpénzfelvételhez a CCM-ek nem más ügyfelek korábbi ügyleteiben befizetett, hanem a külön feltöltött eurobankjegyeket használják

B.   Ügyfél által kezelt egyéb gépek

4.

Készpénzkifizetésre szolgáló gépek (Cash-out machine – COM)

A COM olyan automata pénzkiadó, mely az ügyfélnek való kifizetés előtt ellenőrzi az eurobankjegyek valódiságát és forgalomképességét. A COM a pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók vagy más automatizált rendszer (pl. árusító automata) által feltöltött eurobankjegyeket használja

2. táblázat

Alkalmazott által kezelt gépek

| 1. | Bankjegyfeldolgozó és -válogató gép (Banknote processing machine – BPM) | A BPM ellenőrzi az eurobankjegyek valódiságát és forgalomképességét |
| --- | --- | --- |
| 2. | Bankjegyvalódiság-vizsgáló gépek (Banknote authenticaton machine – BAM) | A BAM elvégzi az eurobankjegyek valódiságvizsgálatát |
| 3. | Pénztárosok kiszolgálására alkalmas bankjegyfeldolgozó és -válogató gép (Teller assistant recycling machines – TARM) | A TARM pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók által kezelt pénzvisszaforgató gép, amely ellenőrzi az eurobankjegyek valódiságát és forgalomképességét. Készpénzfelvételhez a TARM más ügyfelek korábbi ügyleteiben befizetett valódi és forgalomképes eurobankjegyeit használhatja. Ezen felül biztonságosan őrzi az eurobankjegyeket, és lehetővé teszi a pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók számára az ügyfél bankszámlájának jóváírását vagy megterhelését |
| 4. | Pénztárosok kiszolgálására alkalmas bankjegyvalódiság-vizsgáló gép (Teller assistant machines – TAM) | A TAM pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók által kezelt gép, amely ellenőrzi az eurobankjegyek valódiságát. Ezen felül biztonságosan őrzi az eurobankjegyeket, és lehetővé teszi a pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók számára az ügyfél bankszámlájának jóváírását vagy megterhelését |

1.

Bankjegyfeldolgozó és -válogató gép (Banknote processing machine – BPM)

A BPM ellenőrzi az eurobankjegyek valódiságát és forgalomképességét

2.

Bankjegyvalódiság-vizsgáló gépek (Banknote authenticaton machine – BAM)

A BAM elvégzi az eurobankjegyek valódiságvizsgálatát

3.

Pénztárosok kiszolgálására alkalmas bankjegyfeldolgozó és -válogató gép (Teller assistant recycling machines – TARM)

A TARM pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók által kezelt pénzvisszaforgató gép, amely ellenőrzi az eurobankjegyek valódiságát és forgalomképességét. Készpénzfelvételhez a TARM más ügyfelek korábbi ügyleteiben befizetett valódi és forgalomképes eurobankjegyeit használhatja. Ezen felül biztonságosan őrzi az eurobankjegyeket, és lehetővé teszi a pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók számára az ügyfél bankszámlájának jóváírását vagy megterhelését

4.

Pénztárosok kiszolgálására alkalmas bankjegyvalódiság-vizsgáló gép (Teller assistant machines – TAM)

A TAM pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók által kezelt gép, amely ellenőrzi az eurobankjegyek valódiságát. Ezen felül biztonságosan őrzi az eurobankjegyeket, és lehetővé teszi a pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók számára az ügyfél bankszámlájának jóváírását vagy megterhelését

Amennyiben az ügyfelek töltik be a TARM vagy TAM által tárolandó eurobankjegyeket vagy az e gépek által kiadott eurobankjegyeket vesznek fel, az ilyen gépeket ügyfél által kezelt gépnek kell tekinteni, és azoknak az eurobankjegyek osztályozását és kezelését a IIa. melléklet szerint kell végezniük.

3.   A bankjegyvizsgálógép-típusok

A bankjegyvizsgálógép-típusok bevizsgálását az eurorendszer végzi. A bankjegyvizsgálógép-típusokat egyedi felismerő rendszereik, szoftverük és az alapfeladataik ellátását szolgáló más alkotóelemek különböztetik meg egymástól. Az alapfeladatok a következők: a) a valódi eurobankjegyek felismerése; b) a hamisgyanús eurobankjegyek felismerése és fizikai elkülönítése; c) a forgalomképtelen eurobankjegyek felismerése és adott esetben fizikai elkülönítése a forgalomképes eurobankjegyektől; valamint d) adott esetben a hamisgyanús eurobankjegyként azonosított tárgy és a nem egyértelműen valódi eurobankjegy befizetőjének visszakereshetősége.

---

IIa. MELLÉKLET

AZ EUROBANKJEGYEK OSZTÁLYOZÁSA ÉS TOVÁBBI TEENDŐK ÜGYFÉL ÁLTAL KEZELT GÉPEK ESETÉBEN

Az eurobankjegyeket az alábbi kategóriák valamelyikébe kell besorolni és kategóriánként fizikailag elkülöníteni. Azoknak a gépeknek, amelyek az eurobankjegyeket forgalomképesség szempontjából nem vizsgálják, nem kell a 4a. és a 4b. kategória között különbséget tenniük.

1. táblázat

Az eurobankjegyek osztályozása és további teendők az ügyfél által kezelt olyan gépeknél, amelyek a készpénzbefizetést az ügyfél visszakereshetősége mellett végzik

| Kategória | Tulajdonságok | Teendők |
| --- | --- | --- |
| 1. | Nem eurobankjegyként felismert tárgyak | Nem eurobankjegyként felismert tárgyak az alábbi okok valamelyikénél fogva:






  — | nem eurobankjegyek |

Kategória

Tulajdonságok

Teendők

1.

Nem eurobankjegyként felismert tárgyak

Nem eurobankjegyként felismert tárgyak az alábbi okok valamelyikénél fogva:

—

nem eurobankjegyek

| — | eurobankjegyhez hasonlító tárgyak |
| --- | --- |

—

eurobankjegyhez hasonlító tárgyak

| — | hibás kép vagy formátum |
| --- | --- |

—

hibás kép vagy formátum

| — | nagy szamárfül(ek) vagy hiányzó darab(ok) |
| --- | --- |

—

nagy szamárfül(ek) vagy hiányzó darab(ok)

| — | a gép feltöltési vagy szállítási hibája |
| --- | --- |

—

a gép feltöltési vagy szállítási hibája

A gép visszaadja az ügyfélnek

2.

Hamisgyanús eurobankjegyek

A kép és a formátum felismert, de a gép által ellenőrzött egy vagy több valódiságot igazoló elem hiányzik vagy egyértelműen a toleranciaszinten kívülre esik

Bevonandó a forgalomból.

Valódiságvizsgálat céljából a számlatulajdonossal kapcsolatos információkkal együtt minél előbb, de legkésőbb húsz munkanappal a gépbe való befizetést követően eljuttatni a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokhoz. Számlatulajdonos részére nem jóváírandó

3.

Nem egyértelműen valódinak minősülő eurobankjegyek

A kép és a formátum felismert, de nem az összes, a gép által ellenőrzött, valódiságot igazoló elem felismert minőségbeli és/vagy toleranciaszintbeli eltérések miatt. Többnyire forgalomképtelen eurobankjegyek

Bevonandó a forgalomból.

Az érintett bankjegyeket elkülönítve kell feldolgozni, majd valódiságvizsgálat céljából minél előbb, de legkésőbb húsz munkanappal a gépbe való befizetést követően el kell szállítani a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokhoz.

A számlatulajdonosra vonatkozó információkat a bankjegyek gép által történő felismerését követően nyolc hétig meg kell őrizni. Ezeket az információkat igény esetén a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok rendelkezésére kell bocsátani. A másik lehetőség – a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokkal egyetértésben – a számlatulajdonos azonosítását lehetővé tévő információk e hatóságoknak történő átadása, az eurobankjegyekkel együtt.

A számlatulajdonos részére jóváírható

4a.

Valódinak és forgalomképesnek minősülő eurobankjegyek

A gép által elvégzett valamennyi valódiság- és forgalomképességi vizsgálat pozitív eredménnyel járt

Visszaforgatásra felhasználható.

Számlatulajdonos részére jóváírandó

4b.

Valódinak, de forgalomképtelennek minősülő eurobankjegyek

A gép által elvégzett valamennyi valódiságvizsgálat pozitív eredménnyel járt. Legalább egy fogalomképességi feltétel vizsgálata negatív eredménnyel járt

Visszaforgatásra nem felhasználható, az NKB részére visszaküldendő.

Számlatulajdonos részére jóváírandó

A 2. és a 3. kategóriába tartozó eurobankjegyeket a gépek abban az esetben sem adják vissza az ügyfeleknek, ha a gép lehetővé teszi a készpénz-befizetési ügylet visszavonását. Az ügylet visszavonása esetén az ilyen bankjegyek visszatartására a gépen belüli ideiglenes tárolóban történő elhelyezéssel kerülhet sor.

Az NKB hozzájárulhat ahhoz, hogy a 3. kategóriába tartozó eurobankjegyeket a 4a. és a 4b. kategóriában tartozó eurobankjegyektől fizikailag ne különítsék el, és ilyen esetben mindhárom kategóriát 3. kategóriájú eurobankjegyként kell kezelni.

2. táblázat

Az eurobankjegyek osztályozása és további teendők az ügyfél által kezelt más gépeknél

| Kategória | Tulajdonságok | Teendők |
| --- | --- | --- |
| A. | i. | Nem eurobankjegyként felismert tárgy; vagy |

Kategória

Tulajdonságok

Teendők

A.

i.

Nem eurobankjegyként felismert tárgy; vagy

| ii. | hamisgyanús eurobankjegy; vagy |
| --- | --- |

ii.

hamisgyanús eurobankjegy; vagy

| iii. | nem egyértelműen valódinak minősülő eurobankjegyek |
| --- | --- |

iii.

nem egyértelműen valódinak minősülő eurobankjegyek

| i. | Nem eurobankjegyként felismert tárgyak az alábbi okok valamelyikénél fogva:






  — | nem eurobankjegyek |
| --- | --- | --- |

i.

Nem eurobankjegyként felismert tárgyak az alábbi okok valamelyikénél fogva:

—

nem eurobankjegyek

| — | eurobankjegyszerű tárgyak |
| --- | --- |

—

eurobankjegyszerű tárgyak

| — | hibás kép vagy formátum |
| --- | --- |

—

hibás kép vagy formátum

| — | nagy szamárfül(ek) vagy hiányzó darab(ok) |
| --- | --- |

—

nagy szamárfül(ek) vagy hiányzó darab(ok)

| — | a gép feltöltési vagy szállítási hibája |
| --- | --- |

—

a gép feltöltési vagy szállítási hibája

| ii. | Hamisgyanús eurobankjegyként azonosított tárgy, mert a kép és a formátum felismert, de a gép által ellenőrzött egy vagy több valódiságot igazoló elem hiányzik, vagy minősége egyértelműen a toleranciaszinten kívülre esik |
| --- | --- |

ii.

Hamisgyanús eurobankjegyként azonosított tárgy, mert a kép és a formátum felismert, de a gép által ellenőrzött egy vagy több valódiságot igazoló elem hiányzik, vagy minősége egyértelműen a toleranciaszinten kívülre esik

| iii. | Nem egyértelműen valódinak minősülő eurobankjegyek, mert a kép és a formátum felismert, de nem az összes, a gép által ellenőrzött, valódiságot igazoló elem felismert minőségbeli és/vagy toleranciaszintbeli eltérések miatt. Többnyire forgalomképtelen eurobankjegyek |
| --- | --- |

iii.

Nem egyértelműen valódinak minősülő eurobankjegyek, mert a kép és a formátum felismert, de nem az összes, a gép által ellenőrzött, valódiságot igazoló elem felismert minőségbeli és/vagy toleranciaszintbeli eltérések miatt. Többnyire forgalomképtelen eurobankjegyek

Bevonandó a forgalomból.

Elkülönítve kell feldolgozni, majd valódiságvizsgálat céljából minél előbb, de legkésőbb húsz munkanappal a gép általi felismerést követően el kell szállítani a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokhoz

B1.

Valódinak és forgalomképesnek minősülő eurobankjegyek

A gép által elvégzett valamennyi valódiság- és forgalomképességi vizsgálat pozitív eredménnyel járt

Az ügyfélnek visszaadható

B2.

Valódinak és forgalomképtelennek minősülő eurobankjegyek

A gép által elvégzett valamennyi valódiságvizsgálat pozitív eredménnyel járt. Legalább egy fogalomképességi feltétel vizsgálata negatív eredménnyel járt

Ügyfélnek nem kifizethető, és az NKB részére visszaküldendő

---

IIb. MELLÉKLET

A BANKJEGYEK OSZTÁLYOZÁSA ÉS TOVÁBBI TEENDŐK ALKALMAZOTT ÁLTAL MŰKÖDTETETT GÉPEK ESETÉBEN

Az eurobankjegyeket az alábbi kategóriák valamelyikébe kell besorolni és kategóriánként fizikailag elkülöníteni. Azoknak a gépeknek, amelyek az eurobankjegyeket forgalomképesség szempontjából nem vizsgálják, nem kell a B1-es és a B2-es kategória között különbséget tenniük.

A bankjegyek osztályozása és további teendők alkalmazott által kezelt gépeknél

| Kategória | Tulajdonságok | Teendők |
| --- | --- | --- |
| A. | i. | Nem eurobankjegyként felismert tárgy; vagy |

Kategória

Tulajdonságok

Teendők

A.

i.

Nem eurobankjegyként felismert tárgy; vagy

| ii. | hamisgyanús eurobankjegy; vagy |
| --- | --- |

ii.

hamisgyanús eurobankjegy; vagy

| iii. | nem egyértelműen valódinak minősülő eurobankjegyek |
| --- | --- |

iii.

nem egyértelműen valódinak minősülő eurobankjegyek

| i. | Nem eurobankjegyként felismert tárgyak az alábbi okok valamelyikénél fogva:






  — | nem eurobankjegyek |
| --- | --- | --- |

i.

Nem eurobankjegyként felismert tárgyak az alábbi okok valamelyikénél fogva:

—

nem eurobankjegyek

| — | eurobankjegyszerű tárgyak |
| --- | --- |

—

eurobankjegyszerű tárgyak

| — | hibás kép vagy formátum |
| --- | --- |

—

hibás kép vagy formátum

| — | nagy szamárfül(ek) vagy hiányzó darab(ok) |
| --- | --- |

—

nagy szamárfül(ek) vagy hiányzó darab(ok)

| — | a gép feltöltési vagy szállítási hibája |
| --- | --- |

—

a gép feltöltési vagy szállítási hibája

| ii. | Hamisgyanús eurobankjegyként azonosított tárgy, mert a kép és a formátum felismert, de a gép által ellenőrzött egy vagy több valódiságot igazoló elem hiányzik, vagy minősége egyértelműen a toleranciaszinten kívülre esik |
| --- | --- |

ii.

Hamisgyanús eurobankjegyként azonosított tárgy, mert a kép és a formátum felismert, de a gép által ellenőrzött egy vagy több valódiságot igazoló elem hiányzik, vagy minősége egyértelműen a toleranciaszinten kívülre esik

| iii. | Nem egyértelműen valódinak minősülő eurobankjegyek, mert a kép és a formátum felismert, de nem az összes, a gép által ellenőrzött, valódiságot igazoló elem felismert minőségbeli és/vagy toleranciaszintbeli eltérések miatt. Többnyire forgalomképtelen eurobankjegyek |
| --- | --- |

iii.

Nem egyértelműen valódinak minősülő eurobankjegyek, mert a kép és a formátum felismert, de nem az összes, a gép által ellenőrzött, valódiságot igazoló elem felismert minőségbeli és/vagy toleranciaszintbeli eltérések miatt. Többnyire forgalomképtelen eurobankjegyek

Visszaadás a személyzetnek további vizsgálat és egyéb teendők érdekében.

| i. | Nem eurobankjegyként felismert tárgyak: a tárgyak alkalmazott általi szemrevételezése után azokat külön kell választani a hamisgyanús bankjegyektől valamint a nem egyértelműen valódi bankjegyektől; |
| --- | --- |

i.

Nem eurobankjegyként felismert tárgyak: a tárgyak alkalmazott általi szemrevételezése után azokat külön kell választani a hamisgyanús bankjegyektől valamint a nem egyértelműen valódi bankjegyektől;

| ii. | hamisgyanús bankjegyek; és |
| --- | --- |

ii.

hamisgyanús bankjegyek; és

| iii. | nem egyértelműen valódi bankjegyek: ezeket elkülönítve kell feldolgozni, majd valódiságvizsgálat céljából haladéktalanul, de legkésőbb húsz munkanappal a gépbe való befizetést követően el kell szállítani a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokhoz |
| --- | --- |

iii.

nem egyértelműen valódi bankjegyek: ezeket elkülönítve kell feldolgozni, majd valódiságvizsgálat céljából haladéktalanul, de legkésőbb húsz munkanappal a gépbe való befizetést követően el kell szállítani a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokhoz

B1.

Valódinak és forgalomképesnek minősülő eurobankjegyek

A gép által elvégzett valamennyi valódiság- és forgalomképességi vizsgálat pozitív eredménnyel járt

Visszaforgatásra felhasználható.

Számlatulajdonos részére jóváírandó

B2.

Valódinak és forgalomképtelennek minősülő eurobankjegyek

A gép által elvégzett valamennyi valódiságvizsgálat pozitív eredménnyel jártak. Legalább egy fogalomképességi feltétel vizsgálata negatív eredménnyel járt

Visszaforgatásra nem felhasználható, az NKB részére visszaküldendő.

Számlatulajdonos részére jóváírandó

Az alkalmazott által kezelt egyes gépekre vonatkozó külön osztályozási és válogatási szabályok

1.   A BPM az eurobankjegyeket a IIb. mellékletben meghatározott A., B1. és B2. kategóriákba osztályozza és fizikailag leválogatja, amihez a kezelői beavatkozás kiiktatása érdekében legalább három lerakóra van szükség.

2.   A két lerakóval felszerelt BPM-ek is felhasználhatóak eurobankjegyek osztályozására és leválogatására, ha a következő követelmények teljesülnek:

| a) | A valódiság- és forgalomképességi vizsgálat a gépen való ugyanazon áthaladáskor történik. Az áthaladás közben a B1. kategóriába tartozó minden eurobankjegyet az egyik lerakóba, míg az A. és B2. kategóriába tartozó eurobankjegyeket a B1. kategóriájú eurobankjegyekkel fizikailag semmiféle módon nem érintkező különálló lerakóba kell leválogatni. |
| --- | --- |

a)

A valódiság- és forgalomképességi vizsgálat a gépen való ugyanazon áthaladáskor történik. Az áthaladás közben a B1. kategóriába tartozó minden eurobankjegyet az egyik lerakóba, míg az A. és B2. kategóriába tartozó eurobankjegyeket a B1. kategóriájú eurobankjegyekkel fizikailag semmiféle módon nem érintkező különálló lerakóba kell leválogatni.

| b) | Ha a kezelő az A. kategóriába tartozó valamely eurobankjegyet talál a második lerakóban, az ebben található eurobankjegyeken az ellenőrzést ismét le kell futtatnia. A második áthaladás közben a hamisgyanús eurobankjegyeket ezek újbóli lefuttatásával és külön lerakóba történő leválogatásával el kell választani a B2. kategóriájú eurobankjegyektől. |
| --- | --- |

b)

Ha a kezelő az A. kategóriába tartozó valamely eurobankjegyet talál a második lerakóban, az ebben található eurobankjegyeken az ellenőrzést ismét le kell futtatnia. A második áthaladás közben a hamisgyanús eurobankjegyeket ezek újbóli lefuttatásával és külön lerakóba történő leválogatásával el kell választani a B2. kategóriájú eurobankjegyektől.

3.   A BAM az eurobankjegyeket A. és B. kategóriába osztályozza és fizikailag leválogatja, amihez a kezelői beavatkozás kiiktatása érdekében legalább két lerakóra van szükség.

4.   Az egy lerakóval felszerelt BAM-ok is felhasználhatóak eurobankjegyek osztályozására és leválogatására, ha a következő követelmények teljesülnek:

| a) | Az A. kategóriába tartozó eurobankjegyek feldolgozásakor a gépnek a feldolgozást minden alkalommal le kell állítania, és az A. kategóriába tartozó eurobankjegyet olyan helyzetben kell tartania, ami megakadályozza a fizikai érintkezést a valódinak minősített eurobankjegyekkel. |
| --- | --- |

a)

Az A. kategóriába tartozó eurobankjegyek feldolgozásakor a gépnek a feldolgozást minden alkalommal le kell állítania, és az A. kategóriába tartozó eurobankjegyet olyan helyzetben kell tartania, ami megakadályozza a fizikai érintkezést a valódinak minősített eurobankjegyekkel.

| b) | A valódiságvizsgálat eredményét az A. kategóriába tartozó minden egyes eurobankjegy tekintetében a kijelzőn kell megjeleníteni. |
| --- | --- |

b)

A valódiságvizsgálat eredményét az A. kategóriába tartozó minden egyes eurobankjegy tekintetében a kijelzőn kell megjeleníteni.

| c) | A gépnek a feldolgozás leállásakor ellenőriznie kell az A. kategóriájú eurobankjegy jelenlétét, és a feldolgozás csak azt követően indulhat újra, hogy a kezelő az A. kategóriájú eurobankjegyet fizikailag eltávolította. |
| --- | --- |

c)

A gépnek a feldolgozás leállásakor ellenőriznie kell az A. kategóriájú eurobankjegy jelenlétét, és a feldolgozás csak azt követően indulhat újra, hogy a kezelő az A. kategóriájú eurobankjegyet fizikailag eltávolította.

| d) | A kezelő a feldolgozás üzemmód minden egyes leállásakor legfeljebb az A. kategóriába tartozó egy eurobankjegyhez férhet hozzá. |
| --- | --- |

d)

A kezelő a feldolgozás üzemmód minden egyes leállásakor legfeljebb az A. kategóriába tartozó egy eurobankjegyhez férhet hozzá.

---

IIIa. MELLÉKLET

AZ EUROBANKJEGYEK AUTOMATIKUS FORGALOMKÉPESSÉGI VIZSGÁLATÁRA VONATKOZÓ MINIMUM-ELŐÍRÁSOK

Ez a melléklet állapítja meg az eurobankjegyek bankjegyvizsgáló gépek általi automatikus forgalomképességi vizsgálatára vonatkozó minimumszabályokat.

A forgalomképességi vizsgálat során forgalomképtelen minden olyan eurobankjegy, mely olyan tekintetben szenved hiányosságban, amelyre kötelező követelmény került megállapításra.

A bankjegyvizsgáló gépek által végzett forgalomképességi vizsgálat elfogadható toleranciaszintje 5 %. Ez annyit jelent, hogy a gép legfeljebb az eurobankjegyek 5 %-a tekintetében adhat tévesen forgalomképes minősítést.

1. táblázat

A géppel végzett forgalomképesség szerinti válogatás leválogatási kritériumai

| Hiba | Meghatározás |
| --- | --- |
| 1. | Szennyeződés | Az eurobankjegy teljes felülete szennyezett |
| 2. | Folt | Korlátozott kiterjedésű szennyeződés |
| 3. | Graffiti | Az eurobankjegyre hozzáadott jel vagy betű van ráírva vagy bármely egyéb módon feltüntetve |
| 4. | Festékhiányos bankjegy | Az eurobankjegy egy részéről vagy egészéről hiányzik a festék, pl. egy kimosott eurobankjegy |
| 5. | Szakadás | Magától értetődő |
| 6. | Lyuk | Magától értetődő |
| 7. | Csonka bankjegy | Az eurobankjegy darabjának (darabjainak) legalább a bankjegy egyik széle mentén fennálló hiánya (szemben a kilyukadással) |
| 8. | Ragasztás | Ugyanazon vagy több bankjegy darabjainak ragasztószalaggal vagy folyékony ragasztóval, illetve bármely egyéb módon való egymáshoz rögzítése |
| 9. | Hajtogatásból eredő gyűrődés | Többszörös véletlenszerű elhelyezkedésű gyűrődés |
| 10. | Puha bankjegypapír | A tartás észrevehető elvesztését eredményező szerkezeti romlás |
| 11. | Hajtogatás | Magától értetődő |
| 12. | Behajtott sarok | Magától értetődő |

Hiba

Meghatározás

1.

Szennyeződés

Az eurobankjegy teljes felülete szennyezett

2.

Folt

Korlátozott kiterjedésű szennyeződés

3.

Graffiti

Az eurobankjegyre hozzáadott jel vagy betű van ráírva vagy bármely egyéb módon feltüntetve

4.

Festékhiányos bankjegy

Az eurobankjegy egy részéről vagy egészéről hiányzik a festék, pl. egy kimosott eurobankjegy

5.

Szakadás

Magától értetődő

6.

Lyuk

Magától értetődő

7.

Csonka bankjegy

Az eurobankjegy darabjának (darabjainak) legalább a bankjegy egyik széle mentén fennálló hiánya (szemben a kilyukadással)

8.

Ragasztás

Ugyanazon vagy több bankjegy darabjainak ragasztószalaggal vagy folyékony ragasztóval, illetve bármely egyéb módon való egymáshoz rögzítése

9.

Hajtogatásból eredő gyűrődés

Többszörös véletlenszerű elhelyezkedésű gyűrődés

10.

Puha bankjegypapír

A tartás észrevehető elvesztését eredményező szerkezeti romlás

11.

Hajtogatás

Magától értetődő

12.

Behajtott sarok

Magától értetődő

A leválogatási kritériumokra vonatkozó további információk

1.   Szennyeződés

A szennyeződés megnöveli az eurobankjegyek fényátbocsátását. A következő táblázat határozza meg az új eurobankjegyekhez viszonyítva az ellenőrzött minta legnagyobb fényátbocsátás-emelkedését, amely mellett az még forgalomképesnek minősíthető:

2. táblázat

Fényátbocsátási szintek

| Címlet | Az ellenőrzött minta új eurobankjegyhez viszonyított legnagyobb fényátbocsátás-emelkedése | Szűrő |
| --- | --- | --- |
| 5 EUR | 0,06 | Magenta |
| 10 EUR | 0,06 | Magenta |
| 20 EUR | 0,08 | Magenta |
| 50 EUR | 0,07 | Magenta |
| 100 EUR | 0,07 | Magenta |
| 200 EUR | 0,04 | Magenta |
| 500 EUR | 0,04 | Magenta |

Címlet

Az ellenőrzött minta új eurobankjegyhez viszonyított legnagyobb fényátbocsátás-emelkedése

Szűrő

5 EUR

0,06

Magenta

10 EUR

0,06

Magenta

20 EUR

0,08

Magenta

50 EUR

0,07

Magenta

100 EUR

0,07

Magenta

200 EUR

0,04

Magenta

500 EUR

0,04

Magenta

Az e kritériumoknak nem megfelelő eurobankjegyek forgalomképtelenek. Az NKB-k tartanak olyan referencia-bankjegyeket, amelyeken az e kritériumokból származtatott szennyeződés látható. A referencia-eurobankjegyek sűrűségmérései az alábbi kritériumokon alapulnak:

| — | Az ISO 5 szabvány 3. és 4. részének sűrűségmérési szabványa |
| --- | --- |

—

Az ISO 5 szabvány 3. és 4. részének sűrűségmérési szabványa

| — | Szűrőkre vonatkozó szabvány: DIN 16536 |
| --- | --- |

—

Szűrőkre vonatkozó szabvány: DIN 16536

| — | Abszolút mérések: szabványos kalibráció (fehér csempe) |
| --- | --- |

—

Abszolút mérések: szabványos kalibráció (fehér csempe)

| — | Polarizációs szűrő: bekapcsolva |
| --- | --- |

—

Polarizációs szűrő: bekapcsolva

| — | Nyílás: 3 mm |
| --- | --- |

—

Nyílás: 3 mm

| — | Megvilágítás: D65/2 |
| --- | --- |

—

Megvilágítás: D65/2

| — | Háttér: fehér csempe szabványos kalibrációval |
| --- | --- |

—

Háttér: fehér csempe szabványos kalibrációval

A referencia-bankjegy fényátbocsátás-emelkedése a bankjegy előlapján és hátlapján nem nyomtatott és vízjelet nem tartalmazó területen végzett, legalább négy-négy mérés átlaga közül a legnagyobb érték.

2.   Folt

A nyomat nélküli területen legalább 9 mm × 9 mm, illetve a nyomott területen legalább 15 mm × 15 mm területet fedő korlátozott kiterjedésű szennyeződést mutató eurobankjegyek forgalomképtelenek.

3.   Graffiti

A graffiti kimutatására jelenleg kötelező követelmény nincsen.

4.   Festékhiányos bankjegy

Az eurobankjegyek festékhiánya pl. kimosás vagy maró vegyi anyagoknak való kitettség miatt következik be. Az ilyen forgalomképtelen bankjegyeket képdetektor vagy UV-detektor ismerheti fel.

5.   Szakadás

A nyitott és a gép továbbító szíja(i) által nem takart szakadást mutató eurobankjegyek forgalomképtelenek, ha a szakadás az alább meghatározott méreteknél nagyobb.

3. táblázat

Szakadás

| Irány | Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- |
| Függőleges | 4 mm | 8 mm |
| Vízszintes | 4 mm | 15 mm |
| Átlós | 4 mm | 18 mm (1) |

Irány

Szélesség

Hosszúság

Függőleges

4 mm

8 mm

Vízszintes

4 mm

15 mm

Átlós

4 mm

18 mm (1)

6.   Lyuk

A gép továbbító szíja(i) által nem takart lyukat mutató eurobankjegyek forgalomképtelenek, ha a lyuk területe 10 mm2-nél nagyobb.

7.   Csonka bankjegy

Forgalomképtelenek azok az eurobankjegyek, amelyek hossza legalább 6 mm-rel vagy szélessége legalább 5 mm-rel megrövidült. Az eltérés mérésekor az eurobankjegyek névleges hosszúságát és szélességét kell figyelembe venni.

8.   Ragasztás

A ragasztott eurobankjegy bankjegyek darabjainak (például ragasztószalaggal vagy folyékony ragasztóval történő) összeillesztéséből keletkezik. A 10 mm × 40 mm-nél nagyobb területű és 50 μm-t meghaladó vastagságú ragasztószalaggal ragasztott eurobankjegy forgalomképtelen.

9.   Hajtogatásból eredő gyűrődés

A gyűrött eurobankjegyek erősségük vagy hajtogathatóságuk szintjének csökkenésével ismerhetőek fel. Kötelező követelmény nincsen.

10.   Puha bankjegypapír

Lehetőség szerint forgalomképtelennek kell minősíteni a tartásukat vesztett eurobankjegyeket. Mivel a tartás elvesztése összefügg a szennyeződéssel, a puha eurobankjegyeket általában a szennyeződésérzékelők is felismerik. Kötelező követelmény nincsen.

11.   Hajtogatás

Az összehajtott eurobankjegyek a hosszúság vagy szélesség csökkenése miatt az eurobankjegyek méretét ellenőrző érzékelőkkel mutathatóak ki. Ezen túlmenően a vastagságérzékelőkkel is felismerhetőek. A műszaki korlátok miatt azonban csak a csonka bankjegyre megállapított kritériumoknak megfelelő – azaz a hosszúság 6 mm-t, a szélesség 5 mm-t meghaladó rövidülését eredményező – hajtásokat lehet felismerni, és csak az ilyen bankjegyek forgalomképtelenek.

12.   Behajtott sarok

A 130 mm2-nél nagyobb területű és a rövidebb élén 10 mm-nél hosszabb szamárfüllel rendelkező eurobankjegy forgalomképtelen.

---

(1)  A bankjegyen a szakadás hosszúsága a szakadás csúcsát és a szakadás kiindulópontjához tartozó bankjegyszélt összekötő egyenes hosszával mérendő, nem a szakadás vonalhosszúságával.

---

IIIb. MELLÉKLET

AZ EUROBANKJEGYEK KÉZI FORGALOMKÉPESSÉGI VIZSGÁLATÁRA VONATKOZÓ MINIMUM-ELŐÍRÁSOK

Ez a melléklet állapítja meg az eurobankjegyek képzett személyzet általi kézi forgalomképességi vizsgálatára vonatkozó minimumszabályokat.

A forgalomképességi vizsgálat során forgalomképtelen minden olyan eurobankjegy, amely az alábbi táblázatban meghatározott hibában szenved, illetve amely látható biztonsági jellemzőinek legalább egyike egyértelműen észrevehető. Az összehajtogatott és a szamárfüles eurobankjegyeket azonban lehetőleg kézi simítással helyre kell hozni. A forgalomképességi vizsgálat az eurobankjegyek szemrevételezésével történik, és eszközök használatát nem igényli.

A kézi forgalomképességi vizsgálat leválogatási kritériumai

| Tulajdonság | Megnevezés |
| --- | --- |
| 1. | Szennyeződés | A bankjegy teljes felületén szemmel látható szennyeződés található |
| 2. | Folt | Korlátozott kiterjedésű, szemmel látható szennyeződés |
| 3. | Graffiti | Az eurobankjegyre szemmel láthatóan hozzáadott jel vagy betű van ráírva vagy bármely egyéb módon feltüntetve |
| 4. | Festékhiányos bankjegy | Az eurobankjegy egy részéről vagy egészéről szemmel láthatóan hiányzik a festék, pl. egy kimosott eurobankjegy |
| 5. | Szakadás | A szélén legalább egy szakadást mutató eurobankjegy |
| 6. | Lyuk | A legalább egy látható lyukat mutató eurobankjegy |
| 7. | Csonka bankjegy | Az eurobankjegy darabjának/darabjainak legalább a bankjegy egyik széle mentén fennálló hiánya (szemben a kilyukadással), pl. hiányzó sarok |
| 8. | Ragasztás | Ugyanazon vagy több bankjegy darabjainak ragasztószalaggal vagy folyékony ragasztóval, illetve bármely egyéb módon való egymáshoz rögzítése |
| 9. | Hajtogatásból eredő gyűrődés | Eurobankjegyek több véletlenszerűen elhelyezkedő olyan gyűrődéssel, amelyek jelentősen rontják annak látható megjelenését |
| 10. | Puha bankjegypapír | A tartás észrevehető elvesztését eredményező szerkezeti romlásban szenvedő eurobankjegyek |
| 11. | Hajtogatott eurobankjegyek | Összehajtogatott eurobankjegy, ideértve a ki nem simítható eurobankjegyet |
| 12. | Behajtott sarok | Legalább egy szemmel láthatóan behajtott sarokkal rendelkező eurobankjegy |

Tulajdonság

Megnevezés

1.

Szennyeződés

A bankjegy teljes felületén szemmel látható szennyeződés található

2.

Folt

Korlátozott kiterjedésű, szemmel látható szennyeződés

3.

Graffiti

Az eurobankjegyre szemmel láthatóan hozzáadott jel vagy betű van ráírva vagy bármely egyéb módon feltüntetve

4.

Festékhiányos bankjegy

Az eurobankjegy egy részéről vagy egészéről szemmel láthatóan hiányzik a festék, pl. egy kimosott eurobankjegy

5.

Szakadás

A szélén legalább egy szakadást mutató eurobankjegy

6.

Lyuk

A legalább egy látható lyukat mutató eurobankjegy

7.

Csonka bankjegy

Az eurobankjegy darabjának/darabjainak legalább a bankjegy egyik széle mentén fennálló hiánya (szemben a kilyukadással), pl. hiányzó sarok

8.

Ragasztás

Ugyanazon vagy több bankjegy darabjainak ragasztószalaggal vagy folyékony ragasztóval, illetve bármely egyéb módon való egymáshoz rögzítése

9.

Hajtogatásból eredő gyűrődés

Eurobankjegyek több véletlenszerűen elhelyezkedő olyan gyűrődéssel, amelyek jelentősen rontják annak látható megjelenését

10.

Puha bankjegypapír

A tartás észrevehető elvesztését eredményező szerkezeti romlásban szenvedő eurobankjegyek

11.

Hajtogatott eurobankjegyek

Összehajtogatott eurobankjegy, ideértve a ki nem simítható eurobankjegyet

12.

Behajtott sarok

Legalább egy szemmel láthatóan behajtott sarokkal rendelkező eurobankjegy

---

IV. MELLÉKLET

ADATGYŰJTÉS PÉNZFORGALMAZÓKTÓL/PÉNZFELDOLGOZÓKTÓL

1.   Célkitűzések

Az adatgyűjtés célja az NKB-k és az EKB számára a pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók vonatkozó tevékenységének és a készpénzforgalmi ciklus alakulásának nyomon követése.

2.   Általános elvek

2.1.   A bankjegyvizsgáló gépekre vonatkozó adatokat csak akkor kell jelenteni, ha a gépeket visszaforgatásra használják.

2.2.   A pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók rendszeresen megadják tagállamuk NKB-jának a következő adatokat:

| — | azokra a helyiségekre vonatkozó adatok, ahol pénzforgalmazás/pénzkezelés folyik, valamint |
| --- | --- |

—

azokra a helyiségekre vonatkozó adatok, ahol pénzforgalmazás/pénzkezelés folyik, valamint

| — | a bankjegyvizsgáló gépekre és az automata pénzkiadókra vonatkozó adatok. |
| --- | --- |

—

a bankjegyvizsgáló gépekre és az automata pénzkiadókra vonatkozó adatok.

2.3.   Ezen túlmenően az eurobankjegyeket bankjegyvizsgáló gépeken és automata pénzkiadókon keresztül visszaforgató pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók rendszeresen megadják tagállamuk NKB-jának a következő adatokat:

| — | a bankjegyvizsgáló gépek és automata pénzkiadók használatával zajló készpénzműveletek nagyságára (a feldolgozott eurobankjegyek számára) vonatkozó adatok, |
| --- | --- |

—

a bankjegyvizsgáló gépek és automata pénzkiadók használatával zajló készpénzműveletek nagyságára (a feldolgozott eurobankjegyek számára) vonatkozó adatok,

| — | azon távoli, alacsony készpénzforgalmú fióktelepekre vonatkozó adatok, ahol a forgalomképességi vizsgálat kézi úton folyik. |
| --- | --- |

—

azon távoli, alacsony készpénzforgalmú fióktelepekre vonatkozó adatok, ahol a forgalomképességi vizsgálat kézi úton folyik.

3.   Adattípusok és adatszolgáltatási követelmények

3.1.   A begyűjtött adatokat azok jellegétől függően törzsadatokra és operatív adatokra bontják.

Törzsadatok

3.2.   A törzsadatok körébe az alábbiakra vonatkozó adatok tartoznak: a) az egyes pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók és a működő bankjegyvizsgáló gépeik és automata pénzkiadó gépeik; valamint b) a hitelintézetek távoli fióktelepei.

3.3.   A törzsadatokat az NKB-nak e határozat alkalmazásának napján, ezt követően pedig hathavonta kell megadni. Az 1. függelékben meghatározott sablonban megadott adatokat meg kell adni, de az NKB előírhatja azoknak más formátumban történő szolgáltatását. Az NKB-k egy átmeneti időszakon át havi vagy negyedéves adatszolgáltatást kérhetnek, ha a határozat hatálybalépése előtt a gyakorlat ez volt.

3.4.   Az NKB-k dönthetnek úgy, hogy ellenőrzési célra helyi, fióktelepi szinten gyűjtenek adatokat.

3.5.   Az NKB-k dönthetnek úgy, hogy kizárják az adatszolgáltatási követelmények hatálya alól azokat az eurobankjegy-vizsgáló gépeket, amelyeket pénztári eurobankjegy-forgalomban adnak ki.

3.6.   A 3. függelékben meghatározott sablonban a távoli fióktelepekre vonatkozóan megadott adatokat meg kell adni, de az NKB előírhatja azoknak más formátumban történő szolgáltatását.

Operatív adatok

3.7.   A pénzforgalmazóktól/pénzfeldolgozóktól származó, az eurobankjegyek feldolgozására és visszaforgatására vonatkozó adatok operatív adatnak minősülnek.

3.8.   Az NKB-k dönthetnek úgy, hogy az 1338/2001/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében említett gazdasági szereplőket mentesítik az operatív adatok szolgáltatásának kötelezettsége alól, ha az általuk automata pénzkiadókon keresztül visszaforgatott eurobankjegyek száma nem éri el az NKB által meghatározott küszöbértéket.

3.9.   Az adatokat hathavonként kell megadni. Az adatokat legkésőbb az adott adatszolgáltatási időszak végét követő két hónapon belül kell szolgáltatni, azaz február és augusztus végéig. Az adatszolgáltatáshoz használható a 2. függelékben található sablon. Az NKB-k egy átmeneti időszakon át havi vagy negyedéves adatszolgáltatást kérhetnek, ha a határozat hatálybalépése előtt a gyakorlat ez volt.

3.10.   Az adatokat azok a pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók szolgáltatják, amelyek eurobankjegyek fizikai kezelését végzik. Ha a pénzforgalmazó/pénzfeldolgozó a valódiság- és forgalomképességi vizsgálatot más pénzforgalmazónak/pénzfeldolgozónak kiszervezi, az adatszolgáltatást a 3. cikk (2) bekezdésének megfelelően kijelölt pénzforgalmazó/pénzfeldolgozó teljesíti.

3.11.   A pénzforgalmazók/pénzfeldolgozók az adatokat darabszámban (mennyiségben), országosan összesítve és eurobankjegy-címlet szerinti bontásban szolgáltatják. Hitelintézetek távoli fióktelepei tekintetében az operatív adatok szolgáltatása elkülönítve történik.

3.12.   Az NKB-k dönthetnek úgy, hogy ellenőrzési célra helyi, fióktelepi szinten gyűjtenek adatokat.

3.13.   Az NKB-k dönthetnek úgy, hogy kizárják az adatszolgáltatási követelmények hatálya alól azokat az eurobankjegyet, amelyeket bankjegyvizsgáló gépeken dolgoznak fel és pénztári forgalomban adnak ki.

3.14.   Az NKB azokat a pénzforgalmazókat/pénzfeldolgozókat, amelyek a valódiság- és forgalomképességi vizsgálatot más pénzforgalmazónak/pénzfeldolgozónak szervezik ki, felkérheti a megbízottra vonatkozó adatszolgáltatásra.

3.15.   A 3. függelékben meghatározott sablonban a távoli fióktelepekre vonatkozóan megadott adatokat meg kell adni, de az NKB előírhatja azoknak más formátumban történő szolgáltatását, és megállapodhat a pénzforgalmazókkal/pénzfeldolgozókkal részletesebb adatgyűjtésről is.

4.   Az adatok titkossága és közzététele

4.1.   A törzsadatok és az operatív adatok egyaránt titkosak.

4.2.   Az NKB-k és az EKB dönthetnek jelentések vagy statisztikák e melléklet alapján beszerzett adatok felhasználásával történő közzététele mellett. Az ilyen kiadványokhoz az adatokat úgy kell összesíteni, hogy abból az egyes adatszolgáltatókat ne lehessen azonosítani.

1. FÜGGELÉK

SABLON AZ ADATSZOLGÁLTATÁSHOZ

Törzsadatok

Az adatszolgáltatás címzettje:

[Az NKB neve; kapcsolattartó kérdések esetére; cím]

1.   A pénzforgalmazó/pénzfeldolgozó adatai

A pénzforgalmazó/pénzfeldolgozó neve:

Központ címe:

Postai irányítószám:

Város:

Utca és házszám:

Vállalat típusa:

| — | hitelintézet |
| --- | --- |

—

hitelintézet

| — | pénzváltó |
| --- | --- |

—

pénzváltó

| — | pénzfeldolgozó vállalat, amely nem pénzforgalmi intézmény |
| --- | --- |

—

pénzfeldolgozó vállalat, amely nem pénzforgalmi intézmény

| — | kereskedő (kiskereskedő) |
| --- | --- |

—

kereskedő (kiskereskedő)

| — | kaszinó |
| --- | --- |

—

kaszinó

| — | egyéb, ideértve a fenti kategóriákba nem tartozó hitelintézetet (kérjük megadni) |
| --- | --- |

—

egyéb, ideértve a fenti kategóriákba nem tartozó hitelintézetet (kérjük megadni)

Kapcsolattartók:

Nevek:

Telefon:

Fax:

E-mail cím:

Kiszervező partner (ha van):

Név:

Cím:

Postai irányítószám:

Város:

2.   Ügyfél által kezelt gépek

| Típus | Gyártó (1) | A gép megnevezése (1) | Azonosítás (1)

  (felismerő rendszer/szoftververziók) | Üzemben lévő gépek teljes száma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CIM | | | | |
| CRM | | | | |
| CCM | | | | |
| COM | | | | |
| TARM (2) | | | | |
| TAM (2) | | | | |

Típus

Gyártó (1)

A gép megnevezése (1)

Azonosítás (1)

(felismerő rendszer/szoftververziók)

Üzemben lévő gépek teljes száma

CIM

CRM

CCM

COM

TARM (2)

TAM (2)

3.   Alkalmazott által kezelt gépek

| | Gyártó (3) | A gép megnevezése (3) | Azonosítás (3)

  (felismerő rendszer/szoftververziók) | Üzemben lévő gépek teljes száma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BPM | | | | |
| BAM | | | | |
| TARM (4) | | | | |
| TAM (4) | | | | |

Gyártó (3)

A gép megnevezése (3)

Azonosítás (3)

(felismerő rendszer/szoftververziók)

Üzemben lévő gépek teljes száma

BPM

BAM

TARM (4)

TAM (4)

4.   Automata pénzkiadók

| Típus | Üzemben lévő gépek teljes száma |
| --- | --- |
| ATM | |
| SCoT | |
| Egyéb | |

Típus

Üzemben lévő gépek teljes száma

ATM

SCoT

Egyéb

---

(1)  Ha az EKB egyedi azonosító számot nem adott, ezeket a rovatokat az EKB weboldalán szereplő adatok szerint kell kitölteni.

(2)  Ügyfél által kezelt gépként használt.

(3)  Ha az EKB egyedi azonosító számot nem adott, ezeket a rovatokat az EKB weboldalán szereplő adatok szerint kell kitölteni.

(4)  Kizárólag alkalmazott által kezelt gépként használt.

2. FÜGGELÉK

SABLON AZ ADATSZOLGÁLTATÁSHOZ

Operatív adatok

1.   A pénzforgalmazó/pénzfeldolgozó adatai

| A pénzforgalmazó/pénzfeldolgozó neve | |
| --- | --- |
| Adatszolgáltatási időszak | |

A pénzforgalmazó/pénzfeldolgozó neve

Adatszolgáltatási időszak

2.   Adatok

Kérjük az adatokat – az NKB döntésétől függően – országosan vagy regionálisan, a távoli fióktelepek adatai nélkül megadni.

| | Feldolgozott eurobankjegyek teljes száma (1) | Ebből forgalomképtelenként leválogatott (1) | Ebből visszaforgatott (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 EUR | | | |
| 10 EUR | | | |
| 20 EUR | | | |
| 50 EUR | | | |
| 100 EUR | | | |
| 200 EUR | | | |
| 500 EUR | | | |

Feldolgozott eurobankjegyek teljes száma (1)

Ebből forgalomképtelenként leválogatott (1)

Ebből visszaforgatott (2)

5 EUR

10 EUR

20 EUR

50 EUR

100 EUR

200 EUR

500 EUR

| Az ügyfél által kezelt gépeken és automata pénzkiadókon át kiadott eurobankjegyek száma | |
| --- | --- |

Az ügyfél által kezelt gépeken és automata pénzkiadókon át kiadott eurobankjegyek száma

Ezek az adatok hitelintézetekre kötelezőek.

---

(1)  Az alkalmazott és az ügyfél által kezelt gépek adatai egyaránt.

(2)  Nem tartoznak bele az NKB-nak visszaküldött eurobankjegyek és a nem alkalmazott által kezelt gépeken feldolgozott, pénztári forgalomban visszaforgatott eurobankjegyek.

3. FÜGGELÉK

HITELINTÉZETEK TÁVOLI FIÓKJAI

Ezeket az adatokat csak azoknak a hitelintézeteknek kell megadniuk, amelyek rendelkeznek a 7. cikk (1) bekezdésében említett távoli fiókokkal.

1.   Hitelintézet adatai

| Hitelintézet neve | |
| --- | --- |
| Adatszolgáltatási időszak | |

Hitelintézet neve

Adatszolgáltatási időszak

2.   Adatok

| Távoli fiók neve | Cím | Az ügyfél által kezelt gépeken és automata pénzkiadókon át kiadott eurobankjegyek száma |
| --- | --- | --- |
| | | |

Távoli fiók neve

Cím

Az ügyfél által kezelt gépeken és automata pénzkiadókon át kiadott eurobankjegyek száma

---

IRÁNYMUTATÁSOK

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 267/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 267/21

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA

(2010. szeptember 16.)

az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló EKB/2000/7 iránymutatás módosításáról

(EKB/2010/13)

(2010/598/EU)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen a 12.1. és 14.3. cikkre, összefüggésben a 3.1. cikk első francia bekezdésével, a 18.2. cikkel és a 20. cikk első bekezdésével,

mivel:

| (1) | Az egységes monetáris politika elérése magával vonja azon eszközök és eljárások meghatározását, amelyeket az azon tagállamok nemzeti központi bankjaiból („NKB-k”), amelyek hivatalos pénzneme az euro (a továbbiakban: a részt vevő tagállamok) és az Európai Központi Bankból („EKB”) álló eurorendszernek használnia kell annak érdekében, hogy e politika végrehajtása a részt vevő tagállamokban egységes módon történjen. |
| --- | --- |

(1)

Az egységes monetáris politika elérése magával vonja azon eszközök és eljárások meghatározását, amelyeket az azon tagállamok nemzeti központi bankjaiból („NKB-k”), amelyek hivatalos pénzneme az euro (a továbbiakban: a részt vevő tagállamok) és az Európai Központi Bankból („EKB”) álló eurorendszernek használnia kell annak érdekében, hogy e politika végrehajtása a részt vevő tagállamokban egységes módon történjen.

| (2) | Az EKB hatáskörrel rendelkezik az eurorendszer egységes monetáris politikájának végrehajtása érdekében szükséges iránymutatások megalkotására, és az NKB-k kötelesek ezen iránymutatásokkal összhangban eljárni. |
| --- | --- |

(2)

Az EKB hatáskörrel rendelkezik az eurorendszer egységes monetáris politikájának végrehajtása érdekében szükséges iránymutatások megalkotására, és az NKB-k kötelesek ezen iránymutatásokkal összhangban eljárni.

| (3) | Az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2000. augusztus 31-i EKB/2000/7 iránymutatás (1) módosításra szorul az eurorendszer monetáris politikai eljárásainak és műveleteinek fogalommeghatározását és végrehajtását érintő változások átvezetése érdekében. A legfontosabbak ezek közül a következők: a) az eurorendszer hitelműveleteire vonatkozó kockázatkezelési keretrendszer felülvizsgálata; b) a szabályszegési esetek egységes kezelésének biztosítása; c) azon mérlegelésen alapuló intézkedésekre vonatkozó előírások számának növelése és szigorítása, amelyekhez az eurorendszer az ügyfelek pénzügyi stabilitásával kapcsolatos aggályok kezelése érdekében folyamodhat; d) a Kormányzótanács felhatalmazása az arra vonatkozó döntéshozatalra, hogy az EKB kivételes helyzetben centralizáltan hajtson végre végleges (outright) adásvételi ügyleteket; e) a hitelezési és jogi kockázatoknak az eszközökkel fedezett értékpapírok és azok fedezeti eszközeinek, valamint az átruházást kezdeményezők körének az Európai Gazdasági Térségre („EGT”) való korlátozása útján a jogügylet érvénytelenítéséből eredő kockázatok csökkentése céljából; f) az ÁÉKBV-nek meg nem felelő fedezett kötvények (strukturált fedezett kötvények) lakáshitel-fedezeti eszközzel való saját felhasználása tekintetében új elfogadhatósági kritériumok bevezetése; g) az I. melléklet 2. függelékének új kifejezésekkel való bővítése, valamint más kifejezések pontosabb meghatározása; h) az I. melléklet 4. függelékének a statisztikai rendeletek módosításainak átvezetését célzó módosítása; i) a rendelkezések harmonizálása és más, az egységességet és átláthatóságot fokozó kisebb módosítások bevezetése, |
| --- | --- |

(3)

Az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2000. augusztus 31-i EKB/2000/7 iránymutatás (1) módosításra szorul az eurorendszer monetáris politikai eljárásainak és műveleteinek fogalommeghatározását és végrehajtását érintő változások átvezetése érdekében. A legfontosabbak ezek közül a következők: a) az eurorendszer hitelműveleteire vonatkozó kockázatkezelési keretrendszer felülvizsgálata; b) a szabályszegési esetek egységes kezelésének biztosítása; c) azon mérlegelésen alapuló intézkedésekre vonatkozó előírások számának növelése és szigorítása, amelyekhez az eurorendszer az ügyfelek pénzügyi stabilitásával kapcsolatos aggályok kezelése érdekében folyamodhat; d) a Kormányzótanács felhatalmazása az arra vonatkozó döntéshozatalra, hogy az EKB kivételes helyzetben centralizáltan hajtson végre végleges (outright) adásvételi ügyleteket; e) a hitelezési és jogi kockázatoknak az eszközökkel fedezett értékpapírok és azok fedezeti eszközeinek, valamint az átruházást kezdeményezők körének az Európai Gazdasági Térségre („EGT”) való korlátozása útján a jogügylet érvénytelenítéséből eredő kockázatok csökkentése céljából; f) az ÁÉKBV-nek meg nem felelő fedezett kötvények (strukturált fedezett kötvények) lakáshitel-fedezeti eszközzel való saját felhasználása tekintetében új elfogadhatósági kritériumok bevezetése; g) az I. melléklet 2. függelékének új kifejezésekkel való bővítése, valamint más kifejezések pontosabb meghatározása; h) az I. melléklet 4. függelékének a statisztikai rendeletek módosításainak átvezetését célzó módosítása; i) a rendelkezések harmonizálása és más, az egységességet és átláthatóságot fokozó kisebb módosítások bevezetése,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Az EKB/2000/7 iránymutatás az alábbiak szerint módosul:

| 1. | Az EKB/2000/7 iránymutatás I. melléklete ezen iránymutatás I. és II. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

1.

Az EKB/2000/7 iránymutatás I. melléklete ezen iránymutatás I. és II. mellékletének megfelelően módosul.

| 2. | Az EKB/2000/7 iránymutatás II. melléklete ezen iránymutatás III. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

Az EKB/2000/7 iránymutatás II. melléklete ezen iránymutatás III. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ellenőrzés

Az NKB-k legkésőbb 2010. október 9-ig eljuttatják az EKB-nak azon szabályokat és eszközöket, amelyekkel ennek az iránymutatásnak meg kívánnak felelni.

3. cikk

Hatálybalépés

(1)   Ez az iránymutatás az elfogadását követő két nap elteltével lép hatályba.

(2)   Az I. és III. mellékletet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételt követő naptól kell alkalmazni.

(3)   A II. mellékletet 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.

4. cikk

Címzettek

Ennek az iránymutatásnak a részt vevő tagállamok NKB-i a címzettjei.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. szeptember 16-án.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 310., 2000.12.11., 1. o.

1

---

I. MELLÉKLET

Az EKB/2000/7 iránymutatás I. melléklete a következőképpen módosul:

1.   A Bevezetésben a (1)-gal jelölt lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

| „(1) | Az Európai Központi Bank Kormányzótanácsa az Európai Unió működéséről szóló szerződés 282. cikke (1) bekezdésének megfelelően az »eurorendszer« kifejezést a Központi Bankok Európai Rendszerének alapvető feladatait végző alkotórészeinek megjelölésére használja, azaz az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek megfelelően azon tagállamok nemzeti központi bankjait, melyeknek hivatalos pénzneme az euro, valamint az Európai Központi Bankot sorolja ide.” |
| --- | --- |

„(1)

Az Európai Központi Bank Kormányzótanácsa az Európai Unió működéséről szóló szerződés 282. cikke (1) bekezdésének megfelelően az »eurorendszer« kifejezést a Központi Bankok Európai Rendszerének alapvető feladatait végző alkotórészeinek megjelölésére használja, azaz az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek megfelelően azon tagállamok nemzeti központi bankjait, melyeknek hivatalos pénzneme az euro, valamint az Európai Központi Bankot sorolja ide.”

2.   Az 1.1. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„A Központi Bankok Európai Rendszere (»KBER«) az Európai Központi Bankból (»EKB«) és az Európai Unió (»EU«) tagállamainak nemzeti központi bankjaiból (»NKB«) áll (1). A KBER tevékenységét az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel (»Szerződés«), valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányával (»KBER-alapokmány«) összhangban végzi. A KBER irányítását az EKB döntéshozó testületei végzik: nevezetesen az EKB Kormányzótanácsa felelős a monetáris politika kialakításáért, míg az Igazgatóság hatáskörébe tartozik a monetáris politika végrehajtása a Kormányzótanács döntéseivel és iránymutatásaival összhangban. Az EKB a lehetségesnek és megfelelőnek tartott mértékig, valamint a működési hatékonyság biztosítására törekedve igénybe veszi az NKB-k (2) segítségét az eurorendszer feladatkörébe tartozó műveletek végrehajtása során. Az NKB-k – ha a monetáris politika végrehajtásához szükséges – megoszthatják az eurorendszer tagjaival az eurorendszer műveleteiben részt vevő ügyfelekkel kapcsolatos információkat, például a működési adatokat (3). Az eurorendszer monetáris politikájával kapcsolatos műveleteket valamennyi tagállamban (4) azonos szabályok szerint kell végrehajtani.

3.   Az 1.2. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„Az eurorendszer elsődleges célja – a Szerződés 127. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint – az árstabilitás fenntartása. Az eurorendszer az árstabilitással kapcsolatos elsődleges célkitűzés sérelme nélkül támogatja az EU általános gazdaságpolitikáját. E célok megvalósítása során az eurorendszer a szabad versenyen alapuló nyitott piacgazdaság elvével összhangban tevékenykedik, segítve az erőforrások hatékony elosztását.”

4.   Az 1.3.1. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

| a) | A bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:
  „A nyílt piaci műveletek fontos szerepet játszanak az eurorendszer monetáris politikájában a kamatlábak alakítása, a piac likviditáskezelésének támogatása, valamint a monetáris politika aktuális irányvonalának jelzése érdekében. Az eurorendszernek öt eszköztípus áll rendelkezésére a nyílt piaci műveletek végrehajtása során. A legfontosabb eszközfajta a penziós ügylet (repóügyletek vagy fedezett hitelek formájában). Az eurorendszer szintén alkalmazhatja a végleges adásvételi ügyleteket, az EKB-kötvények kibocsátását, a devizaswapot és a lekötött betétek gyűjtését. A nyílt piaci műveleteket az EKB kezdeményezi, egyúttal dönt az alkalmazandó eszközről, valamint a végrehajtás szabályairól. Ezek a műveletek tenderrel, gyorstenderrel vagy kétoldalú művelettel hajthatók végre (5). Céljuktól, gyakoriságuktól és az alkalmazott eljárásoktól függően az eurorendszer nyílt piaci műveletei az alábbi négy csoportba oszthatók (lásd még az 1. táblázatot): |
| --- | --- |

a)

A bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:

„A nyílt piaci műveletek fontos szerepet játszanak az eurorendszer monetáris politikájában a kamatlábak alakítása, a piac likviditáskezelésének támogatása, valamint a monetáris politika aktuális irányvonalának jelzése érdekében. Az eurorendszernek öt eszköztípus áll rendelkezésére a nyílt piaci műveletek végrehajtása során. A legfontosabb eszközfajta a penziós ügylet (repóügyletek vagy fedezett hitelek formájában). Az eurorendszer szintén alkalmazhatja a végleges adásvételi ügyleteket, az EKB-kötvények kibocsátását, a devizaswapot és a lekötött betétek gyűjtését. A nyílt piaci műveleteket az EKB kezdeményezi, egyúttal dönt az alkalmazandó eszközről, valamint a végrehajtás szabályairól. Ezek a műveletek tenderrel, gyorstenderrel vagy kétoldalú művelettel hajthatók végre (5). Céljuktól, gyakoriságuktól és az alkalmazott eljárásoktól függően az eurorendszer nyílt piaci műveletei az alábbi négy csoportba oszthatók (lásd még az 1. táblázatot):

penziós ügylet

végleges adásvételi ügyleteket

EKB-kötvények kibocsátását

devizaswapot

lekötött betétek gyűjtését

5

| b) | A harmadik felsoroláspont helyébe a következő szöveg lép:
  „A finomhangoló műveletek végrehajtása eseti alapon történik, és céljuk a piac likviditáskezelésének támogatása, valamint a kamatlábak alakítása, különösen a piac váratlan likviditásingadozásai által a kamatlábakra gyakorolt hatások enyhítése érdekében. Finomhangoló műveletek a tartalékolási időszak utolsó napján végezhetőek azoknak a likviditás-egyensúlyi zavaroknak az elhárítására, amelyek a legutóbbi fő refinanszírozási művelet allokációja óta merültek fel. A finomhangoló műveleteket elsősorban penziós ügyletek formájában hajtják végre, de ölthetnek emellett devizaswap vagy lekötöttbetét-gyűjtés formát. A finomhangoló műveletek végzése során alkalmazott eszközöket és eljárásokat mindig az ügylet adott típusához és a művelet konkrét célkitűzéséhez kell igazítani. A finomhangoló műveleteket az NKB-k rendszerint gyorstender vagy kétoldalú művelet alapján hajtják végre. Az EKB Kormányzótanácsa dönt arról, hogy kivételes esetben maga az EKB hajthat-e végre kétoldalú finomhangoló műveleteket.” |
| --- | --- |

b)

A harmadik felsoroláspont helyébe a következő szöveg lép:

„A finomhangoló műveletek végrehajtása eseti alapon történik, és céljuk a piac likviditáskezelésének támogatása, valamint a kamatlábak alakítása, különösen a piac váratlan likviditásingadozásai által a kamatlábakra gyakorolt hatások enyhítése érdekében. Finomhangoló műveletek a tartalékolási időszak utolsó napján végezhetőek azoknak a likviditás-egyensúlyi zavaroknak az elhárítására, amelyek a legutóbbi fő refinanszírozási művelet allokációja óta merültek fel. A finomhangoló műveleteket elsősorban penziós ügyletek formájában hajtják végre, de ölthetnek emellett devizaswap vagy lekötöttbetét-gyűjtés formát. A finomhangoló műveletek végzése során alkalmazott eszközöket és eljárásokat mindig az ügylet adott típusához és a művelet konkrét célkitűzéséhez kell igazítani. A finomhangoló műveleteket az NKB-k rendszerint gyorstender vagy kétoldalú művelet alapján hajtják végre. Az EKB Kormányzótanácsa dönt arról, hogy kivételes esetben maga az EKB hajthat-e végre kétoldalú finomhangoló műveleteket.”

finomhangoló műveletek

| c) | A negyedik felsoroláspont helyébe a következő szöveg lép:
  „Az eurorendszer strukturális műveleteket is végrehajthat EKB-kötvények kibocsátása, penziós ügyletek és végleges adásvételi ügyletek útján. Ezekre a műveletekre akkor kerül sor, amikor az EKB az eurorendszer pénzügyi szektorral szembeni strukturális helyzetét kívánja kiigazítani (akár rendszeresen, akár esetenként). A penziós ügyletek és az adósságinstrumentumok kibocsátása formájában megvalósuló strukturális műveleteket az NKB-k tender útján hajtják végre. A végleges adásvételi ügyletek formájában megvalósuló strukturális műveleteket az NKB-k rendszerint kétoldalú eljárások alapján hajtják végre. Az EKB Kormányzótanácsa kivételes helyzetben dönthet úgy, hogy a strukturális műveleteket maga az EKB hajtsa végre.” |
| --- | --- |

c)

A negyedik felsoroláspont helyébe a következő szöveg lép:

„Az eurorendszer strukturális műveleteket is végrehajthat EKB-kötvények kibocsátása, penziós ügyletek és végleges adásvételi ügyletek útján. Ezekre a műveletekre akkor kerül sor, amikor az EKB az eurorendszer pénzügyi szektorral szembeni strukturális helyzetét kívánja kiigazítani (akár rendszeresen, akár esetenként). A penziós ügyletek és az adósságinstrumentumok kibocsátása formájában megvalósuló strukturális műveleteket az NKB-k tender útján hajtják végre. A végleges adásvételi ügyletek formájában megvalósuló strukturális műveleteket az NKB-k rendszerint kétoldalú eljárások alapján hajtják végre. Az EKB Kormányzótanácsa kivételes helyzetben dönthet úgy, hogy a strukturális műveleteket maga az EKB hajtsa végre.”

strukturális műveleteket

5.   Az 1.3. szakasz I. táblázatában a harmadik oszlop negyedik sorában a „Kötvénykibocsátás” szöveg helyébe az „EKB-kötvények kibocsátása” szöveg lép.

6.   Az 1.4. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„Az eurorendszer monetáris politikájának keretei úgy kerültek kialakításra, hogy az ügyfelek minél szélesebb körének részvétele biztosított legyen. A KBER alapokmányának 19.1. cikke szerint a kötelező tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozó hitelintézetek igénybe vehetik a jegybanki rendelkezésre állás eszközét, illetve tender útján részt vehetnek nyílt piaci műveletekben. A finomhangoló műveletek esetében az eurorendszer korlátozott számú ügyfelet választhat ki. A monetáris politikai célokból végzett devizaswapok végrehajtása aktív devizapiaci szereplőkkel történik. Az ilyen műveletek ügyfélköre azokra az euroövezetben bejegyzett intézményekre korlátozódik, amelyeket az eurorendszer devizaintervenciós műveleteihez kiválasztott.”

7.   A 2.1. szakasz a következőképpen módosul:

| a) | Az első bekezdés második felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:
  „Az ügyfeleknek rendezett pénzügyi helyzettel kell rendelkezniük, és legalább egy, a nemzeti hatóságok által gyakorolt, harmonizált uniós vagy EGT-s felügyeleti szerv hatálya alá kell tartozniuk (6). Az uniós jog szerinti sajátos intézményi jellegük miatt ügyfélnek tekinthetők a Szerződés 123. cikkének (2) bekezdése értelmében rendezett pénzügyi háttérrel rendelkező intézmények is, amelyek az illetékes nemzeti hatóságok általi felügyelethez hasonló szintű felügyelet alá tartoznak. Ügyfélnek tekinthetők a rendezett pénzügyi háttérrel rendelkező, az illetékes nemzeti hatóságoknak, az EU-n/EGT-n belüli harmonizált felügyelethez hasonló szintű, nem egységesített felügyelete alá tartozó intézmények is, pl. az EGT-n kívüli intézményeknek az euroövezetben bejegyzett fióktelepei. |
| --- | --- |

a)

Az első bekezdés második felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:

„Az ügyfeleknek rendezett pénzügyi helyzettel kell rendelkezniük, és legalább egy, a nemzeti hatóságok által gyakorolt, harmonizált uniós vagy EGT-s felügyeleti szerv hatálya alá kell tartozniuk (6). Az uniós jog szerinti sajátos intézményi jellegük miatt ügyfélnek tekinthetők a Szerződés 123. cikkének (2) bekezdése értelmében rendezett pénzügyi háttérrel rendelkező intézmények is, amelyek az illetékes nemzeti hatóságok általi felügyelethez hasonló szintű felügyelet alá tartoznak. Ügyfélnek tekinthetők a rendezett pénzügyi háttérrel rendelkező, az illetékes nemzeti hatóságoknak, az EU-n/EGT-n belüli harmonizált felügyelethez hasonló szintű, nem egységesített felügyelete alá tartozó intézmények is, pl. az EGT-n kívüli intézményeknek az euroövezetben bejegyzett fióktelepei.

6

| b) | A harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Valamely intézmény tender útján kizárólag a bejegyzésének helye szerinti tagállam NKB-ján keresztül veheti igénybe az eurorendszer jegybanki rendelkezésre állását és nyílt piaci műveleteit. Amennyiben egy intézmény több tagállamban is rendelkezik szervezeti egységekkel (székhellyel vagy fióktelepekkel), az egyes tagállamokban bejegyzett szervezeti egységek mindig az adott tagállam NKB-ján keresztül vehetik igénybe ezeket a műveleteket, azzal a kikötéssel, hogy egy intézmény az ajánlatait egy tagállamban csak egy szervezeti egységén (székhelyén vagy egy kijelölt fióktelepén) keresztül nyújthatja be.” |
| --- | --- |

b)

A harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Valamely intézmény tender útján kizárólag a bejegyzésének helye szerinti tagállam NKB-ján keresztül veheti igénybe az eurorendszer jegybanki rendelkezésre állását és nyílt piaci műveleteit. Amennyiben egy intézmény több tagállamban is rendelkezik szervezeti egységekkel (székhellyel vagy fióktelepekkel), az egyes tagállamokban bejegyzett szervezeti egységek mindig az adott tagállam NKB-ján keresztül vehetik igénybe ezeket a műveleteket, azzal a kikötéssel, hogy egy intézmény az ajánlatait egy tagállamban csak egy szervezeti egységén (székhelyén vagy egy kijelölt fióktelepén) keresztül nyújthatja be.”

8.   A 2.2. szakasz a következőképpen módosul:

| a) | A második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A monetáris politikai célból végrehajtott devizaswapok esetében az ügyfeleknek bármilyen piaci körülmények között képesnek kell lenniük nagy volumenű devizaműveletek hatékony végrehajtására. A devizaswapra jogosult ügyfelek köre megegyezik az euroövezetben bejegyzett és az eurorendszer devizaintervenciós műveleteihez kiválasztott ügyfelek körével. Devizaintervenciós műveletekhez az ügyfelek kiválasztásának kritériumait és a kiválasztási eljárást a 3. függelék tartalmazza.” |
| --- | --- |

a)

A második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A monetáris politikai célból végrehajtott devizaswapok esetében az ügyfeleknek bármilyen piaci körülmények között képesnek kell lenniük nagy volumenű devizaműveletek hatékony végrehajtására. A devizaswapra jogosult ügyfelek köre megegyezik az euroövezetben bejegyzett és az eurorendszer devizaintervenciós műveleteihez kiválasztott ügyfelek körével. Devizaintervenciós műveletekhez az ügyfelek kiválasztásának kritériumait és a kiválasztási eljárást a 3. függelék tartalmazza.”

| b) | Az ötödik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Az EKB Kormányzótanácsa dönthet arról, hogy kivételes körülmények esetén maga az EKB végezhet-e kétoldalú finomhangoló műveleteket. Ha az EKB végez kétoldalú műveleteket, akkor az egyenlő hozzáférés biztosítása érdekében az EKB az euroövezetbeli ügyfelek közül rotációs rendszerben választja ki azokat, amelyek a gyorstenderekben és a kétoldalú műveletekben való részvételre jogosultak.” |
| --- | --- |

b)

Az ötödik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az EKB Kormányzótanácsa dönthet arról, hogy kivételes körülmények esetén maga az EKB végezhet-e kétoldalú finomhangoló műveleteket. Ha az EKB végez kétoldalú műveleteket, akkor az egyenlő hozzáférés biztosítása érdekében az EKB az euroövezetbeli ügyfelek közül rotációs rendszerben választja ki azokat, amelyek a gyorstenderekben és a kétoldalú műveletekben való részvételre jogosultak.”

9.   A 2.3. szakasz a következőképpen módosul:

| a) | A harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Ide tartoznak a) a tenderszabályok megszegésének esetei, amikor az ügyfél nem bocsát elegendő fedezeti eszközt vagy készpénzt (7) rendelkezésre ahhoz, hogy a likviditásbővítő műveletben részére allokált likviditást (az elszámolás napján) kiegyenlítse, vagy megfelelő letéti követelményképzéssel a művelet lejáratáig fedezettel biztosítsa, valamint amikor az ügyfél nem bocsát elegendő összegű készpénzt rendelkezésre ahhoz, hogy a likviditásszűkítő műveletben részére megállapított összeget kiegyenlítse; valamint b) a kétoldalú tranzakciós előírások megszegésének esetei, amikor az ügyfél nem bocsát elegendő elfogadható fedezeti eszközt vagy készpénzt rendelkezésre ahhoz, hogy a kétoldalú tranzakciónál a megállapodásban rögzített összeget kiegyenlítse, vagy amikor a kétoldalú művelet időtartama alatt nem tesz eleget a szükséges letéti követelményképzésnek. |
| --- | --- |

a)

A harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Ide tartoznak a) a tenderszabályok megszegésének esetei, amikor az ügyfél nem bocsát elegendő fedezeti eszközt vagy készpénzt (7) rendelkezésre ahhoz, hogy a likviditásbővítő műveletben részére allokált likviditást (az elszámolás napján) kiegyenlítse, vagy megfelelő letéti követelményképzéssel a művelet lejáratáig fedezettel biztosítsa, valamint amikor az ügyfél nem bocsát elegendő összegű készpénzt rendelkezésre ahhoz, hogy a likviditásszűkítő műveletben részére megállapított összeget kiegyenlítse; valamint b) a kétoldalú tranzakciós előírások megszegésének esetei, amikor az ügyfél nem bocsát elegendő elfogadható fedezeti eszközt vagy készpénzt rendelkezésre ahhoz, hogy a kétoldalú tranzakciónál a megállapodásban rögzített összeget kiegyenlítse, vagy amikor a kétoldalú művelet időtartama alatt nem tesz eleget a szükséges letéti követelményképzésnek.

7

| b) | Az ötödik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Ezen túlmenően, a kötelezettségeit megszegő fél ellen alkalmazott felfüggesztés hatálya az adott intézmény más tagállamokban bejegyzett fióktelepeire is kiterjeszthető. Azokban az esetekben, amikor a kötelességszegésnek például a gyakoriság vagy időtartam alapján megállapított súlyossága ezt indokolttá teszi, az ügyfél minden további monetáris politikai művelethez való hozzáférése egy bizonyos időtartamra felfüggeszthető.” |
| --- | --- |

b)

Az ötödik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Ezen túlmenően, a kötelezettségeit megszegő fél ellen alkalmazott felfüggesztés hatálya az adott intézmény más tagállamokban bejegyzett fióktelepeire is kiterjeszthető. Azokban az esetekben, amikor a kötelességszegésnek például a gyakoriság vagy időtartam alapján megállapított súlyossága ezt indokolttá teszi, az ügyfél minden további monetáris politikai művelethez való hozzáférése egy bizonyos időtartamra felfüggeszthető.”

10.   A 2.4. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„2.4.   Felfüggesztés vagy kizárás prudenciális okokból vagy nemteljesítés miatt

Az adott NKB (vagy az EKB) által alkalmazott szerződéses, illetve szabályozói rendelkezésekkel összhangban az eurorendszer prudenciális okokból az ügyfelek monetáris politikai eszközökhöz történő hozzáférését felfüggesztheti vagy megszüntetheti.

Továbbá az ügyfél felfüggesztésére, illetve kizárására sor kerülhet olyan esetekben is, amelyek az NKB-k által alkalmazott szerződéses és szabályozási rendelkezések szerint az ügyfél részéről »mulasztásnak« minősülnek.

Végül az eurorendszer prudenciális okokból is elutasíthatja a fedezeteket, korlátozhatja a fedezetként történő felhasználást vagy az eurorendszeren belüli hitelműveleteknél meghatározott ügyfelek által fedezetként rendelkezésre bocsátott eszközök esetében kiegészítő haircutokat alkalmazhat.”

11.   A 3. fejezet bevezető bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A nyílt piaci műveletek fontos szerepet játszanak az eurorendszer monetáris politikájában, a kamatlábak alakításában, a piac likviditáskezelésének támogatásában, valamint a monetáris politika aktuális helyzetének jelzésében. Céljukat, rendszerességüket és eljárásukat tekintve az eurorendszer nyílt piaci műveletei négy kategóriába sorolhatók: irányadó refinanszírozási műveletek, hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek, finomhangoló műveletek és strukturális műveletek. Ami az alkalmazott eszközöket illeti, a penziós ügyletek jelentik az eurorendszer nyílt piaci eszközeinek legfontosabb típusát, egyszersmind a fenti négy műveleti kategória mindegyikében alkalmazhatók, míg az EKB-kötvények a strukturális többlet csökkentésére szolgáló műveleteknél használhatók. A strukturális műveleteket végleges adásvételi ügyletekkel is lehet végezni. Az eurorendszernek a finomhangoló műveletek végrehajtásához két további eszköz áll rendelkezésére: a devizaswap és a lekötött betétek gyűjtése. A következő fejezetek részletesen bemutatják az eurorendszer által használt nyílt piaci eszközök egyes típusainak konkrét jellemzőit.”

12.   A 3.1.4. szakasz második bekezdése hatodik felsoroláspontjának helyébe a következő szöveg lép:

„az egyes NKB-k általában decentralizált módon hajtják végre e műveleteket (az EKB Kormányzótanácsa dönthet arról, hogy kivételes esetben az EKB is végrehajthat kétoldalú finomhangoló penziós ügyleteket);”.

13.   A 3.2. szakasz negyedik bekezdése negyedik felsoroláspontjának helyébe a következő szöveg lép:

„ezen ügyleteket egyes NKB-k általában decentralizált módon hajtják végre (az EKB Kormányzótanácsa dönt arról, hogy az EKB kivételes körülmények között végrehajthat-e adásvételi ügyleteket);”.

14.   A 3.3. szakasz a következőképpen módosul:

| a) | A második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Az EKB-kötvények az EKB-nak a kötvény tulajdonosával szemben fennálló adósságkötelezettségét testesítik meg. Az EKB-kötvényeket az euroövezetbeli értéktárakban könyvelési tétel formájában kell kibocsátani és tartani. Az EKB a kötvények átruházhatóságára vonatkozóan nem ír elő semmiféle korlátozást. Az EKB-kötvényekre vonatkozó további előírásokat a kötvényekre vonatkozó szabályok tartalmazzák.” |
| --- | --- |

a)

A második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az EKB-kötvények az EKB-nak a kötvény tulajdonosával szemben fennálló adósságkötelezettségét testesítik meg. Az EKB-kötvényeket az euroövezetbeli értéktárakban könyvelési tétel formájában kell kibocsátani és tartani. Az EKB a kötvények átruházhatóságára vonatkozóan nem ír elő semmiféle korlátozást. Az EKB-kötvényekre vonatkozó további előírásokat a kötvényekre vonatkozó szabályok tartalmazzák.”

| b) | A harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Az EKB-kötvényeket diszkontáltan, azaz névérték alatti értéken kell kibocsátani, és lejáratkor névértéken kell visszavásárolni. A kibocsátáskori érték és a visszavásárlási érték közötti különbség egyenlő a kötvény kibocsátási értékén felhalmozott kamattal, amit a kötvény futamidejére vonatkozóan a megállapodás szerinti kamatlábbal kell kiszámítani. Az alkalmazott kamatláb egyszerű kamatláb, amely a »ténylegesen eltelt napok száma/360« számítási szabályon alapul. A kibocsátási érték kiszámításának módját az 1. keretes írás mutatja be.” |
| --- | --- |

b)

A harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az EKB-kötvényeket diszkontáltan, azaz névérték alatti értéken kell kibocsátani, és lejáratkor névértéken kell visszavásárolni. A kibocsátáskori érték és a visszavásárlási érték közötti különbség egyenlő a kötvény kibocsátási értékén felhalmozott kamattal, amit a kötvény futamidejére vonatkozóan a megállapodás szerinti kamatlábbal kell kiszámítani. Az alkalmazott kamatláb egyszerű kamatláb, amely a »ténylegesen eltelt napok száma/360« számítási szabályon alapul. A kibocsátási érték kiszámításának módját az 1. keretes írás mutatja be.”

| c) | Az 1. keretes írás helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

c)

Az 1. keretes írás helyébe a következő szöveg lép:

15.   A 3.4. szakasz negyedik bekezdése ötödik felsoroláspontjának helyébe a következő szöveg lép:

„az NKB-k általában decentralizált módon hajtják végre azokat (az EKB Kormányzótanácsa dönthet arról, hogy kivételes esetben az EKB is végrehajthat kétoldalú devizaswapügyleteket); és”.

16.   A 3.5. szakasz negyedik bekezdése ötödik felsoroláspontjának helyébe a következő szöveg lép:

„a betétgyűjtést az egyes NKB-k általában decentralizált módon hajtják végre (az EKB Kormányzótanácsa dönthet arról, hogy kivételes esetben az EKB is végrehajthat kétoldalú lekötött betét-gyűjtési műveletet (8)); és

17.   A 4.1. szakasz harmadik bekezdésének 1. és 2. lábjegyzete helyébe a következő szöveg lép:

| „(1) | 2008. május 19-től a TARGET decentralizált technikai infrastruktúráját a TARGET2 váltotta fel. A TARGET2 egy egységes közös platformból (ezen keresztül nyújtják be és dolgozzák fel az összes fizetési utasítást, valamint fogadják ugyanilyen technikai feltételekkel a fizetési tranzakciókat), és egy ideig az NKB-k saját számviteli rendszeréből áll. |
| --- | --- |

„(1)

2008. május 19-től a TARGET decentralizált technikai infrastruktúráját a TARGET2 váltotta fel. A TARGET2 egy egységes közös platformból (ezen keresztül nyújtják be és dolgozzák fel az összes fizetési utasítást, valamint fogadják ugyanilyen technikai feltételekkel a fizetési tranzakciókat), és egy ideig az NKB-k saját számviteli rendszeréből áll.

| (2) | Ezenkívül az NKB-nál vezetett számlához való hozzáféréssel rendelkező ügyfelek az aktív oldali rendelkezésre állást csak azzal a feltétellel vehetik igénybe, ha a tranzakció például a TARGET2 egységes közös platformján keresztül elszámolható.” |
| --- | --- |

(2)

Ezenkívül az NKB-nál vezetett számlához való hozzáféréssel rendelkező ügyfelek az aktív oldali rendelkezésre állást csak azzal a feltétellel vehetik igénybe, ha a tranzakció például a TARGET2 egységes közös platformján keresztül elszámolható.”

18.   A 4.2. szakasz a következőképpen módosul:

| a) | A harmadik bekezdés (a „Hozzáférési feltételek” cím után következő első bekezdés) a következő (*) lábjegyzettel egészül ki:






  „(*) | Ezenkívül a betéti rendelkezésre állás igénybevételének lehetősége az ügyfél részére csak akkor biztosítható, ha valamely NKB-nál vezetett számlával rendelkezik, amelyen keresztül – például a TARGET2 egységes közös platformján – a tranzakció elszámolható.” |
| --- | --- | --- |

a)

A harmadik bekezdés (a „Hozzáférési feltételek” cím után következő első bekezdés) a következő (*) lábjegyzettel egészül ki:

„(*)

Ezenkívül a betéti rendelkezésre állás igénybevételének lehetősége az ügyfél részére csak akkor biztosítható, ha valamely NKB-nál vezetett számlával rendelkezik, amelyen keresztül – például a TARGET2 egységes közös platformján – a tranzakció elszámolható.”

| b) | A hetedik bekezdés (a „Lejárati és kamatfeltételek” cím után következő második bekezdés) 12. lábjegyzete helyébe a következő szöveg lép:






  „(12) | Lásd e fejezet 6. lábjegyzetét.” |
| --- | --- | --- |

b)

A hetedik bekezdés (a „Lejárati és kamatfeltételek” cím után következő második bekezdés) 12. lábjegyzete helyébe a következő szöveg lép:

„(12)

12

Lásd e fejezet 6. lábjegyzetét.”

19.   Az 5.1.1. szakasz 3. keretes írásának szövege helyébe a következő szöveg lép:

20.   Az 5.1.3. szakasz a következőképpen módosul:

| a) | Az első bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:
  „Az eurorendszer a tendereket nyilvánosan, hírügynökségek útján és az EKB honlapján hirdeti meg. Az NKB-k a hírügynökségi hozzáféréssel nem rendelkező ügyfeleket a tenderekről közvetlenül is értesíthetik. A nyilvános tenderfelhívás általában a következő információkat tartalmazza:”. |
| --- | --- |

a)

Az első bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„Az eurorendszer a tendereket nyilvánosan, hírügynökségek útján és az EKB honlapján hirdeti meg. Az NKB-k a hírügynökségi hozzáféréssel nem rendelkező ügyfeleket a tenderekről közvetlenül is értesíthetik. A nyilvános tenderfelhívás általában a következő információkat tartalmazza:”.

| b) | Az első bekezdés tizedik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:
  „az instrumentum induló és lejárati napját (ha van ilyen), illetve az instrumentum értéknapját és lejárati napját (EKB-kötvények kibocsátása esetén);”. |
| --- | --- |

b)

Az első bekezdés tizedik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:

„az instrumentum induló és lejárati napját (ha van ilyen), illetve az instrumentum értéknapját és lejárati napját (EKB-kötvények kibocsátása esetén);”.

| c) | Az első bekezdés tizenhetedik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:
  „a kötvények névértékét (EKB-kötvények kibocsátása esetén); és”. |
| --- | --- |

c)

Az első bekezdés tizenhetedik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:

„a kötvények névértékét (EKB-kötvények kibocsátása esetén); és”.

| d) | Az első bekezdés tizennyolcadik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:
  „a kötvények ISIN-kódját (EKB-kötvények kibocsátása esetén).” |
| --- | --- |

d)

Az első bekezdés tizennyolcadik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:

„a kötvények ISIN-kódját (EKB-kötvények kibocsátása esetén).”

21.   Az 5.1.4. szakasz a következőképpen módosul:

| a) | A harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A változó kamatú tenderek esetén az ügyfelek legfeljebb tíz különböző kamatlábra/árra/swappontra tehetnek ajánlatot. Kivételes esetekben az eurorendszer korlátozhatja az ügyfelek által változó kamatú tenderek esetén benyújtható ajánlatok számát. Minden egyes ajánlatban meg kell jelölni azt az összeget, amelyre az NKB-val üzletet kívánnak kötni, feltüntetve a vonatkozó kamatlábat is (9)
   (10). A kamatlábra vonatkozó ajánlatot a 0,01 százalékpont többszöröseként kell kifejezni. Változó kamatú devizaswaptender esetén a swappontokat a szokásos piaci konvencióknak megfelelően kell megadni, és az ajánlatokat a 0,01 swappont többszöröseként kell kifejezni. |
| --- | --- |

a)

A harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A változó kamatú tenderek esetén az ügyfelek legfeljebb tíz különböző kamatlábra/árra/swappontra tehetnek ajánlatot. Kivételes esetekben az eurorendszer korlátozhatja az ügyfelek által változó kamatú tenderek esetén benyújtható ajánlatok számát. Minden egyes ajánlatban meg kell jelölni azt az összeget, amelyre az NKB-val üzletet kívánnak kötni, feltüntetve a vonatkozó kamatlábat is (9)
   (10). A kamatlábra vonatkozó ajánlatot a 0,01 százalékpont többszöröseként kell kifejezni. Változó kamatú devizaswaptender esetén a swappontokat a szokásos piaci konvencióknak megfelelően kell megadni, és az ajánlatokat a 0,01 swappont többszöröseként kell kifejezni.

9

10

| b) | A hetedik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Az ügyfelek kötelesek gondoskodni arról, hogy a nekik allokált összegeket megfelelő összegű elfogadható fedezeti eszközzel tudják fedezni (11). Az adott NKB által megkötött szerződések vagy felügyeleti rendelkezések lehetővé teszik szankciók alkalmazását abban az esetben, ha egy ügyfél nem biztosít megfelelő összegű fedezetet vagy készpénzt a tender során neki allokált összeg kiegyenlítésére. |
| --- | --- |

b)

A hetedik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az ügyfelek kötelesek gondoskodni arról, hogy a nekik allokált összegeket megfelelő összegű elfogadható fedezeti eszközzel tudják fedezni (11). Az adott NKB által megkötött szerződések vagy felügyeleti rendelkezések lehetővé teszik szankciók alkalmazását abban az esetben, ha egy ügyfél nem biztosít megfelelő összegű fedezetet vagy készpénzt a tender során neki allokált összeg kiegyenlítésére.

11

22.   Az 5.1.5. szakasz harmadik bekezdése (a „Változó kamatú tenderek euróban” cím után következő második bekezdés) helyébe a következő szöveg lép:

„A likviditásszűkítő, változó kamatú (EKB-kötvények kibocsátására, illetve lekötött betétek gyűjtésére felhasználható) tenderek allokálásakor az ajánlatokat a felajánlott kamatlábak növekvő sorrendjébe (vagy a felajánlott árak csökkenő sorrendjébe) kell rendezni. Kielégítéskor a legalacsonyabb kamatlábbal (illetve legmagasabb árral) rendelkező ajánlatok élveznek elsőbbséget, majd az ajánlatokat a kamatlábak növekvő (illetve az ajánlati árak csökkenő) sorrendjében kell elfogadni mindaddig, amíg a teljes összeg allokálásra nem kerül. Amennyiben az elfogadott legmagasabb kamatlábbal (illetve legalacsonyabb árral) rendelkező ajánlatok (azaz azonos kamatlábú/árú versengő ajánlatok) halmozott összege meghaladja a maradék felosztható összeget, úgy a maradványösszeg felosztása arányosan, a fennmaradó allokálandó összegnek az azonos kamatlábú/árú versengő ajánlatok együttes összegéhez viszonyított aránya szerint történik (lásd az 5. keretes írást). EKB-kötvények kibocsátásakor az egy ügyfélre jutó összeget az EKB-kötvény névértékének legközelebbi többszörösére kell kerekíteni. Más likviditásszűkítő műveletek esetén az egy ügyfélre jutó összeget a legközelebbi egész euróra kell kerekíteni.”

23.   Az 5.1.6. szakasz a következőképpen módosul:

| a) | Az első bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:
  „A tenderek és gyorstenderek eredményét hírügynökségek útján és az EKB honlapján nyilvánosan kell kihirdetni. Ezenkívül az NKB-k a hírügynökségi hozzáféréssel nem rendelkező ügyfeleket közvetlenül is értesíthetik az allokálás eredményéről. A tendereredményeket nyilvánosan kihirdető üzenet általában a következő információkat tartalmazza:”. |
| --- | --- |

a)

Az első bekezdés bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„A tenderek és gyorstenderek eredményét hírügynökségek útján és az EKB honlapján nyilvánosan kell kihirdetni. Ezenkívül az NKB-k a hírügynökségi hozzáféréssel nem rendelkező ügyfeleket közvetlenül is értesíthetik az allokálás eredményéről. A tendereredményeket nyilvánosan kihirdető üzenet általában a következő információkat tartalmazza:”.

| b) | A tizenharmadik felsoroláspont helyébe a következő szöveg lép:
  „az instrumentum induló és lejárati napját (ha van ilyen), illetve az instrumentum értéknapját és lejárati napját (EKB-kötvények kibocsátása esetén);”. |
| --- | --- |

b)

A tizenharmadik felsoroláspont helyébe a következő szöveg lép:

„az instrumentum induló és lejárati napját (ha van ilyen), illetve az instrumentum értéknapját és lejárati napját (EKB-kötvények kibocsátása esetén);”.

| c) | A tizenhatodik felsoroláspont helyébe a következő szöveg lép:
  „a kötvények névértékét (EKB-kötvények kibocsátása esetén); és”. |
| --- | --- |

c)

A tizenhatodik felsoroláspont helyébe a következő szöveg lép:

„a kötvények névértékét (EKB-kötvények kibocsátása esetén); és”.

| d) | A tizenhetedik felsoroláspont helyébe a következő szöveg lép:
  „a kötvények ISIN-kódját (EKB-kötvények kibocsátása esetén).” |
| --- | --- |

d)

A tizenhetedik felsoroláspont helyébe a következő szöveg lép:

„a kötvények ISIN-kódját (EKB-kötvények kibocsátása esetén).”

24.   Az 5.2. szakasz első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az NKB-k kétoldalú műveleteket is végezhetnek. A kétoldalú műveletek alkalmazhatók a finomhangoló nyílt piaci műveletekre és a strukturális végleges adásvételi műveletekre (12). E műveletek meghatározása tágan értelmezendő, mint általában azok az eljárások, amelynek keretében az eurorendszer egy vagy több ügyféllel tendereljárás nélkül hajt végre műveletet. Eszerint kétféle kétoldalú művelet különböztethető meg: azok a műveletek, ahol az ügyfelek közvetlenül kapcsolatban állnak az eurorendszerrel, és azok a műveletek, amelyek végrehajtása tőzsdén vagy piaci közvetítőkön keresztül történik.

25.   Az 5.3.1. szakasz 3. táblázatának szövege helyébe a következő szöveg lép:

„3. táblázat

Az eurorendszer nyílt piaci műveleteinek szokásos elszámolási napjai (13)

| Monetáris politikai eszköz | Tendereken alapuló ügyletek elszámolási napja | Gyorstendereken és kétoldalú műveleteken alapuló ügyletek elszámolási napja |
| --- | --- | --- |
| Penziós ügylet | T + 1 (14) | T |
| Végleges adásvételi ügyletek | — | Az adott eszközre érvényes piaci konvenciók szerint |
| EKB-kötvények kibocsátása | T + 2 | — |
| Devizaswap | — | T, T + 1 vagy T + 2 |
| Lekötött betétek gyűjtése | — | T |

Monetáris politikai eszköz

Tendereken alapuló ügyletek elszámolási napja

Gyorstendereken és kétoldalú műveleteken alapuló ügyletek elszámolási napja

Penziós ügylet

T + 1 (14)

T

Végleges adásvételi ügyletek

—

Az adott eszközre érvényes piaci konvenciók szerint

EKB-kötvények kibocsátása

T + 2

—

Devizaswap

—

T, T + 1 vagy T + 2

Lekötött betétek gyűjtése

—

T

26.   Az 5.3.2. szakasz első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A tenderen alapuló nyílt piaci műveletek (irányadó refinanszírozási műveletek, hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek, strukturális műveletek) elszámolása általában azon az üzletkötési nap utáni első napon történik, amelyen a TARGET2 és a valamennyi érintett SSS nyitva van. Az EKB-kötvények elszámolása azonban azon üzletkötési nap utáni második napon történik, amelyen a TARGET2 és az összes érintett SSS nyitva van. Elviekben az eurorendszer igyekszik a nyílt piaci műveleteihez kapcsolódó tranzakciókat az összes tagállamban minden elegendő fedezetet rendelkezésre bocsátó ügyféllel egyidejűleg rendezni. A működési korlátok és az SSS-ek technikai sajátosságai miatt viszont a nyílt piaci műveletek rendezésekor az adott napon belüli időpont az euroövezet egyes részein eltérő lehet. Az irányadó és a hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek elszámolása általában egybeesik az adott lejáratra vonatkozó előző ügylet visszafizetésével.”

27.   A 6.1. szakasz második bekezdésében a 2. lábjegyzetet el kell hagyni.

28.   A 6.2.1. szakasz a következőképpen módosul:

| a) | Az ötödik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Az eszközfedezetű értékpapírokat fedező, pénzáramlást generáló eszközöknek a következő követelményeknek kell megfelelniük:






  a) | az eszközök megszerzése kötelezően valamely uniós tagállam jogszabályának hatálya alá esik; |
| --- | --- | --- |

a)

Az ötödik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az eszközfedezetű értékpapírokat fedező, pénzáramlást generáló eszközöknek a következő követelményeknek kell megfelelniük:

a)

az eszközök megszerzése kötelezően valamely uniós tagállam jogszabályának hatálya alá esik;

| b) | az értékpapírosítást végző társaságnak az átruházást kezdeményező eszköztulajdonostól (originator), vagy valamely közvetítőtől az eurorendszer által »valódi átruházásnak« tekintett és bármely harmadik féllel szemben érvényesíthető eljárással kell azokat megszereznie; ezek az eszközök még az eszköztulajdonos vagy a közvetítő fizetésképtelensége esetén sem lehetnek elérhetők az eszköztulajdonos és annak hitelezői vagy a közvetítő és annak hitelezői számára; |
| --- | --- |

b)

az értékpapírosítást végző társaságnak az átruházást kezdeményező eszköztulajdonostól (originator), vagy valamely közvetítőtől az eurorendszer által »valódi átruházásnak« tekintett és bármely harmadik féllel szemben érvényesíthető eljárással kell azokat megszereznie; ezek az eszközök még az eszköztulajdonos vagy a közvetítő fizetésképtelensége esetén sem lehetnek elérhetők az eszköztulajdonos és annak hitelezői vagy a közvetítő és annak hitelezői számára;

| c) | átruházásukat és a kibocsátónak történő eladásukat az eszköztulajdonosnak vagy adott esetben EGT-ben bejegyzett közvetítőnek kell elvégeznie; |
| --- | --- |

c)

átruházásukat és a kibocsátónak történő eladásukat az eszköztulajdonosnak vagy adott esetben EGT-ben bejegyzett közvetítőnek kell elvégeznie;

| d) | nem állhatnak – teljes mértékben vagy részben, ténylegesen vagy eshetőlegesen – más eszközfedezetű értékpapírcsomagokból (15). Emellett nem állhatnak teljes mértékben vagy részben, ténylegesen vagy eshetőlegesen hitelhez kötött értékpapírokból, swapokból vagy egyéb származtatott eszközökből (16)
   (17), valamint szintetikus értékpapírokból; és |
| --- | --- |

d)

nem állhatnak – teljes mértékben vagy részben, ténylegesen vagy eshetőlegesen – más eszközfedezetű értékpapírcsomagokból (15). Emellett nem állhatnak teljes mértékben vagy részben, ténylegesen vagy eshetőlegesen hitelhez kötött értékpapírokból, swapokból vagy egyéb származtatott eszközökből (16)
   (17), valamint szintetikus értékpapírokból; és

15

16

17

| e) | az EGT-ben bejegyzett (vagy – természetes személyek esetében – rezidens) kötelezettek és hitelezők nyújthatnak be hitelkérelmet, és amennyiben szükséges, az adott értékpapírnak az EGT-ben kell lennie. A hitelkövetelésekre vonatkozó irányadó jognak valamely EGT-ország jogának kell lennie. Ha ezek kötvények, a kibocsátóknak az EGT-ben valamely EGT-ország joga szerint bejegyzettnek kell lenniük és az összes biztosítéknak az EGT-ben kell lennie (17).
  Az eurorendszeren belül vagy az Egyesült Királyságban bejegyzett eszköztulajdonosok vagy adott esetben közvetítők esetében az eurorendszer ellenőrizte, hogy e jogrendszerekben nincsenek a jogügylet érvénytelenítését szabályozó, jogsérelmet jelentő rendelkezések. Más EGT-országban bejegyzett eszköztulajdonos vagy adott esetben közvetítő esetében az eszközfedezetű értékpapírok csak abban az esetben tekinthetők elfogadhatónak, ha az eurorendszer azt állapítja meg, hogy az őt megillető jogokat az eurorendszer által relevánsnak tekintett, a vonatkozó EGT-ország joga szerinti, a jogügylet érvénytelenítésének módját szabályzó rendelkezések megfelelő módon védelmezik. E célból az eszközfedezetű értékpapírok elfogadhatósága elismerésének feltétele az adott országban alkalmazandó, a jogügyletek érvénytelenítési módjának szabályaira vonatkozó független jogi értékelésnek az eurorendszer számára elfogadható módon történő benyújtása (17). Annak eldöntése érdekében, hogy az eurorendszert megillető jogok a jogügylet érvénytelenítésének módját szabályzó szabályokkal szemben megfelelő védelemben részesülnek-e, az eurorendszer egyéb dokumentumok benyújtását is kérheti, ideértve a kedvezményezettől származó, a vizsgált időtartamra vonatkozó fizetőképességi nyilatkozatot is. Az eurorendszer által jogsérelmet jelentőnek és ennélfogva el nem fogadhatónak tekintett, a jogügylet érvénytelenítésének módjára vonatkozó szabályok közé tartoznak az olyan szabályok, amelyek esetében a fedezeti eszközök eladását a felszámoló pusztán azon az alapon is érvénytelenítheti, hogy arra az eladó (eszköztulajdonos/közvetítő) fizetésképtelenségének kinyilvánítását megelőző bizonyos időszakban (az adós jogügyleteinek megtámadhatósága szempontjából irányadó időszakban) került sor, vagy ha a sikeres megtámadást a kedvezményezett csak oly módon védheti ki, ha bizonyítani tudja, hogy az eladó (eszköztulajdonos/közvetítő) fizetésképtelenségéről az eladás időpontjában nem volt tudomása. |
| --- | --- |

e)

az EGT-ben bejegyzett (vagy – természetes személyek esetében – rezidens) kötelezettek és hitelezők nyújthatnak be hitelkérelmet, és amennyiben szükséges, az adott értékpapírnak az EGT-ben kell lennie. A hitelkövetelésekre vonatkozó irányadó jognak valamely EGT-ország jogának kell lennie. Ha ezek kötvények, a kibocsátóknak az EGT-ben valamely EGT-ország joga szerint bejegyzettnek kell lenniük és az összes biztosítéknak az EGT-ben kell lennie (17).

17

Az eurorendszeren belül vagy az Egyesült Királyságban bejegyzett eszköztulajdonosok vagy adott esetben közvetítők esetében az eurorendszer ellenőrizte, hogy e jogrendszerekben nincsenek a jogügylet érvénytelenítését szabályozó, jogsérelmet jelentő rendelkezések. Más EGT-országban bejegyzett eszköztulajdonos vagy adott esetben közvetítő esetében az eszközfedezetű értékpapírok csak abban az esetben tekinthetők elfogadhatónak, ha az eurorendszer azt állapítja meg, hogy az őt megillető jogokat az eurorendszer által relevánsnak tekintett, a vonatkozó EGT-ország joga szerinti, a jogügylet érvénytelenítésének módját szabályzó rendelkezések megfelelő módon védelmezik. E célból az eszközfedezetű értékpapírok elfogadhatósága elismerésének feltétele az adott országban alkalmazandó, a jogügyletek érvénytelenítési módjának szabályaira vonatkozó független jogi értékelésnek az eurorendszer számára elfogadható módon történő benyújtása (17). Annak eldöntése érdekében, hogy az eurorendszert megillető jogok a jogügylet érvénytelenítésének módját szabályzó szabályokkal szemben megfelelő védelemben részesülnek-e, az eurorendszer egyéb dokumentumok benyújtását is kérheti, ideértve a kedvezményezettől származó, a vizsgált időtartamra vonatkozó fizetőképességi nyilatkozatot is. Az eurorendszer által jogsérelmet jelentőnek és ennélfogva el nem fogadhatónak tekintett, a jogügylet érvénytelenítésének módjára vonatkozó szabályok közé tartoznak az olyan szabályok, amelyek esetében a fedezeti eszközök eladását a felszámoló pusztán azon az alapon is érvénytelenítheti, hogy arra az eladó (eszköztulajdonos/közvetítő) fizetésképtelenségének kinyilvánítását megelőző bizonyos időszakban (az adós jogügyleteinek megtámadhatósága szempontjából irányadó időszakban) került sor, vagy ha a sikeres megtámadást a kedvezményezett csak oly módon védheti ki, ha bizonyítani tudja, hogy az eladó (eszköztulajdonos/közvetítő) fizetésképtelenségéről az eladás időpontjában nem volt tudomása.

17

| b) | A hatodik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Szakaszos kibocsátás esetén az elfogadhatóság feltétele az, hogy a szelet (vagy részszelet) ne legyen ugyanazon kibocsátás más szeleteinek alárendelve. Valamely szeletről (vagy részszeletről) akkor mondható el, hogy nincs alárendelve az ugyanazon kibocsátásba tartozó más szeletnek (vagy részszeletnek), ha a tőke- és kamatfizetéskor – a tájékoztatóban meghatározottak szerint a fizetési felszólítás kézbesítését követően alkalmazandó fizetési sorrendnek megfelelően – semmilyen más szelet (vagy részszelet) sem élvez vele szemben elsőbbséget, tehát a szakaszos kibocsátás különböző szeletei, illetve részszeletei közül ezt a szeletet (illetve részszeletet) terheli utolsónak veszteség. Szakaszos kibocsátás esetén, amennyiben a tájékoztató lehetővé teszi az azonnali esedékessé tételt tartalmazó fizetési felszólítás kézbesítését, azonnali lejárat és a fizetési felszólításon alapuló kielégítési sorrend esetén is biztosítani kell, hogy a szelet (vagy részszelet) ne váljon alárendelt tartozássá.” |
| --- | --- |

b)

A hatodik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Szakaszos kibocsátás esetén az elfogadhatóság feltétele az, hogy a szelet (vagy részszelet) ne legyen ugyanazon kibocsátás más szeleteinek alárendelve. Valamely szeletről (vagy részszeletről) akkor mondható el, hogy nincs alárendelve az ugyanazon kibocsátásba tartozó más szeletnek (vagy részszeletnek), ha a tőke- és kamatfizetéskor – a tájékoztatóban meghatározottak szerint a fizetési felszólítás kézbesítését követően alkalmazandó fizetési sorrendnek megfelelően – semmilyen más szelet (vagy részszelet) sem élvez vele szemben elsőbbséget, tehát a szakaszos kibocsátás különböző szeletei, illetve részszeletei közül ezt a szeletet (illetve részszeletet) terheli utolsónak veszteség. Szakaszos kibocsátás esetén, amennyiben a tájékoztató lehetővé teszi az azonnali esedékessé tételt tartalmazó fizetési felszólítás kézbesítését, azonnali lejárat és a fizetési felszólításon alapuló kielégítési sorrend esetén is biztosítani kell, hogy a szelet (vagy részszelet) ne váljon alárendelt tartozássá.”

| c) | A kilencedik bekezdés (a „Kibocsátás helye” cím után) 7. lábjegyzete (e bekezdés első lábjegyzete) helyébe a következő szöveg lép:






  „(7) | 2007. január 1-jétől a globális bemutatóra szóló formában levő és az Euroclear Bank (Belgium), valamint a Clearstream Banking Luxembourg nemzetközi központi letéti bankokon keresztül kibocsátott, nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok csak akkor lehetnek elfogadhatók, ha új világpiaci kötvények (NGN) formájában bocsátják ki, és egy letéti őrzést végző intézménynél (common safekeeper – CSK) helyezik letétbe azokat. Ez az intézmény ICSD vagy adott esetben CSD, amely teljesíti az EKB által meghatározott minimum-előírásokat. Azok a globális bemutatóra szóló formában levő, nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, amelyeket 2007. január 1-je előtt klasszikus világpiaci kötvényként (CGN) bocsátottak ki, és azok a helyettesíthető értékpapírok, amelyeket ugyanolyan ISIN-kód alatt azon a napon vagy azután bocsátottak ki, lejáratig elfogadhatók maradnak. 2010. szeptember 30-tól a globális névre szóló formában levő és az Euroclear Bank (Belgium), valamint a Clearstream Banking Luxembourg nemzetközi központi letéti bankokon keresztül kibocsátott, nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok csak akkor lehetnek elfogadhatók, ha azokat a világpiaci kötvények új biztonsági őrzési rendszerének keretében bocsátják ki. Az ezt megelőzően vagy e napon kibocsátott, globális névre szóló nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok lejáratuk napjáig elfogadhatók maradnak. A 2010. szeptember 30-át követően egyedi kötvény formájában kibocsátott, névre szóló nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok a továbbiakban nem elfogadhatók. Az ezt megelőzően vagy e napon kibocsátott, egyedi kötvény formájú nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok lejáratuk napjáig elfogadhatók maradnak.” |
| --- | --- | --- |

c)

A kilencedik bekezdés (a „Kibocsátás helye” cím után) 7. lábjegyzete (e bekezdés első lábjegyzete) helyébe a következő szöveg lép:

„(7)

7

2007. január 1-jétől a globális bemutatóra szóló formában levő és az Euroclear Bank (Belgium), valamint a Clearstream Banking Luxembourg nemzetközi központi letéti bankokon keresztül kibocsátott, nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok csak akkor lehetnek elfogadhatók, ha új világpiaci kötvények (NGN) formájában bocsátják ki, és egy letéti őrzést végző intézménynél (common safekeeper – CSK) helyezik letétbe azokat. Ez az intézmény ICSD vagy adott esetben CSD, amely teljesíti az EKB által meghatározott minimum-előírásokat. Azok a globális bemutatóra szóló formában levő, nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, amelyeket 2007. január 1-je előtt klasszikus világpiaci kötvényként (CGN) bocsátottak ki, és azok a helyettesíthető értékpapírok, amelyeket ugyanolyan ISIN-kód alatt azon a napon vagy azután bocsátottak ki, lejáratig elfogadhatók maradnak. 2010. szeptember 30-tól a globális névre szóló formában levő és az Euroclear Bank (Belgium), valamint a Clearstream Banking Luxembourg nemzetközi központi letéti bankokon keresztül kibocsátott, nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok csak akkor lehetnek elfogadhatók, ha azokat a világpiaci kötvények új biztonsági őrzési rendszerének keretében bocsátják ki. Az ezt megelőzően vagy e napon kibocsátott, globális névre szóló nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok lejáratuk napjáig elfogadhatók maradnak. A 2010. szeptember 30-át követően egyedi kötvény formájában kibocsátott, névre szóló nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok a továbbiakban nem elfogadhatók. Az ezt megelőzően vagy e napon kibocsátott, egyedi kötvény formájú nemzetközi hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok lejáratuk napjáig elfogadhatók maradnak.”

| d) | A tizedik bekezdés (az „Elszámolási eljárások” cím után következő első bekezdés) helyébe a következő szöveg lép:
  „Az adósságinstrumentumnak könyvelési tétel formájában átruházhatónak kell lennie. Az eurorendszerben kell tartani és elszámolni, az eurorendszer vagy valamely értékpapír-elszámolási rendszer (SSS) olyan számláján, amely megfelel az EKB előírásainak, úgy, hogy a fedezettel kapcsolatos jogok érvényesítése valamely tagállam jogi gyakorlata szerint történik.” |
| --- | --- |

d)

A tizedik bekezdés (az „Elszámolási eljárások” cím után következő első bekezdés) helyébe a következő szöveg lép:

„Az adósságinstrumentumnak könyvelési tétel formájában átruházhatónak kell lennie. Az eurorendszerben kell tartani és elszámolni, az eurorendszer vagy valamely értékpapír-elszámolási rendszer (SSS) olyan számláján, amely megfelel az EKB előírásainak, úgy, hogy a fedezettel kapcsolatos jogok érvényesítése valamely tagállam jogi gyakorlata szerint történik.”

| e) | A tizenkettedik bekezdés (az „Elfogadható piacok” cím után következő egyetlen bekezdés) 13. lábjegyzete (utolsó lábjegyzet) helyébe a következő szöveg lép:






  „(13) | A második csoportba tartozóként elfogadott forgalomképes eszközök, amelyeket 2007. május 31. előtt bocsátottak ki, és olyan nem szabályozott piacon kereskednek velük, amely bár az eurorendszer biztonságosságra és hozzáférhetőségre vonatkozó követelményeinek megfelel, az átláthatósági követelménynek nem, 2010. december 31-ig elfogadhatók maradnak azzal a feltétellel, hogy teljesítik a többi elfogadhatósági feltételt, továbbá hogy az említett időpont után már nem használhatók fel. Ez nem vonatkozik a hitelintézetek által kibocsátott és a második eszközcsoportba tartozóként elfogadott, fedezetlen forgalomképes eszközökre, amelyek 2007. május 31-től már nem elfogadhatók.” |
| --- | --- | --- |

e)

A tizenkettedik bekezdés (az „Elfogadható piacok” cím után következő egyetlen bekezdés) 13. lábjegyzete (utolsó lábjegyzet) helyébe a következő szöveg lép:

„(13)

13

A második csoportba tartozóként elfogadott forgalomképes eszközök, amelyeket 2007. május 31. előtt bocsátottak ki, és olyan nem szabályozott piacon kereskednek velük, amely bár az eurorendszer biztonságosságra és hozzáférhetőségre vonatkozó követelményeinek megfelel, az átláthatósági követelménynek nem, 2010. december 31-ig elfogadhatók maradnak azzal a feltétellel, hogy teljesítik a többi elfogadhatósági feltételt, továbbá hogy az említett időpont után már nem használhatók fel. Ez nem vonatkozik a hitelintézetek által kibocsátott és a második eszközcsoportba tartozóként elfogadott, fedezetlen forgalomképes eszközökre, amelyek 2007. május 31-től már nem elfogadhatók.”

| f) | A tizenötödik bekezdés (a „Kibocsátó/garanciavállaló bejegyzett székhelye” cím után következő második bekezdés) helyébe a következő szöveg lép:
  „A garanciavállalónak az EGT-n belül bejegyzettnek kell lennie, kivéve, ha a garanciára nem a 6.3.2. szakaszban meghatározott magas hitelminőségi követelmények forgalomképes eszközökre vonatkozó megállapításához van szükség.” |
| --- | --- |

f)

A tizenötödik bekezdés (a „Kibocsátó/garanciavállaló bejegyzett székhelye” cím után következő második bekezdés) helyébe a következő szöveg lép:

„A garanciavállalónak az EGT-n belül bejegyzettnek kell lennie, kivéve, ha a garanciára nem a 6.3.2. szakaszban meghatározott magas hitelminőségi követelmények forgalomképes eszközökre vonatkozó megállapításához van szükség.”

29.   A 6.2.2. szakasz a következőképpen módosul:

| a) | A második bekezdés második felsoroláspontja (a „Hitelkövetelések” cím után következő első bekezdés) helyébe a következő szöveg lép:
  „Adós/garanciavállaló típusa: A megfelelő (elfogadható) adósok vagy garanciavállalók nem pénzügyi vállalatok (18), állami szektorbeli intézmények, nemzetközi vagy nemzetek feletti intézmények. Minden egyes adós egyénileg és külön-külön felelős a szóban forgó hitelkövetelés teljes visszafizetéséért (az egyéni hitelkövetelésekért közösen felelős adóstársak kizárva). |
| --- | --- |

a)

A második bekezdés második felsoroláspontja (a „Hitelkövetelések” cím után következő első bekezdés) helyébe a következő szöveg lép:

„Adós/garanciavállaló típusa: A megfelelő (elfogadható) adósok vagy garanciavállalók nem pénzügyi vállalatok (18), állami szektorbeli intézmények, nemzetközi vagy nemzetek feletti intézmények. Minden egyes adós egyénileg és külön-külön felelős a szóban forgó hitelkövetelés teljes visszafizetéséért (az egyéni hitelkövetelésekért közösen felelős adóstársak kizárva).

Adós/garanciavállaló típusa

18

| b) | A második bekezdés harmadik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:
  „Az adós és a garanciavállaló bejegyzett székhelye: Az adós székhelyének az euroövezeten belül kell lennie. A garanciavállaló székhelyének szintén az euroövezeten belül kell lennie, kivéve, ha a garanciára nem a 6.3.3. szakaszban meghatározott magas hitelminőségi követelmények nem forgalomképes eszközökre vonatkozó megállapításához van szükség. Ez a követelmény a nemzetközi vagy nemzetek feletti intézményekre nem vonatkozik.” |
| --- | --- |

b)

A második bekezdés harmadik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:

„Az adós és a garanciavállaló bejegyzett székhelye: Az adós székhelyének az euroövezeten belül kell lennie. A garanciavállaló székhelyének szintén az euroövezeten belül kell lennie, kivéve, ha a garanciára nem a 6.3.3. szakaszban meghatározott magas hitelminőségi követelmények nem forgalomképes eszközökre vonatkozó megállapításához van szükség. Ez a követelmény a nemzetközi vagy nemzetek feletti intézményekre nem vonatkozik.”

Az adós és a garanciavállaló bejegyzett székhelye

| c) | A második bekezdés negyedik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:
  „Hitelminőségi követelmények: A hitelkövetelések minőségét az adós vagy a garanciavállaló hitelképessége alapján értékelik. A hitelköveteléseknek meg kell felelniük a nem forgalomképes eszközökre vonatkozó ECAF-szabványokban meghatározott (és a 6.3.3. szakaszban taglalt) magas hitelminőségi követelményeknek.” |
| --- | --- |

c)

A második bekezdés negyedik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:

„Hitelminőségi követelmények: A hitelkövetelések minőségét az adós vagy a garanciavállaló hitelképessége alapján értékelik. A hitelköveteléseknek meg kell felelniük a nem forgalomképes eszközökre vonatkozó ECAF-szabványokban meghatározott (és a 6.3.3. szakaszban taglalt) magas hitelminőségi követelményeknek.”

Hitelminőségi követelmények

| d) | A második bekezdés hetedik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:
  „Irányadó jog: A hitelkövetelési megállapodásra, valamint az ügyfél és a hitelkövetelést fedezetként mobilizáló NKB közötti megállapodásra (»mobilizációs megállapodásra«) egyaránt valamely tagállam jogát kell alkalmazni. Az i. ügyfélre; ii. a hitelezőre; iii. az adósra; iv. a garanciavállalóra (ha lényeges); v. a hitelkövetelési megállapodásra; és a vi. mobilizációs megállapodásra irányadó jogok száma nem haladhatja meg a kettőt.” |
| --- | --- |

d)

A második bekezdés hetedik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:

„Irányadó jog: A hitelkövetelési megállapodásra, valamint az ügyfél és a hitelkövetelést fedezetként mobilizáló NKB közötti megállapodásra (»mobilizációs megállapodásra«) egyaránt valamely tagállam jogát kell alkalmazni. Az i. ügyfélre; ii. a hitelezőre; iii. az adósra; iv. a garanciavállalóra (ha lényeges); v. a hitelkövetelési megállapodásra; és a vi. mobilizációs megállapodásra irányadó jogok száma nem haladhatja meg a kettőt.”

Irányadó jog

| e) | A második bekezdés nyolcadik felsoroláspontjának 20. lábjegyzete helyébe a következő szöveg lép:






  „(20) | Lásd ebben a fejezetben a 20. lábjegyzetet.” |
| --- | --- | --- |

e)

A második bekezdés nyolcadik felsoroláspontjának 20. lábjegyzete helyébe a következő szöveg lép:

„(20)

20

Lásd ebben a fejezetben a 20. lábjegyzetet.”

| f) | A harmadik bekezdés negyedik felsoroláspontja (a „Nem forgalomképes jelzálog-fedezetű lakossági adósságinstrumentumok” cím után következő első bekezdés) helyébe a következő szöveg lép:
  „A kibocsátó bejegyzett székhelye: A kibocsátó székhelyének az euroövezetben kell lennie.” |
| --- | --- |

f)

A harmadik bekezdés negyedik felsoroláspontja (a „Nem forgalomképes jelzálog-fedezetű lakossági adósságinstrumentumok” cím után következő első bekezdés) helyébe a következő szöveg lép:

„A kibocsátó bejegyzett székhelye: A kibocsátó székhelyének az euroövezetben kell lennie.”

A kibocsátó bejegyzett székhelye

| g) | A harmadik bekezdés hatodik felsoroláspontjához fűzött 22. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „(22) | Lásd ebben a fejezetben a 20. lábjegyzetet.” |
| --- | --- | --- |

g)

A harmadik bekezdés hatodik felsoroláspontjához fűzött 22. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„(22)

22

Lásd ebben a fejezetben a 20. lábjegyzetet.”

30.   A 6.2.3. szakasz a következőképpen módosul:

| a) | A szöveg az ötödik bekezdést („Az elfogadható fedezetek felhasználásának szabályai” elnevezésű címet követő harmadik bekezdést) követően a következőkkel egészül ki:
  „A monetáris politikai célkitűzések végrehajtása, különösen az elfogadható fedezeti eszközök alkalmazására vonatkozó kapcsolt vállalkozásokkal kapcsolatos szabályok teljesítésének ellenőrzése érdekében az eurorendszeren belül megosztásra kerülnek a felügyeleti hatóságok által e célból rendelkezésre bocsátott tőkerészesedésekre vonatkozó információk. Az információkra a felügyeleti hatóságok által alkalmazott titokvédelmi előírások érvényesek.” |
| --- | --- |

a)

A szöveg az ötödik bekezdést („Az elfogadható fedezetek felhasználásának szabályai” elnevezésű címet követő harmadik bekezdést) követően a következőkkel egészül ki:

„A monetáris politikai célkitűzések végrehajtása, különösen az elfogadható fedezeti eszközök alkalmazására vonatkozó kapcsolt vállalkozásokkal kapcsolatos szabályok teljesítésének ellenőrzése érdekében az eurorendszeren belül megosztásra kerülnek a felügyeleti hatóságok által e célból rendelkezésre bocsátott tőkerészesedésekre vonatkozó információk. Az információkra a felügyeleti hatóságok által alkalmazott titokvédelmi előírások érvényesek.”

| b) | A hatodik bekezdés (az „Elfogadható fedezetek felhasználásnak szabályai” cím után következő negyedik bekezdés) helyébe a következő szöveg lép:
  „A kapcsolt vállalkozásokkal kapcsolatos fenti kikötés nem vonatkozik: a) az ügyfél és az EGT-beli adókivetésre jogosult közigazgatási szervek közötti kapcsolatokra, vagy ha az adósságinstrumentumra EGT-beli adókivetésre jogosult közigazgatási szerv vállal garanciát; b) azokra a fedezett banki kötvényekre, amelyeket az ÁÉKBV irányelv 22. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményekkel összhangban bocsátottak ki; illetve c) az olyan hasonló esetekre, amikor az adósságinstrumentumot a b) pontban meghatározott instrumentumokhoz hasonló, külön jogi biztosítékok védik. Ilyenek például i. az értékpapírnak nem minősülő, nem forgalomképes jelzálog-fedezetű lakossági adósságinstrumentumok (RMDB); vagy ii. lakáshitel-alapú strukturált fedezeti kötvények (mint pl. egyes fedezeti kötvények, amelyek az Európai Bizottság szerint nem felelnek meg az ÁÉKBV irányelvnek), amelyek az eszközfedezetű értékpapírokra alkalmazott, a 6.2 és a 6.3. szakaszban és az alábbiakban meghatározott valamennyi feltételnek (19):






  — | A strukturált fedezeti kötvények fedezetéül szolgáló valamennyi lakáshitelnek euróban denomináltnak kell lennie; a kibocsátónak (az adós és a garanciavállaló, amennyiben jogi személyekről van szó) valamely tagállamban bejegyzettnek kell lennie, a vonatkozó fedezeti eszköznek valamely tagállamban kell lennie és a hitelviszonyra e tagállam jogának kell irányadónak lennie. |
| --- | --- | --- |

b)

A hatodik bekezdés (az „Elfogadható fedezetek felhasználásnak szabályai” cím után következő negyedik bekezdés) helyébe a következő szöveg lép:

„A kapcsolt vállalkozásokkal kapcsolatos fenti kikötés nem vonatkozik: a) az ügyfél és az EGT-beli adókivetésre jogosult közigazgatási szervek közötti kapcsolatokra, vagy ha az adósságinstrumentumra EGT-beli adókivetésre jogosult közigazgatási szerv vállal garanciát; b) azokra a fedezett banki kötvényekre, amelyeket az ÁÉKBV irányelv 22. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményekkel összhangban bocsátottak ki; illetve c) az olyan hasonló esetekre, amikor az adósságinstrumentumot a b) pontban meghatározott instrumentumokhoz hasonló, külön jogi biztosítékok védik. Ilyenek például i. az értékpapírnak nem minősülő, nem forgalomképes jelzálog-fedezetű lakossági adósságinstrumentumok (RMDB); vagy ii. lakáshitel-alapú strukturált fedezeti kötvények (mint pl. egyes fedezeti kötvények, amelyek az Európai Bizottság szerint nem felelnek meg az ÁÉKBV irányelvnek), amelyek az eszközfedezetű értékpapírokra alkalmazott, a 6.2 és a 6.3. szakaszban és az alábbiakban meghatározott valamennyi feltételnek (19):

19

—

A strukturált fedezeti kötvények fedezetéül szolgáló valamennyi lakáshitelnek euróban denomináltnak kell lennie; a kibocsátónak (az adós és a garanciavállaló, amennyiben jogi személyekről van szó) valamely tagállamban bejegyzettnek kell lennie, a vonatkozó fedezeti eszköznek valamely tagállamban kell lennie és a hitelviszonyra e tagállam jogának kell irányadónak lennie.

| — | Az adott strukturált fedezett kötvények fedezeti alapjában a lakáshitelek elfogadhatóak, ha azokat elfogadható garancia vagy jelzálog biztosítja. Az elfogadható garanciának nemteljesítés esetén 24 hónapon belül fizetendőnek kell lennie. Az ilyen garantált kölcsönökhöz különböző szerződési formákban nyújtható elfogadható garancia, ideértve a biztosítási szerződéseket, feltéve, hogy azokat közigazgatási szerv vagy állami felügyelet alá tartozó pénzügyi intézmény nyújtja. E garantált kölcsön mögött álló garanciavállalónak és a fedezeti kötvények kibocsátójának nem kell kapcsolt vállalkozásoknak lenniük, de az előzőnek az ügylet ideje alatt legalább valamely elfogadott ECAI általi A+/A1/AH hitelminősítéssel kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

—

Az adott strukturált fedezett kötvények fedezeti alapjában a lakáshitelek elfogadhatóak, ha azokat elfogadható garancia vagy jelzálog biztosítja. Az elfogadható garanciának nemteljesítés esetén 24 hónapon belül fizetendőnek kell lennie. Az ilyen garantált kölcsönökhöz különböző szerződési formákban nyújtható elfogadható garancia, ideértve a biztosítási szerződéseket, feltéve, hogy azokat közigazgatási szerv vagy állami felügyelet alá tartozó pénzügyi intézmény nyújtja. E garantált kölcsön mögött álló garanciavállalónak és a fedezeti kötvények kibocsátójának nem kell kapcsolt vállalkozásoknak lenniük, de az előzőnek az ügylet ideje alatt legalább valamely elfogadott ECAI általi A+/A1/AH hitelminősítéssel kell rendelkeznie.

| — | A fedezeti alap 10 %-áig jó minőségű helyettesítő fedezet elfogadott. Ez a küszöb csak az adott NKB általi mélyreható felülvizsgálatot követően léphető át. |
| --- | --- |

—

A fedezeti alap 10 %-áig jó minőségű helyettesítő fedezet elfogadott. Ez a küszöb csak az adott NKB általi mélyreható felülvizsgálatot követően léphető át.

| — | Minden egyes elfogadható hitelt maximum 80 %-os hitelfedezeti értéken fedezhet strukturált fedezett kötvénykibocsátás. A hitelfedezetiérték-számításokat konzervatív piaci értéken kell végezni. |
| --- | --- |

—

Minden egyes elfogadható hitelt maximum 80 %-os hitelfedezeti értéken fedezhet strukturált fedezett kötvénykibocsátás. A hitelfedezetiérték-számításokat konzervatív piaci értéken kell végezni.

| — | A fedezeti túlbiztosítás kötelező legkisebb mértéke 8 %. |
| --- | --- |

—

A fedezeti túlbiztosítás kötelező legkisebb mértéke 8 %.

| — | A lakáshitel legnagyobb összege 1 millió EUR. |
| --- | --- |

—

A lakáshitel legnagyobb összege 1 millió EUR.

| — | A fedezeti alap egyedi hitelminőség-értékelésének az »A« szintnek megfelelően 10 bázispontos éves PD-szintnek kell megfelelnie (lásd a 6.3.1. szakaszt). |
| --- | --- |

—

A fedezeti alap egyedi hitelminőség-értékelésének az »A« szintnek megfelelően 10 bázispontos éves PD-szintnek kell megfelelnie (lásd a 6.3.1. szakaszt).

| — | A hosszú távú »A« minősítés minimumkövetelményét (»A-« a Fitch vagy Standard & Poor’s vagy »A3« a Moody’s vagy »AL« a DBRS szerint) a strukturált fedezett kötvényhez kapcsolódó ügyletben részt vevő vagy annak szempontjából lényeges kibocsátóra és kapcsolt jogalanyokra is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

—

A hosszú távú »A« minősítés minimumkövetelményét (»A-« a Fitch vagy Standard & Poor’s vagy »A3« a Moody’s vagy »AL« a DBRS szerint) a strukturált fedezett kötvényhez kapcsolódó ügyletben részt vevő vagy annak szempontjából lényeges kibocsátóra és kapcsolt jogalanyokra is alkalmazni kell.

| — | Továbbá, az ügyfeleknek a következő feltételeknek való megfelelést egy elismert ügyvédi iroda által kibocsátott igazolással kell igazolniuk: |
| --- | --- |

—

Továbbá, az ügyfeleknek a következő feltételeknek való megfelelést egy elismert ügyvédi iroda által kibocsátott igazolással kell igazolniuk:

| — | A kötvények kibocsátója egy EU-tagállamban bejegyzett hitelintézet, és nem egy különleges célú társaság, akkor is, ha a kötvényeket egy valamely EU-tagállamban bejegyzett hitelintézet garantálja. |
| --- | --- |

—

A kötvények kibocsátója egy EU-tagállamban bejegyzett hitelintézet, és nem egy különleges célú társaság, akkor is, ha a kötvényeket egy valamely EU-tagállamban bejegyzett hitelintézet garantálja.

| — | A kötvények kibocsátójának a kötvénytulajdonosok védelme érdekében külön állami felügyelet hatálya alatt kell állnia annak a tagállamnak a joga szerint, ahol a kibocsátót bejegyezték vagy ahol a kötvényeket kibocsátották. |
| --- | --- |

—

A kötvények kibocsátójának a kötvénytulajdonosok védelme érdekében külön állami felügyelet hatálya alatt kell állnia annak a tagállamnak a joga szerint, ahol a kibocsátót bejegyezték vagy ahol a kötvényeket kibocsátották.

| — | A kibocsátó fizetésképtelensége esetén a kötvénytulajdonosok és az elfogadható fedezeti eszközök a tőkeösszeg és utána járó kamatok megfizetése tekintetében elsőbbséget élveznek. |
| --- | --- |

—

A kibocsátó fizetésképtelensége esetén a kötvénytulajdonosok és az elfogadható fedezeti eszközök a tőkeösszeg és utána járó kamatok megfizetése tekintetében elsőbbséget élveznek.

| — | A kötvények kibocsátásából származó összegeket a fedezett kötvényekre vonatkozó nemzeti vagy a szóban forgó eszközökre alkalmazandó egyéb szabályozással összhangban kell befektetni (a kötvénytájékoztatóban meghatározott befektetési szabályoknak megfelelően). |
| --- | --- |

—

A kötvények kibocsátásából származó összegeket a fedezett kötvényekre vonatkozó nemzeti vagy a szóban forgó eszközökre alkalmazandó egyéb szabályozással összhangban kell befektetni (a kötvénytájékoztatóban meghatározott befektetési szabályoknak megfelelően).

| c) | A 4. táblázat helyébe a következő táblázat lép:
  „4. táblázat
  Az eurorendszer monetáris politikai műveleteiben elfogadható fedezetek








  Elfogadhatósági feltételek | Forgalomképes eszközök (20) | Nem forgalomképes eszközök (21) |
| --- | --- | --- | --- |
| Eszköz típusa | EKB-kötvények
  Egyéb forgalomképes adósságinstrumentumok (22) | Hitelkövetelések | RMBD-k |
| Hitelminőségi követelmények | Az eszköznek magas hitelminőségi követelményeket kell kielégítenie. Ezeket a forgalomképes eszközökre vonatkozó ECAF-szabályok szerint értékelik (22) | Az adósnak/garanciavállalónak magas hitelminőségi követelményeket kell kielégítenie. A hitelképességet a hitelkövetelésekre vonatkozó ECAF-szabályok szerint értékelik | Az eszköznek magas hitelminőségi követelményeket kell kielégítenie. Ezeket az RMBD-kre vonatkozó ECAF-szabályok szerint értékelik. |
| Kibocsátás helye | EGT (22) | Nem meghatározott | Nem meghatározott |
| Elszámolási/kezelési eljárások | Elszámolási hely: euroövezet.
  Az instrumentumokat központilag, könyvelési tétel formájában kell letétbe helyezni a központi bankokban vagy egy olyan SSS-ben, amely teljesíti az EKB minimális követelményeit | Eurorendszerbeli eljárások | Eurorendszerbeli eljárások |
| Kibocsátó/adós/garanciavállaló típusa | Központi bank
  Közszféra
  Magánszektor
  Nemzetközi és nemzetek feletti intézmény | Közszféra
  Nem pénzügyi vállalatok
  Nemzetközi és nemzetek feletti intézmény | Hitelintézet |
| Kibocsátó, adós és garanciavállaló bejegyzett székhelye | Kibocsátó (22): EGT vagy az EGT-n kívüli G10-beli ország
  Adós: EGT
  Garanciavállaló (22): EGT | Euroövezet | Euroövezet |
| Elfogadható piacok | Szabályozott piac
  Nem szabályozott, de az EKB által elfogadott piac | Nem meghatározott | Nem meghatározott |
| Denomináció | Euro | Euro | Euro |
| Minimális érték | Nem meghatározott | Minimális érték a hitelkövetelés benyújtásakor
  2007. január 1. és 2011. december 31. között:






  — | hazai tranzakciókra az NKB határozza meg, |

c)

A 4. táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„4. táblázat

Az eurorendszer monetáris politikai műveleteiben elfogadható fedezetek

Elfogadhatósági feltételek

Forgalomképes eszközök (20)

20

Nem forgalomképes eszközök (21)

21

Eszköz típusa

EKB-kötvények

Egyéb forgalomképes adósságinstrumentumok (22)

22

Hitelkövetelések

RMBD-k

Hitelminőségi követelmények

Az eszköznek magas hitelminőségi követelményeket kell kielégítenie. Ezeket a forgalomképes eszközökre vonatkozó ECAF-szabályok szerint értékelik (22)

22

Az adósnak/garanciavállalónak magas hitelminőségi követelményeket kell kielégítenie. A hitelképességet a hitelkövetelésekre vonatkozó ECAF-szabályok szerint értékelik

Az eszköznek magas hitelminőségi követelményeket kell kielégítenie. Ezeket az RMBD-kre vonatkozó ECAF-szabályok szerint értékelik.

Kibocsátás helye

EGT (22)

22

Nem meghatározott

Nem meghatározott

Elszámolási/kezelési eljárások

Elszámolási hely: euroövezet.

Az instrumentumokat központilag, könyvelési tétel formájában kell letétbe helyezni a központi bankokban vagy egy olyan SSS-ben, amely teljesíti az EKB minimális követelményeit

Eurorendszerbeli eljárások

Eurorendszerbeli eljárások

Kibocsátó/adós/garanciavállaló típusa

Központi bank

Közszféra

Magánszektor

Nemzetközi és nemzetek feletti intézmény

Közszféra

Nem pénzügyi vállalatok

Nemzetközi és nemzetek feletti intézmény

Hitelintézet

Kibocsátó, adós és garanciavállaló bejegyzett székhelye

Kibocsátó (22): EGT vagy az EGT-n kívüli G10-beli ország

22

Adós: EGT

Garanciavállaló (22): EGT

22

Euroövezet

Euroövezet

Elfogadható piacok

Szabályozott piac

Nem szabályozott, de az EKB által elfogadott piac

Nem meghatározott

Nem meghatározott

Denomináció

Euro

Euro

Euro

Minimális érték

Nem meghatározott

Minimális érték a hitelkövetelés benyújtásakor

2007. január 1. és 2011. december 31. között:

—

hazai tranzakciókra az NKB határozza meg,

| — | határon átnyúló tranzakciókra 500 000 EUR a közös küszöb. |
| --- | --- |

—

határon átnyúló tranzakciókra 500 000 EUR a közös küszöb.

2012. január 1-jétől:

az egész euroövezetben 500 000 EUR lesz a közös küszöb

Nem meghatározott

Irányadó jog

Eszközalapú értékpapír esetében a fedezetül szolgáló eszköz megszerzése valamely EU-tagállam jogszabályának hatálya alá kell, hogy essen. A fedezetül szolgáló hitelkövetelések tekintetében az EGT-tagállam joga az irányadó jog

Irányadó jog a hitelkövetelésre és a mobilizációs megállapodásra: valamely tagállam joga.

Az

| a) | ügyfélre; |
| --- | --- |

a)

ügyfélre;

| b) | a hitelezőre; |
| --- | --- |

b)

a hitelezőre;

| c) | az adósra; |
| --- | --- |

c)

az adósra;

| d) | a garanciavállalóra (ha lényeges); |
| --- | --- |

d)

a garanciavállalóra (ha lényeges);

| e) | a hitelkövetelési megállapodásra; és a |
| --- | --- |

e)

a hitelkövetelési megállapodásra; és a

| f) | mobilizációs megállapodásra irányadó jogok száma nem lehet kettőnél több |
| --- | --- |

f)

mobilizációs megállapodásra irányadó jogok száma nem lehet kettőnél több

Nem meghatározott

Határon átnyúló tranzakció

Igen

Igen

Igen

31.   A 6.3.1. szakasz a következőképpen módosul:

| a) | A negyedik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Az ECAI-forrást tekintve az értékelést nyilvános minősítés alapján kell elvégezni. Az eurorendszer fenntartja magának a jogot, hogy amennyiben szükséges, pontosítást kérjen. Eszközfedezetű értékpapír esetében a minősítést a nyilvánosság számára elérhető és részletes eladás előtti vagy új kibocsátáshoz kapcsolódó hitelminősítési jelentésben kell taglalni, amelynek többek között tartalmaznia kell a strukturális és jogi aspektusok átfogó elemzését, az összevont fedezeti alap értékelését, az ügylet résztvevőiről szóló elemzést, valamint az ügylet egyéb fontosabb jellemzőinek elemzését. Ezenkívül az ECAI-knak rendszeres felügyeleti jelentéseket kell kiadniuk az eszközfedezetű értékpapírokról. E jelentések közzétételét a kamatfizetések gyakoriságával és ütemezésével össze kell hangolni. A jelentéseknek tartalmazniuk kell legalább a legfontosabb tranzakciós adatok (pl. az összevont fedezeti alap összetétele, az ügylet résztvevői, a tőkeszerkezet) aktualizált változatát, valamint a teljesítményadatokat.” |
| --- | --- |

a)

A negyedik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az ECAI-forrást tekintve az értékelést nyilvános minősítés alapján kell elvégezni. Az eurorendszer fenntartja magának a jogot, hogy amennyiben szükséges, pontosítást kérjen. Eszközfedezetű értékpapír esetében a minősítést a nyilvánosság számára elérhető és részletes eladás előtti vagy új kibocsátáshoz kapcsolódó hitelminősítési jelentésben kell taglalni, amelynek többek között tartalmaznia kell a strukturális és jogi aspektusok átfogó elemzését, az összevont fedezeti alap értékelését, az ügylet résztvevőiről szóló elemzést, valamint az ügylet egyéb fontosabb jellemzőinek elemzését. Ezenkívül az ECAI-knak rendszeres felügyeleti jelentéseket kell kiadniuk az eszközfedezetű értékpapírokról. E jelentések közzétételét a kamatfizetések gyakoriságával és ütemezésével össze kell hangolni. A jelentéseknek tartalmazniuk kell legalább a legfontosabb tranzakciós adatok (pl. az összevont fedezeti alap összetétele, az ügylet résztvevői, a tőkeszerkezet) aktualizált változatát, valamint a teljesítményadatokat.”

| b) | Az ötödik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A kiváló hitelminőség minimumkövetelményének (»alsó hitelminőségi küszöb«) eurorendszerbeli meghatározásához az »A« minősítés szolgál viszonyítási pontként (23). Az eurorendszer értelmezésében a rendszeresen felülvizsgálandó »A« minősítésnek a nemteljesítés egyéves horizonton kalkulált 0,10 %-os valószínűsége felel meg. Az ECAF a nemteljesítést az uniós tőkekövetelmény-irányelvben (CRD (24)) szereplő meghatározás szerint értelmezi. Az eurorendszer minden egyes elfogadott ECAI esetében a legalacsonyabb, de a megkívánt hitelminőségi küszöböt még elérő besorolást teszi közzé; az ECAI minősítéséért semmilyen felelősséget nem vállal. Ezt a besorolást rendszeresen felülvizsgálja. Az eszközalapú értékpapírok tekintetében a kiváló hitelminőség minimumkövetelményének eurorendszerbeli meghatározásához a kibocsátáskor adott »triple A« minősítés (25) szolgál viszonyítási pontként. Az eszközfedezetű értékpapírok élettartama alatt legalább az eurorendszerbeli »A« küszöböt fenn kell tartani. |
| --- | --- |

b)

Az ötödik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A kiváló hitelminőség minimumkövetelményének (»alsó hitelminőségi küszöb«) eurorendszerbeli meghatározásához az »A« minősítés szolgál viszonyítási pontként (23). Az eurorendszer értelmezésében a rendszeresen felülvizsgálandó »A« minősítésnek a nemteljesítés egyéves horizonton kalkulált 0,10 %-os valószínűsége felel meg. Az ECAF a nemteljesítést az uniós tőkekövetelmény-irányelvben (CRD (24)) szereplő meghatározás szerint értelmezi. Az eurorendszer minden egyes elfogadott ECAI esetében a legalacsonyabb, de a megkívánt hitelminőségi küszöböt még elérő besorolást teszi közzé; az ECAI minősítéséért semmilyen felelősséget nem vállal. Ezt a besorolást rendszeresen felülvizsgálja. Az eszközalapú értékpapírok tekintetében a kiváló hitelminőség minimumkövetelményének eurorendszerbeli meghatározásához a kibocsátáskor adott »triple A« minősítés (25) szolgál viszonyítási pontként. Az eszközfedezetű értékpapírok élettartama alatt legalább az eurorendszerbeli »A« küszöböt fenn kell tartani.

23

24

25

| c) | A hetedik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Lekerülhetnek a jegybankképes fedezetek listájáról azok az eszközök, amelyeket olyan intézmény bocsátott ki vagy garantált, amelynek pénzeszközei be vannak fagyasztva és/vagy csak korlátozottan használhatja őket az Európai Uniónak a Szerződés 75. cikke értelmében hozott vagy valamely egyéb tagállami intézkedése alapján; vagy amelynek a nyílt piaci műveletekhez vagy az eurorendszer rendelkezésre állásához való hozzáférését az EKB Kormányzótanácsa döntésében felfüggesztette vagy megszüntette.” |
| --- | --- |

c)

A hetedik bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Lekerülhetnek a jegybankképes fedezetek listájáról azok az eszközök, amelyeket olyan intézmény bocsátott ki vagy garantált, amelynek pénzeszközei be vannak fagyasztva és/vagy csak korlátozottan használhatja őket az Európai Uniónak a Szerződés 75. cikke értelmében hozott vagy valamely egyéb tagállami intézkedése alapján; vagy amelynek a nyílt piaci műveletekhez vagy az eurorendszer rendelkezésre állásához való hozzáférését az EKB Kormányzótanácsa döntésében felfüggesztette vagy megszüntette.”

32.   A 6.3.2. szakasz a következőképpen módosul:

| a) | Az első bekezdés második felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:
  „Az eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó ECAI hitelminősítés: A 2010. március 1-jén vagy azt követően kibocsátott eszközökkel fedezett értékpapírok esetében az eurorendszer legalább bármely kettő, elfogadott ECAI által kiadott minősítést követel meg. Ezen értékpapírok elfogadhatóságának meghatározására a »második legjobb« hitelminősítési elvet alkalmazzák, ami azt jelenti, hogy nem csak a legjobb, hanem a második legjobb rendelkezésre álló ECAI hitelminősítésnek is el kell érnie az eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó hitelminőségi küszöböt. Erre a szabályra alapozva az eurorendszer megköveteli, hogy a kibocsátáskor mindkét hitelminősítés »AAA« vagy »Aaa« szintű, és az értékpapír élettartama alatt »A« szintű legyen annak érdekében, hogy az értékpapírok elfogadhatónak minősüljenek.
  2011. március 1-jétől valamennyi eszközfedezetű értékpapírkibocsátásához – tekintet nélkül a kibocsátás időpontjára – legalább bármely kettő, elfogadott ECAI által kiadott hitelminősítés szükséges, valamint a második legjobb szabálynak is meg kell felelni annak érdekében, hogy az értékpapírok elfogadhatók maradjanak.
  A 2010. március 1. előtt kibocsátott olyan értékpapírok vonatkozásában, amelyek csak egy hitelminősítéssel rendelkeznek, 2011. március 1-jéig egy második minősítést is be kell szerezni. A 2009. március 1. előtt kibocsátott eszközfedezetű értékpapírok esetében az értékpapír élettartama alatt mindkét hitelminősítésnek el kell érnie az »A« minősítési szintet. A 2009. március 1. és 2010. február 28. között kibocsátott eszközfedezetű értékpapírok esetében az első hitelminősítésnek az »AAA«/»Aaa« minősítési szintet kell elérnie a kibocsátáskor, és az »A« minősítési szintet az értékpapír élettartama alatt, míg a második hitelminősítésnek a kibocsátáskor (26) és az értékpapír élettartama alatt egyaránt az »A« szintet kell elérnie.
  Az eszközfedezetű értékpapírok helyettesíthető egyszerűsített kibocsátásai új eszközfedezetű értékpapír-kibocsátásnak számítanak. Az összes azonos ISIN-kód alatt kibocsátott eszközfedezetű értékpapírnak meg kell felelnie a legutolsó helyettesíthető egyszerűsített kibocsátás helyén és idején érvényes elfogadhatósági feltételeknek. Azon eszközfedezetű értékpapíroknak a helyettesíthető egyszerűsített kibocsátásai esetében, amelyek nem felelnek meg a legutolsó helyettesíthető egyszerűsített kibocsátás helyén és idején érvényes elfogadhatósági feltételeknek, valamennyi azonos ISIN-kód alatt kibocsátott eszközfedezetű értékpapír el nem fogadhatónak minősül. Ez a szabály nem alkalmazandó azon eszközfedezetű értékpapírok helyettesíthető egyszerűsített kibocsátásai esetében, amelyek az eurorendszer listáján 2010. október 10. elfogadható fedezeti eszközökként szerepeltek, ha a legutolsó helyettesíthető egyszerűsített kibocsátásra ezen időpontot megelőzően került sor. A nem helyettesíthető egyszerűsített kibocsátású értékpapírok eltérő típusú eszközfedezetű értékpapírnak minősülnek. |
| --- | --- |

a)

Az első bekezdés második felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:

„Az eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó ECAI hitelminősítés: A 2010. március 1-jén vagy azt követően kibocsátott eszközökkel fedezett értékpapírok esetében az eurorendszer legalább bármely kettő, elfogadott ECAI által kiadott minősítést követel meg. Ezen értékpapírok elfogadhatóságának meghatározására a »második legjobb« hitelminősítési elvet alkalmazzák, ami azt jelenti, hogy nem csak a legjobb, hanem a második legjobb rendelkezésre álló ECAI hitelminősítésnek is el kell érnie az eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó hitelminőségi küszöböt. Erre a szabályra alapozva az eurorendszer megköveteli, hogy a kibocsátáskor mindkét hitelminősítés »AAA« vagy »Aaa« szintű, és az értékpapír élettartama alatt »A« szintű legyen annak érdekében, hogy az értékpapírok elfogadhatónak minősüljenek.

Az eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó ECAI hitelminősítés

2011. március 1-jétől valamennyi eszközfedezetű értékpapírkibocsátásához – tekintet nélkül a kibocsátás időpontjára – legalább bármely kettő, elfogadott ECAI által kiadott hitelminősítés szükséges, valamint a második legjobb szabálynak is meg kell felelni annak érdekében, hogy az értékpapírok elfogadhatók maradjanak.

A 2010. március 1. előtt kibocsátott olyan értékpapírok vonatkozásában, amelyek csak egy hitelminősítéssel rendelkeznek, 2011. március 1-jéig egy második minősítést is be kell szerezni. A 2009. március 1. előtt kibocsátott eszközfedezetű értékpapírok esetében az értékpapír élettartama alatt mindkét hitelminősítésnek el kell érnie az »A« minősítési szintet. A 2009. március 1. és 2010. február 28. között kibocsátott eszközfedezetű értékpapírok esetében az első hitelminősítésnek az »AAA«/»Aaa« minősítési szintet kell elérnie a kibocsátáskor, és az »A« minősítési szintet az értékpapír élettartama alatt, míg a második hitelminősítésnek a kibocsátáskor (26) és az értékpapír élettartama alatt egyaránt az »A« szintet kell elérnie.

26

Az eszközfedezetű értékpapírok helyettesíthető egyszerűsített kibocsátásai új eszközfedezetű értékpapír-kibocsátásnak számítanak. Az összes azonos ISIN-kód alatt kibocsátott eszközfedezetű értékpapírnak meg kell felelnie a legutolsó helyettesíthető egyszerűsített kibocsátás helyén és idején érvényes elfogadhatósági feltételeknek. Azon eszközfedezetű értékpapíroknak a helyettesíthető egyszerűsített kibocsátásai esetében, amelyek nem felelnek meg a legutolsó helyettesíthető egyszerűsített kibocsátás helyén és idején érvényes elfogadhatósági feltételeknek, valamennyi azonos ISIN-kód alatt kibocsátott eszközfedezetű értékpapír el nem fogadhatónak minősül. Ez a szabály nem alkalmazandó azon eszközfedezetű értékpapírok helyettesíthető egyszerűsített kibocsátásai esetében, amelyek az eurorendszer listáján 2010. október 10. elfogadható fedezeti eszközökként szerepeltek, ha a legutolsó helyettesíthető egyszerűsített kibocsátásra ezen időpontot megelőzően került sor. A nem helyettesíthető egyszerűsített kibocsátású értékpapírok eltérő típusú eszközfedezetű értékpapírnak minősülnek.

| b) | Az első bekezdés harmadik felsoroláspontjának harmadik francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A garanciának érvényesnek, kötelező erejűnek és a garanciavállalóval szemben érvényesíthetőnek kell lennie. Az is követelmény, hogy arra valamely EU-tagállam joga legyen irányadó.” |
| --- | --- |

b)

Az első bekezdés harmadik felsoroláspontjának harmadik francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A garanciának érvényesnek, kötelező erejűnek és a garanciavállalóval szemben érvényesíthetőnek kell lennie. Az is követelmény, hogy arra valamely EU-tagállam joga legyen irányadó.”

| c) | A második bekezdés első felsoroláspontjának bevezető részének helyébe a következő szöveg lép:
  „Euroövezetbeli állami kibocsátók vagy garanciavállalók: Ha egy forgalomképes eszközt a tőkekövetelmény-irányelvben (CRD) foglaltak szerint az euroövezet területén bejegyzett valamelyik regionális kormányzat, helyi önkormányzat vagy állami szektorbeli intézmény (PSE) bocsát ki vagy garantál, a következő eljárás követendő:”. |
| --- | --- |

c)

A második bekezdés első felsoroláspontjának bevezető részének helyébe a következő szöveg lép:

„Euroövezetbeli állami kibocsátók vagy garanciavállalók: Ha egy forgalomképes eszközt a tőkekövetelmény-irányelvben (CRD) foglaltak szerint az euroövezet területén bejegyzett valamelyik regionális kormányzat, helyi önkormányzat vagy állami szektorbeli intézmény (PSE) bocsát ki vagy garantál, a következő eljárás követendő:”.

Euroövezetbeli állami kibocsátók vagy garanciavállalók

| d) | A második bekezdés második felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:
  „Euroövezetbeli nem pénzügyi vállalatok mint kibocsátók vagy garanciavállalók
   (27): Ha a kibocsátásra, kibocsátóra vagy garanciavállalóra vonatkozó ECAI-hitelminősítés alapján nem állapítható meg, hogy az euroövezet területén bejegyzett nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott vagy garantált forgalomképes eszközök teljesítik-e a magas hitelminőségi követelményeket, a hitelkövetelésekre vonatkozó ECAF-szabályok alkalmazandók, az ügyfelek pedig felhasználhatják saját belső minősítésen alapuló (IRB) rendszerüket, az NKB-k saját hitelminősítő rendszereit vagy harmadik felek minősítő eszközeit. A nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott, nem minősített forgalomképes adósságinstrumentumok nem szerepelnek az elfogadható forgalomképes eszközök nyilvános listáján. |
| --- | --- |

d)

A második bekezdés második felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:

„Euroövezetbeli nem pénzügyi vállalatok mint kibocsátók vagy garanciavállalók
   (27): Ha a kibocsátásra, kibocsátóra vagy garanciavállalóra vonatkozó ECAI-hitelminősítés alapján nem állapítható meg, hogy az euroövezet területén bejegyzett nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott vagy garantált forgalomképes eszközök teljesítik-e a magas hitelminőségi követelményeket, a hitelkövetelésekre vonatkozó ECAF-szabályok alkalmazandók, az ügyfelek pedig felhasználhatják saját belső minősítésen alapuló (IRB) rendszerüket, az NKB-k saját hitelminősítő rendszereit vagy harmadik felek minősítő eszközeit. A nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott, nem minősített forgalomképes adósságinstrumentumok nem szerepelnek az elfogadható forgalomképes eszközök nyilvános listáján.

Euroövezetbeli nem pénzügyi vállalatok mint kibocsátók vagy garanciavállalók

27

33.   A 6.3.3. szakasz a következőképpen módosul:

| a) | Az ötödik bekezdés első felsoroláspontjának (Állami szektorhoz tartozó adósok vagy garanciavállalók) ii. pontjában a 35. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „(35) | Lásd ebben a fejezetben a 34. lábjegyzetet.” |
| --- | --- | --- |

a)

Az ötödik bekezdés első felsoroláspontjának (Állami szektorhoz tartozó adósok vagy garanciavállalók) ii. pontjában a 35. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„(35)

35

Lásd ebben a fejezetben a 34. lábjegyzetet.”

| b) | Az ötödik bekezdés első felsoroláspontjának iii. pontjában a 36. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „(36) | Lásd ebben a fejezetben a 39. lábjegyzetet.” |
| --- | --- | --- |

b)

Az ötödik bekezdés első felsoroláspontjának iii. pontjában a 36. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„(36)

36

Lásd ebben a fejezetben a 39. lábjegyzetet.”

| c) | Az ötödik bekezdés második felsoroláspontjának (Nem pénzügyi vállalatokhoz tartozó adósok vagy garanciavállalók) 37. lábjegyzete (a felsoroláspont első lábjegyzete) helyébe a következő szöveg lép:






  „(37) | Ha az ügyfél egy ECAI-t választott hitelminősítési forrásként, alkalmazhatja a legjobb hitelminősítés elvét (lásd a 34. lábjegyzetet).” |
| --- | --- | --- |

c)

Az ötödik bekezdés második felsoroláspontjának (Nem pénzügyi vállalatokhoz tartozó adósok vagy garanciavállalók) 37. lábjegyzete (a felsoroláspont első lábjegyzete) helyébe a következő szöveg lép:

„(37)

37

Ha az ügyfél egy ECAI-t választott hitelminősítési forrásként, alkalmazhatja a legjobb hitelminősítés elvét (lásd a 34. lábjegyzetet).”

| d) | A hatodik bekezdés harmadik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:
  „A garanciának érvényesnek, kötelező erejűnek és a garanciavállalóval szemben érvényesíthetőnek kell lennie. Az is követelmény, hogy arra valamely EU-tagállam joga legyen irányadó.” |
| --- | --- |

d)

A hatodik bekezdés harmadik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:

„A garanciának érvényesnek, kötelező erejűnek és a garanciavállalóval szemben érvényesíthetőnek kell lennie. Az is követelmény, hogy arra valamely EU-tagállam joga legyen irányadó.”

34.   A 6.3.4. szakasz tizennegyedik bekezdése (a „harmadik felek minősítő eszközei” cím után következő első bekezdés) helyébe a következő szöveg lép:

„Az RT forrás olyan intézményekből áll, amelyek elsősorban mennyiségi modellek rendszeresen ismétlődő használatával, egyéb információk mellett az auditált beszámolókat is felhasználva minősítik az adósok hitelminőségét és a hitelminősítések nem nyilvánosságra hozatal céljából készülnek. Annak az RT szolgáltatónak, aki az ECAF-ban részt szeretne venni, az eurorendszer űrlapjának felhasználásával kérelmet kell benyújtania annak a tagállamnak a NKB-jához, ahol székhelye van. Ehhez az űrlapban foglaltak szerint további dokumentumokat kell csatolnia. Azoknak az ügyfeleknek, amelyek az eurorendszer által el nem ismert valamely RT-t kívánnak ECAF célokra felhasználni, az eurorendszer űrlapjának felhasználásával kérelmet kell benyújtaniuk annak a tagállamnak a NKB-jához, ahol székhelyük van. Ehhez az űrlapban foglaltak szerint további dokumentumokat kell csatolniuk. Az eurorendszer dönt az RT-szolgáltató elfogadásáról annak értékelése alapján, hogy az RT mennyiben felel meg az eurorendszer elfogadhatósági feltételeinek (28).

35.   A 6.4.1. szakasz 7. keretes írásának szövege helyébe a következő szöveg lép:

36.   A 6.4.2. szakasz a következőképpen módosul:

| a) | A harmadik felsoroláspont helyébe a következő szöveg lép:
  „Az eurorendszer korlátozza azon hitelintézeti vagy bármely más jogalany által kibocsátott fedezetlen adósságinstrumentumok használatát, amikor a hitelintézet és a kibocsátó a 6.2.3. szakaszban meghatározottak szerinti kapcsolatban áll egymással (kapcsolt vállalkozások). Ezeket a fedezeti eszközöket az ügyfél csak annyiban használhatja fel fedezetként, amennyiben az eurorendszer által e fedezethez rendelt érték a haircutok alkalmazását követően nem haladja meg az ügyfél által benyújtott teljes fedezet értékének 10 %-át. Ez a korlátozás nem vonatkozik az adókivetésre jogosult állami szektorbeli intézmény által garantált fedezeti eszközökre, illetve arra az esetre, ha a fedezeti eszközök értéke a haircutok alkalmazását követően az 50 millió EUR-t nem haladja meg. Amennyiben az ilyen fedezeti eszközök két vagy több kibocsátója egyesül, vagy az ilyen kibocsátók kapcsolt vállalkozások lesznek, úgy ezeket a kibocsátókat e korlátozással összefüggésben csak az egyesülés vagy a kapcsolt vállalkozássá alakulás napját követő egy év elteltéig kell egy csoportként kezelni.” |
| --- | --- |

a)

A harmadik felsoroláspont helyébe a következő szöveg lép:

„Az eurorendszer korlátozza azon hitelintézeti vagy bármely más jogalany által kibocsátott fedezetlen adósságinstrumentumok használatát, amikor a hitelintézet és a kibocsátó a 6.2.3. szakaszban meghatározottak szerinti kapcsolatban áll egymással (kapcsolt vállalkozások). Ezeket a fedezeti eszközöket az ügyfél csak annyiban használhatja fel fedezetként, amennyiben az eurorendszer által e fedezethez rendelt érték a haircutok alkalmazását követően nem haladja meg az ügyfél által benyújtott teljes fedezet értékének 10 %-át. Ez a korlátozás nem vonatkozik az adókivetésre jogosult állami szektorbeli intézmény által garantált fedezeti eszközökre, illetve arra az esetre, ha a fedezeti eszközök értéke a haircutok alkalmazását követően az 50 millió EUR-t nem haladja meg. Amennyiben az ilyen fedezeti eszközök két vagy több kibocsátója egyesül, vagy az ilyen kibocsátók kapcsolt vállalkozások lesznek, úgy ezeket a kibocsátókat e korlátozással összefüggésben csak az egyesülés vagy a kapcsolt vállalkozássá alakulás napját követő egy év elteltéig kell egy csoportként kezelni.”

| b) | A 6. táblázat 4. lábjegyzetének helyébe a következő szöveg lép:






  „(4) | A II. likviditási kategóriába csak az EKB által közvetítőnek minősített kibocsátók forgalomképes eszközei tartoznak. Más közvetítők által kibocsátott forgalomképes eszközök a III. vagy IV. kategóriában kaptak helyet – a kibocsátótól és az eszköz típusától függően.” |
| --- | --- | --- |

b)

A 6. táblázat 4. lábjegyzetének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)

4

A II. likviditási kategóriába csak az EKB által közvetítőnek minősített kibocsátók forgalomképes eszközei tartoznak. Más közvetítők által kibocsátott forgalomképes eszközök a III. vagy IV. kategóriában kaptak helyet – a kibocsátótól és az eszköz típusától függően.”

37.   A 6.6.1. szakasz a következőképpen módosul:

| a) | A második bekezdésben az 52. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „(52) | Lásd ebben a fejezetben az 57. lábjegyzetet.” |
| --- | --- | --- |

a)

A második bekezdésben az 52. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„(52)

52

Lásd ebben a fejezetben az 57. lábjegyzetet.”

| b) | A harmadik bekezdés 53. lábjegyzete helyébe a következő szöveg lép:






  „(53) | Lásd ebben a fejezetben az 57. lábjegyzetet.” |
| --- | --- | --- |

b)

A harmadik bekezdés 53. lábjegyzete helyébe a következő szöveg lép:

„(53)

53

Lásd ebben a fejezetben az 57. lábjegyzetet.”

38.   A 6.7. szakasz harmadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Azok az ügyfelek, amelyek az EGK-n vagy Svájcon kívül bejegyzett hitelintézetek fiókjai, nem használhatnak ilyen eszközt fedezetként.”

39.   A 7.1. szakasz negyedik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A kötelező tartalékok alkalmazásakor az EKB-nak szem előtt kell tartania a Szerződés 127. cikkében és a KBER alapokmányának 2. cikkében az eurorendszer számára megfogalmazott célkitűzéseket, amelyekben megfogalmazódik többek között az az alapelv, miszerint nem szabad kiváltani túlzott, nem kívánatos áthelyeződést és a közvetítő tevékenység megszűnését.”

40.   A 7.2. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„A KBER alapokmánya 19.1. cikkének rendelkezései értelmében az EKB a tagállamokban alapított hitelintézetek számára kötelező tartalék képzését írja elő. Ez azt is jelenti, hogy az euroövezetben székhellyel nem rendelkező hitelintézetek euroövezetben működő leányvállalatai is az eurorendszer kötelezőtartalék-rendszerének hatálya alá esnek. Az euroövezetben székhellyel rendelkező hitelintézetek euroövezeten kívül létrehozott fiókjai azonban nem kötelesek az eurorendszerben kötelező tartalék képzésére.

Amikor egy hitelintézet engedélyét visszavonják vagy arról saját maga lemond, haladéktalanul fel kell menteni a tartalékképzési kötelezettség alól, annak a tartalékolási időszaknak a kezdetétől számítva, amelyben engedélyét visszavonták vagy arról lemondott, illetve amelynek során bíróság vagy a tagállam bármely más illetékes hatósága az intézménnyel szemben felszámolási eljárást rendelt el. A 2531/98/EK tanácsi rendelet, valamint az EKB/2003/9 rendelet szerint az EKB hátrányos megkülönböztetés nélkül felmenthet egy intézményt az eurorendszer kötelezőtartalék-rendszeréből eredő kötelezettségei alól, ha az adott intézmény éppen átszervezés alatt áll, vagy pénzeszközeit befagyasztották és/vagy az Európai Unió a Szerződés 75. cikke értelmében vagy valamely tagállam egyéb intézkedéssel korlátozza az intézmény pénzeszközeinek felhasználását, vagy amennyiben az EKB Kormányzótanácsának döntése értelmében az intézmény nyílt piaci műveletekhez vagy az eurorendszer állandóan rendelkezésre álló konstrukcióihoz való hozzáférését felfüggesztették vagy megtagadták, illetve ha az eurorendszer kötelezőtartalék-rendszerének célja a fenti kötelezettségeknek az adott intézményre alkalmazásával nem teljesülne. Ha a fentiek közül valamelyik felmentésre vonatkozó döntés az eurorendszer kötelezőtartalék-rendszerének célján alapul, az EKB az alábbi feltétel (eke) t veszi figyelembe:

| — | az intézmény csak különleges feladatok ellátására van felhatalmazva, |
| --- | --- |

—

az intézmény csak különleges feladatok ellátására van felhatalmazva,

| — | az intézmény számára tilos aktív banki feladatok ellátása más hitelintézetek versenytársaként, és/vagy |
| --- | --- |

—

az intézmény számára tilos aktív banki feladatok ellátása más hitelintézetek versenytársaként, és/vagy

| — | az intézmény számára jogi kötelezettség összes betétjének regionális, és/vagy nemzetközi fejlesztési támogatásokra való elkülönítése. |
| --- | --- |

—

az intézmény számára jogi kötelezettség összes betétjének regionális, és/vagy nemzetközi fejlesztési támogatásokra való elkülönítése.

Az EKB készíti el és teszi rendszeresen naprakésszé az eurorendszer kötelezőtartalék-rendszerének hatálya alá eső intézmények listáját. Az EKB azoknak az intézményeknek a listáját is nyilvánosságra hozza, amelyek más ok miatt kaptak felmentést az eurorendszer tartalékolási kötelezettsége alól, mint hogy átszervezés alatt állnak; vagy mert pénzeszközeik be vannak fagyasztva, illetve pénzeszközeik felhasználása korlátozott az Európai Közösség vagy egy tagállam a Szerződés 75. cikke értelmében hozott egyéb intézkedése alapján; vagy mert a nyílt piaci műveletekhez vagy az eurorendszer állandóan rendelkezésre álló konstrukcióihoz való hozzáférésüket az EKB Kormányzótanácsának döntése alapján felfüggesztették vagy megszüntették (29). A központi banki ügyfélkörbe tartozó intézmények e listák segítségével dönthetik el, hogy kötelezettségeik olyan intézményekkel szemben állnak-e fenn, amelyek tartalékolásra kötelezettek. Az egyes naptári hónapok utolsó eurorendszerbeli munkanapján az ügyfélfogadási idő végeztével nyilvánosságra hozott listák képezik a két naptári hónappal később kezdődő tartalékolási időszakra vonatkozó tartalék kiszámításának érvényes alapját. Így például a február végén nyilvánosságra hozott lista az áprilisban kezdődő tartalékolási időszak tartalékalapjának kiszámítására fog vonatkozni.

29

41.   A 7.3. szakasz a következőképpen módosul:

| a) | A hetedik bekezdés (a „Kötelező tartalék összegének kiszámítása” cím után következő második bekezdés) 7. lábjegyzete helyébe a következő szöveg lép:






  „(7) | Azoknak az intézményeknek, amelyeknek az EKB pénzpiaci és bankstatisztikai adatszolgáltatási rendszerének rendelkezései értelmében engedélyezett az összesített csoportos adatszolgáltatás (lásd a 4. függeléket), csoportszinten csak az egyik engedmény nyújtható, kivéve, ha a tartalékalapra és a tartalékállományra vonatkozó, az intézményektől kapott adatok elég részletesek ahhoz, hogy az eurorendszer ezek alapján igazolhassa az adatok pontosságát és megállapíthassa a csoport egyes intézményeire vonatkozó tartalékképzési előírásokat.” |
| --- | --- | --- |

a)

A hetedik bekezdés (a „Kötelező tartalék összegének kiszámítása” cím után következő második bekezdés) 7. lábjegyzete helyébe a következő szöveg lép:

„(7)

7

Azoknak az intézményeknek, amelyeknek az EKB pénzpiaci és bankstatisztikai adatszolgáltatási rendszerének rendelkezései értelmében engedélyezett az összesített csoportos adatszolgáltatás (lásd a 4. függeléket), csoportszinten csak az egyik engedmény nyújtható, kivéve, ha a tartalékalapra és a tartalékállományra vonatkozó, az intézményektől kapott adatok elég részletesek ahhoz, hogy az eurorendszer ezek alapján igazolhassa az adatok pontosságát és megállapíthassa a csoport egyes intézményeire vonatkozó tartalékképzési előírásokat.”

| b) | A 9. keretes írásban a (*)-gal jelölt lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „(*) | Az EKB-nak a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről szóló, 2008. december 19-i 25/2009/EK rendelete (EKB/2004/32) (HL L 15., 2009.1.20., 14. o.) egyértelműen előírja, hogy a betéti kötelezettségeket névértéken kell közölni. A névérték azt az összeget jelenti, amelyet az adós szerződésbeli kötelezettsége alapján a hitelezőnek fizetni köteles. A módosításra azért volt szükség, mert a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelvet (HL L 372., 1986.12.31., 1. o.) időközben úgy módosították, hogy bizonyos pénzügyi eszközöket valós értéken is ki lehet mutatni.” |
| --- | --- | --- |

b)

A 9. keretes írásban a (*)-gal jelölt lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„(*)

Az EKB-nak a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről szóló, 2008. december 19-i 25/2009/EK rendelete (EKB/2004/32) (HL L 15., 2009.1.20., 14. o.) egyértelműen előírja, hogy a betéti kötelezettségeket névértéken kell közölni. A névérték azt az összeget jelenti, amelyet az adós szerződésbeli kötelezettsége alapján a hitelezőnek fizetni köteles. A módosításra azért volt szükség, mert a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelvet (HL L 372., 1986.12.31., 1. o.) időközben úgy módosították, hogy bizonyos pénzügyi eszközöket valós értéken is ki lehet mutatni.”

42.   A 7.4. szakasz második bekezdése (a „Tartalékállomány” cím után következő első bekezdés) helyébe a következő szöveg lép:

„Minden intézmény azon tagállam NKB-jánál vezetett egy vagy több tartalékszámlán köteles kötelező tartalékait tartani, ahol bejegyezték. Az egy tagállamban több szervezeti egységgel rendelkező intézmények esetében minden belföldi telephely vonatkozásában a központi intézmény felel az összesített tartalékkötelezettség teljesítéséért (30). A több tagállamban is szervezeti egységekkel rendelkező intézmény köteles a kötelező tartalékot elhelyezni minden egyes olyan tagállam NKB-jánál, ahol szervezeti egységgel rendelkezik, az adott tagállamban fennálló tartalékalapjának megfelelően.

43.   A 2. függelék a következőképpen módosul:

| a) | A „szoros kapcsolatok” meghatározása helyébe a következő szöveg lép:
  „Szoros kapcsolatok (close links): ha az ügyfél valamely következő formában kapcsolódik az elfogadható fedezetek kibocsátójához/adósához/garanciavállalójához: a) az ügyfél a kibocsátó/adós/garanciavállaló tőkéjének 20 %-át vagy azt meghaladó részét közvetlenül, illetve egy vagy több más vállalkozáson keresztül közvetve birtokolja; vagy b) a kibocsátó/adós/garanciavállaló az ügyfél tőkéjének 20 %-át vagy azt meghaladó részét közvetlenül, illetve egy vagy több más vállalkozáson keresztül közvetve birtokolja; vagy c) harmadik fél birtokolja az ügyfél tőkéjének több mint 20 %-át, és a kibocsátó/adós/garanciavállaló tőkéjének több mint 20 %-át is, közvetlenül vagy közvetve, egy vagy több vállalkozáson keresztül.” |
| --- | --- |

a)

A „szoros kapcsolatok” meghatározása helyébe a következő szöveg lép:

„Szoros kapcsolatok (close links): ha az ügyfél valamely következő formában kapcsolódik az elfogadható fedezetek kibocsátójához/adósához/garanciavállalójához: a) az ügyfél a kibocsátó/adós/garanciavállaló tőkéjének 20 %-át vagy azt meghaladó részét közvetlenül, illetve egy vagy több más vállalkozáson keresztül közvetve birtokolja; vagy b) a kibocsátó/adós/garanciavállaló az ügyfél tőkéjének 20 %-át vagy azt meghaladó részét közvetlenül, illetve egy vagy több más vállalkozáson keresztül közvetve birtokolja; vagy c) harmadik fél birtokolja az ügyfél tőkéjének több mint 20 %-át, és a kibocsátó/adós/garanciavállaló tőkéjének több mint 20 %-át is, közvetlenül vagy közvetve, egy vagy több vállalkozáson keresztül.”

Szoros kapcsolatok (close links

ügyfél

| b) | A „hitelintézet” meghatározás helyébe a következő szöveg lép:
  „Hitelintézet (credit institution): a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (31) nemzeti jogba átültetett 2. cikkének és 4. cikke (1) bekezdésének értelmében vett olyan hitelintézet, amely az illetékes hatóság felügyelete alatt áll vagy a Szerződés 123. cikkének (2) bekezdése értelmében vett más olyan hitelintézet, amely az illetékes nemzeti hatóságok általi felügyelethez hasonló szintű felügyelet alatt áll. |
| --- | --- |

b)

A „hitelintézet” meghatározás helyébe a következő szöveg lép:

„Hitelintézet (credit institution): a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (31) nemzeti jogba átültetett 2. cikkének és 4. cikke (1) bekezdésének értelmében vett olyan hitelintézet, amely az illetékes hatóság felügyelete alatt áll vagy a Szerződés 123. cikkének (2) bekezdése értelmében vett más olyan hitelintézet, amely az illetékes nemzeti hatóságok általi felügyelethez hasonló szintű felügyelet alatt áll.

Hitelintézet (credit institution

31

| c) | Az „elektronikus pénz (electronic money)” meghatározást el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

Az „elektronikus pénz (electronic money)” meghatározást el kell hagyni.

electronic money

| d) | A szöveg kiegészül a „likviditási támogatás ABS-ügyletben (liquidity support in an ABS transaction)” meghatározással:
  „Likviditási támogatás ABS-ügyletben (liquidity support in an ABS transaction): az ügylet élettartama alatt a pénzáramlás bármely átmeneti jellegű kiesésének fedezetére használható strukturális jellemző.” |
| --- | --- |

d)

A szöveg kiegészül a „likviditási támogatás ABS-ügyletben (liquidity support in an ABS transaction)” meghatározással:

liquidity support in an ABS transaction

„Likviditási támogatás ABS-ügyletben (liquidity support in an ABS transaction): az ügylet élettartama alatt a pénzáramlás bármely átmeneti jellegű kiesésének fedezetére használható strukturális jellemző.”

Likviditási támogatás ABS-ügyletben (liquidity support in an ABS transaction

| e) | A „Hitelminősítő eszközök (rating tools – RTs)” meghatározás helyébe a következő szöveg lép:
  „Hitelminősítő eszközök (rating tools – RTs): az ECAF-ban meghatározott hitelminősítő forrás, amelyet olyan szervezetek biztosítanak, melyek az adósok hitelképességét elsősorban mennyiségi modellek rendszeres és mechanikus használatával – egyéb információk mellett az auditált beszámolókat is felhasználva – értékelik, és amelyek hitelminősítései nem nyilvánosságra hozatal céljából készülnek. Ezeket az intézményeket az ECAF részévé váláshoz az eurorendszernek egyedileg engedélyeznie kell.” |
| --- | --- |

e)

A „Hitelminősítő eszközök (rating tools – RTs)” meghatározás helyébe a következő szöveg lép:

rating tools – RTs

„Hitelminősítő eszközök (rating tools – RTs): az ECAF-ban meghatározott hitelminősítő forrás, amelyet olyan szervezetek biztosítanak, melyek az adósok hitelképességét elsősorban mennyiségi modellek rendszeres és mechanikus használatával – egyéb információk mellett az auditált beszámolókat is felhasználva – értékelik, és amelyek hitelminősítései nem nyilvánosságra hozatal céljából készülnek. Ezeket az intézményeket az ECAF részévé váláshoz az eurorendszernek egyedileg engedélyeznie kell.”

Hitelminősítő eszközök (rating tools – RTs

| f) | A „Szerződés” meghatározása helyébe a következő szöveg lép:
  „Szerződés (Treaty): Az Európai Unió működéséről szóló szerződés.” |
| --- | --- |

f)

A „Szerződés” meghatározása helyébe a következő szöveg lép:

„Szerződés (Treaty): Az Európai Unió működéséről szóló szerződés.”

Szerződés (Treaty

44.   A 4. függelék a következőképpen módosul:

| a) | Az 1. szakaszban a 2533/98/EK rendelet címének vége a következő lábjegyzettel (*) egészül ki:






  „(*) | HL L 318., 1998.11.27., 8. o.” |
| --- | --- | --- |

a)

Az 1. szakaszban a 2533/98/EK rendelet címének vége a következő lábjegyzettel (*) egészül ki:

„(*)

| b) | A 2. szakasz első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről szóló, 2008. december 19-i 25/2009/EK európai központi banki rendelet (EKB/2008/32) (32) célja, hogy lehetővé tegye az EKB és a KBER alapokmány 5.2. cikkével összhangban – a munkát a lehetséges mértékig elvégző – NKB-k számára, hogy a KBER feladatainak – különösen az Unió monetáris politikájának az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésével összhangban történő meghatározásának és végrehajtásának – elvégzéséhez szükséges statisztikai adatokat összegyűjtsék. Az EKB/2008/32 rendelettel összhangban összegyűjtött statisztikai adatokat a monetáris pénzügyi intézmények (MPI) ágazati konszolidált mérlegének összeállításához használják, amelynek elsődleges célja, hogy az EKB részére olyan átfogó statisztikai képet nyújtson a monetáris folyamatokról, amely az egységes gazdasági területnek tekintett tagállamokban található MPI-k összes pénzügyi eszközére és kötelezettségére kiterjed. |
| --- | --- |

b)

A 2. szakasz első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről szóló, 2008. december 19-i 25/2009/EK európai központi banki rendelet (EKB/2008/32) (32) célja, hogy lehetővé tegye az EKB és a KBER alapokmány 5.2. cikkével összhangban – a munkát a lehetséges mértékig elvégző – NKB-k számára, hogy a KBER feladatainak – különösen az Unió monetáris politikájának az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésével összhangban történő meghatározásának és végrehajtásának – elvégzéséhez szükséges statisztikai adatokat összegyűjtsék. Az EKB/2008/32 rendelettel összhangban összegyűjtött statisztikai adatokat a monetáris pénzügyi intézmények (MPI) ágazati konszolidált mérlegének összeállításához használják, amelynek elsődleges célja, hogy az EKB részére olyan átfogó statisztikai képet nyújtson a monetáris folyamatokról, amely az egységes gazdasági területnek tekintett tagállamokban található MPI-k összes pénzügyi eszközére és kötelezettségére kiterjed.

32

| c) | A 2. szakasz negyedik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Másodszor, az EKB/2008/32 rendeletben rögzített adatszolgáltatási kötelezettségeknek tiszteletben kell tartaniuk az átláthatóság és jogbiztonság alapelvét. Ennek oka, hogy az említett rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó az euroövezet területén. Ez a rendelet közvetlenül ró kötelezettségeket a természetes és jogi személyekre, akikre az EKB szankciókat róhat ki minden olyan esetben, ha az EKB által előírt adatszolgáltatási kötelezettségeknek nem tesznek eleget (lásd a 2533/98/EK rendelet 7. cikkét). Az adatszolgáltatási kötelezettségek ezért pontosan meghatározottak, és az EKB bármilyen, a statisztikai információk ellenőrzése vagy kötelező gyűjtése során alkalmazott mérlegelési joga meghatározott elveken nyugszik. Harmadszor, az EKB-nak az adatszolgáltatási terheket a legkisebbre kell szorítania, a statisztikák KBER általi fejlesztésére, előállítására és terjesztésére vonatkozó statisztikai elvekkel összhangban (lásd a 2533/98/EK rendelet 3a. cikkét). Ezeket az elveket a KBER európai statisztikákra vonatkozó, az EKB honlapján közzétett nyilvános kötelezettségvállalása tovább részletezi.” |
| --- | --- |

c)

A 2. szakasz negyedik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Másodszor, az EKB/2008/32 rendeletben rögzített adatszolgáltatási kötelezettségeknek tiszteletben kell tartaniuk az átláthatóság és jogbiztonság alapelvét. Ennek oka, hogy az említett rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó az euroövezet területén. Ez a rendelet közvetlenül ró kötelezettségeket a természetes és jogi személyekre, akikre az EKB szankciókat róhat ki minden olyan esetben, ha az EKB által előírt adatszolgáltatási kötelezettségeknek nem tesznek eleget (lásd a 2533/98/EK rendelet 7. cikkét). Az adatszolgáltatási kötelezettségek ezért pontosan meghatározottak, és az EKB bármilyen, a statisztikai információk ellenőrzése vagy kötelező gyűjtése során alkalmazott mérlegelési joga meghatározott elveken nyugszik. Harmadszor, az EKB-nak az adatszolgáltatási terheket a legkisebbre kell szorítania, a statisztikák KBER általi fejlesztésére, előállítására és terjesztésére vonatkozó statisztikai elvekkel összhangban (lásd a 2533/98/EK rendelet 3a. cikkét). Ezeket az elveket a KBER európai statisztikákra vonatkozó, az EKB honlapján közzétett nyilvános kötelezettségvállalása tovább részletezi.”

| d) | A 2. szakasz ötödik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Következésképpen az EKB/2008/32 rendelet alapján az NBK-k által összegyűjtött statisztikai adatok a kötelező tartalék alkalmazásáról szóló, 2003. szeptember 12-i 1745/2003/EK európai központi banki rendelettel (EKB/2003/9) (33) összhangban a tartalékalap kiszámításához is használhatók. |
| --- | --- |

d)

A 2. szakasz ötödik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Következésképpen az EKB/2008/32 rendelet alapján az NBK-k által összegyűjtött statisztikai adatok a kötelező tartalék alkalmazásáról szóló, 2003. szeptember 12-i 1745/2003/EK európai központi banki rendelettel (EKB/2003/9) (33) összhangban a tartalékalap kiszámításához is használhatók.

33

| e) | A 2. szakasz hatodik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az EKB/2008/32 rendelet csak általánosságban határozza meg a tényleges adatszolgáltatók körét, azok adatszolgáltatási kötelezettségeit, valamint azokat az alapelveket, amelyek alapján az EKB és az NKB-k a statisztikai adatok ellenőrzésére és kötelező gyűjtésére vonatkozó hatáskörüket gyakorolják. Az EKB/2008/32 rendelet I–IV. melléklete határozza meg mindazokat a szolgáltatandó statisztikai információkat, amelyek az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek és minimumszabványainak teljesítéséhez szükségesek.” |
| --- | --- |

e)

A 2. szakasz hatodik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az EKB/2008/32 rendelet csak általánosságban határozza meg a tényleges adatszolgáltatók körét, azok adatszolgáltatási kötelezettségeit, valamint azokat az alapelveket, amelyek alapján az EKB és az NKB-k a statisztikai adatok ellenőrzésére és kötelező gyűjtésére vonatkozó hatáskörüket gyakorolják. Az EKB/2008/32 rendelet I–IV. melléklete határozza meg mindazokat a szolgáltatandó statisztikai információkat, amelyek az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek és minimumszabványainak teljesítéséhez szükségesek.”

| f) | A 3. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „Az MPI-k közé tartoznak a közösségi jogban meghatározott rezidens hitelintézetek és minden más rezidens pénzügyi intézmény, amely az MPI-ktől eltérő intézményi egységektől betéteket és/vagy betétek közeli helyettesítőit fogadja el, és (legalább közgazdasági értelemben) saját számlára hiteleket nyújt és/vagy értékpapírokba fektet be. Az EKB elkészíti és vezeti ezen intézmények listáját e meghatározásnak megfelelően, valamint az EKB/2008/32 rendelet I. mellékletében meghatározott osztályozási alapelvekkel összhangban. Az MPI-k statisztikai célú jegyzékének felállítása és vezetése az EKB Igazgatóságának a hatáskörébe tartozik. A tényleges adatszolgáltatók körét az euroövezetben rezidens MPI-k összessége alkotja. Az NKB-k a kis MPI-k részére az EKB/2008/32 rendelet 8. cikkével összhangban lehetővé tehetik a kötelezettségek csökkentését. Ezek az engedmények teszik lehetővé az NKB-k számára a kisebb hitelintézetek adatszolgáltatási kötelezettség alóli mentesítését.” |
| --- | --- |

f)

A 3. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„Az MPI-k közé tartoznak a közösségi jogban meghatározott rezidens hitelintézetek és minden más rezidens pénzügyi intézmény, amely az MPI-ktől eltérő intézményi egységektől betéteket és/vagy betétek közeli helyettesítőit fogadja el, és (legalább közgazdasági értelemben) saját számlára hiteleket nyújt és/vagy értékpapírokba fektet be. Az EKB elkészíti és vezeti ezen intézmények listáját e meghatározásnak megfelelően, valamint az EKB/2008/32 rendelet I. mellékletében meghatározott osztályozási alapelvekkel összhangban. Az MPI-k statisztikai célú jegyzékének felállítása és vezetése az EKB Igazgatóságának a hatáskörébe tartozik. A tényleges adatszolgáltatók körét az euroövezetben rezidens MPI-k összessége alkotja. Az NKB-k a kis MPI-k részére az EKB/2008/32 rendelet 8. cikkével összhangban lehetővé tehetik a kötelezettségek csökkentését. Ezek az engedmények teszik lehetővé az NKB-k számára a kisebb hitelintézetek adatszolgáltatási kötelezettség alóli mentesítését.”

| g) | A 4. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „Az összevont mérleg elkészítése céljából a tényleges rezidens adatszolgáltatók a mérlegükkel kapcsolatos statisztikai adatokat havonta kötelesek jelenteni. Egyéb adatokat negyedévente kell jelenteni. A szolgáltatandó statisztikai adatok további részletezését az EKB/2008/32 rendelet I. melléklete tartalmazza. A vonatkozó statisztikai adatokat az NKB-k gyűjtik össze, amelyek kötelesek meghatározni a követendő adatszolgáltatási rendet.
  Az EKB/2008/32 rendelet nem tiltja meg az NKB-k számára, hogy a tényleges adatszolgáltatóktól az EKB statisztikai követelményeinek teljesítéséhez szükséges statisztikai adatokat egy olyan szélesebb statisztikai adatszolgáltatási rendszer keretében kérjék be, amelyet a NKB-k saját felelősségükre, az uniós vagy nemzeti joggal, illetve az elfogadott gyakorlattal összhangban és más statisztikai célokat szolgálva hoznak létre. Ez azonban nem érinti az EKB/2008/32 rendeletben előírt statisztikai követelmények betartását. Bizonyos esetekben a követelményeknek való megfelelés érdekében az EKB támaszkodhat az ilyen célokból begyűjtött statisztikai adatokra is.
  Egy NKB által a fentiek szerint biztosított engedmény következménye, hogy az érintett kis MPI-k csökkentett adatszolgáltatási követelményeket kötelesek teljesíteni (ami többek között csak negyedévenkénti adatszolgáltatási kötelezettséget jelent), amelyek a kötelező tartalékokkal kapcsolatban kötelezőek, és amelyeket az EKB/2008/32 rendelet III. melléklete határoz meg. A hitelintézetnek nem minősülő kisebb MPI-kre vonatkozó követelményeket a fent említett rendelet 8. cikke részletezi. Az engedménnyel bíró MPI-k viszont az összes adatszolgáltatási követelménynek való megfelelést is választhatják.” |
| --- | --- |

g)

A 4. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„Az összevont mérleg elkészítése céljából a tényleges rezidens adatszolgáltatók a mérlegükkel kapcsolatos statisztikai adatokat havonta kötelesek jelenteni. Egyéb adatokat negyedévente kell jelenteni. A szolgáltatandó statisztikai adatok további részletezését az EKB/2008/32 rendelet I. melléklete tartalmazza. A vonatkozó statisztikai adatokat az NKB-k gyűjtik össze, amelyek kötelesek meghatározni a követendő adatszolgáltatási rendet.

Az EKB/2008/32 rendelet nem tiltja meg az NKB-k számára, hogy a tényleges adatszolgáltatóktól az EKB statisztikai követelményeinek teljesítéséhez szükséges statisztikai adatokat egy olyan szélesebb statisztikai adatszolgáltatási rendszer keretében kérjék be, amelyet a NKB-k saját felelősségükre, az uniós vagy nemzeti joggal, illetve az elfogadott gyakorlattal összhangban és más statisztikai célokat szolgálva hoznak létre. Ez azonban nem érinti az EKB/2008/32 rendeletben előírt statisztikai követelmények betartását. Bizonyos esetekben a követelményeknek való megfelelés érdekében az EKB támaszkodhat az ilyen célokból begyűjtött statisztikai adatokra is.

Egy NKB által a fentiek szerint biztosított engedmény következménye, hogy az érintett kis MPI-k csökkentett adatszolgáltatási követelményeket kötelesek teljesíteni (ami többek között csak negyedévenkénti adatszolgáltatási kötelezettséget jelent), amelyek a kötelező tartalékokkal kapcsolatban kötelezőek, és amelyeket az EKB/2008/32 rendelet III. melléklete határoz meg. A hitelintézetnek nem minősülő kisebb MPI-kre vonatkozó követelményeket a fent említett rendelet 8. cikke részletezi. Az engedménnyel bíró MPI-k viszont az összes adatszolgáltatási követelménynek való megfelelést is választhatják.”

| h) | Az 5. szakasz első–nyolcadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az adatszolgáltatási terhek csökkentése és a kétszeres statisztikai adatgyűjtés elkerülése érdekében az EKB/2008/32 rendelet értelmében az MPI-k által a mérlegükre vonatkozóan jelentett statisztikai adatokat az EKB/2003/9 rendelet alapján meghatározott tartalékalap kiszámításához is felhasználják.
  Statisztikai célból valójában az adatszolgáltatók az EKB/2008/32 rendelet III. mellékletében szereplő, és az alábbi 1. táblázatban meghatározott struktúra szerint kötelesek adataikat az illetékes NKB-knak jelenteni. Az 1. táblázatban (*)-gal jelölt mezőket az adatszolgáltató intézmények tartalékalapjuk kiszámításához használják (lásd a 7. fejezet 9. keretes írását).
  A pozitív tartalékráta alapjául szolgáló tartalékalap pontos kiszámítása érdekében részletes bontásban kell megadni a két évnél hosszabb lekötött betéteket, a két évnél hosszabb felmondásos betéteket, továbbá a hitelintézetek repókötelezettségeit a következő szektorokkal szemben: (»rezidens« és »egyéb részt vevő tagállambeli«) »MPI-k«, a »kötelező tartalékképzési kötelezettség alá tartozó hitelintézetek, az EKB és NKB-k«, az »államháztartás«, valamint a »külföld«.
  Továbbá a nemzeti adatgyűjtési rendszerektől függően, és az EKB/2008/32 rendeletben rögzített, az MPI-k mérlegbeszámolójára vonatkozó fogalmaknak és besorolási alapelveknek való teljes megfelelés sérelme nélkül, a tartalékképzési követelmények alá eső hitelintézetek a tartalékalap kiszámításához szükséges adatokat a forgalomképes értékpapírok kivételével az 1a. táblázat szerint is közölhetik, feltéve, hogy ez az 1. táblázatban vastagon szedett helyeket nem érinti.
  Az EKB/2008/32 rendelet III. melléklete a kötelezőtartalék-rendszer alkalmazása tekintetében konkrét és átmeneti előírásokat, valamint az egyes hitelintézetek összeolvadására vonatkozó rendelkezéseket fogalmaz meg.
  Az EKB/2008/32 rendelet III. melléklete elsősorban a kisebb hitelintézetek adatszolgáltatási kötelezettségeit tartalmazza. A kisebb hitelintézetek legalább negyedéves gyakorisággal, az alábbi 1a. táblázat szerint kötelesek közölni a tartalékalap kiszámításához szükséges adatokat. Ezen intézmények kötelesek biztosítani, hogy az 1a. táblázat szerinti adatszolgáltatás teljes mértékben megfeleljen az 1. táblázat fogalmainak és besorolásainak. A kisebb intézményeknek a három tartalékolási időszak tartalékalapjára vonatkozó adatai az NKB-k által az egyes negyedévek végére vonatkozóan összegyűjtött adatokon alapulnak.
  A III. melléklet rendelkezéseket tartalmaz hitelintézeti csoportok összevont adatszolgáltatásról is. Az EKB-tól kapott felhatalmazás alapján a tartalékképzési kötelezettség alá tartozó hitelintézetek egy adott ország területén belül a csoport összevont tartalékalapjára vonatkozó statisztikai adatokat is szolgáltathatnak, feltéve, hogy valamennyi érintett intézmény lemond az egyösszegű engedmény tartalékképzési kötelezettségből történő igénybevételéről. A csoport egészére nézve azonban továbbra is fennáll az egyösszegű engedmény igénybevételének lehetősége. Amennyiben valamely hitelintézeti csoport számára engedélyezik a közvetítő útján történő kötelezőtartalék-képzést, de a csoportos adatszolgáltatás lehetősége nem illeti meg, a vonatkozó NKB a közvetítőt felhatalmazhatja, hogy a hitelintézetek e csoportja nevében az összevont statisztikai adatszolgáltatást (a tartalékalap kivételével) elvégezze. Ebben az esetben az egyösszegű engedmény igénybevételének lehetősége a csoport minden tagját megilleti. Valamennyi érintett hitelintézet önállóan szerepel az EKB MPI-król összeállított listájában.
  Ezenkívül a melléklet előírásokat tartalmaz a hitelintézeteket érintő egyesülésekről is. Az »egyesülés«, »egyesülő intézmények« és »átvevő intézmény« kifejezések jelentése az EKB/2003/9 rendelet 1. cikkében megállapított jelentés. Abban a tartalékolási időszakban, amelyben az egyesülés hatályba lép, az átvevő intézmény tartalékolási kötelezettségét a fent említett rendelet 13. cikke szerint kell kiszámítani és teljesíteni. Az azt követő tartalékolási időszakokban az átvevő intézmény tartalékolási kötelezettségét adott esetben a különleges szabályoknak megfelelő tartalékalap és statisztikai adatok alapján kell kiszámítani (lásd az EKB/2008/32 rendelet III. mellékletében szereplő táblázatot). Minden egyéb esetben a statisztikai adatszolgáltatásra és a tartalékképzési kötelezettség kiszámítására vonatkozó, az EKB/2003/9 rendelet 3. cikkében meghatározott általános szabályok az irányadók. Az adott NKB továbbá az átvevő intézményt felhatalmazhatja arra, hogy statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségét átmeneti eljárások útján teljesítse. A rendes adatszolgáltatási eljárás alkalmazása alóli ilyen eltérésnek a lehető rövidebb időre kell korlátozódnia, és nem szabad meghaladnia az egyesülést követő hat hónapot. Ez az eltérés nem érinti az átvevő intézmény EKB/2008/32 rendelet szerinti és adott esetben az egyesülő intézmények adatszolgáltatási kötelezettségének átvállalására vonatkozó kötelezettségét.” |
| --- | --- |

h)

Az 5. szakasz első–nyolcadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az adatszolgáltatási terhek csökkentése és a kétszeres statisztikai adatgyűjtés elkerülése érdekében az EKB/2008/32 rendelet értelmében az MPI-k által a mérlegükre vonatkozóan jelentett statisztikai adatokat az EKB/2003/9 rendelet alapján meghatározott tartalékalap kiszámításához is felhasználják.

Statisztikai célból valójában az adatszolgáltatók az EKB/2008/32 rendelet III. mellékletében szereplő, és az alábbi 1. táblázatban meghatározott struktúra szerint kötelesek adataikat az illetékes NKB-knak jelenteni. Az 1. táblázatban (*)-gal jelölt mezőket az adatszolgáltató intézmények tartalékalapjuk kiszámításához használják (lásd a 7. fejezet 9. keretes írását).

A pozitív tartalékráta alapjául szolgáló tartalékalap pontos kiszámítása érdekében részletes bontásban kell megadni a két évnél hosszabb lekötött betéteket, a két évnél hosszabb felmondásos betéteket, továbbá a hitelintézetek repókötelezettségeit a következő szektorokkal szemben: (»rezidens« és »egyéb részt vevő tagállambeli«) »MPI-k«, a »kötelező tartalékképzési kötelezettség alá tartozó hitelintézetek, az EKB és NKB-k«, az »államháztartás«, valamint a »külföld«.

Továbbá a nemzeti adatgyűjtési rendszerektől függően, és az EKB/2008/32 rendeletben rögzített, az MPI-k mérlegbeszámolójára vonatkozó fogalmaknak és besorolási alapelveknek való teljes megfelelés sérelme nélkül, a tartalékképzési követelmények alá eső hitelintézetek a tartalékalap kiszámításához szükséges adatokat a forgalomképes értékpapírok kivételével az 1a. táblázat szerint is közölhetik, feltéve, hogy ez az 1. táblázatban vastagon szedett helyeket nem érinti.

Az EKB/2008/32 rendelet III. melléklete a kötelezőtartalék-rendszer alkalmazása tekintetében konkrét és átmeneti előírásokat, valamint az egyes hitelintézetek összeolvadására vonatkozó rendelkezéseket fogalmaz meg.

Az EKB/2008/32 rendelet III. melléklete elsősorban a kisebb hitelintézetek adatszolgáltatási kötelezettségeit tartalmazza. A kisebb hitelintézetek legalább negyedéves gyakorisággal, az alábbi 1a. táblázat szerint kötelesek közölni a tartalékalap kiszámításához szükséges adatokat. Ezen intézmények kötelesek biztosítani, hogy az 1a. táblázat szerinti adatszolgáltatás teljes mértékben megfeleljen az 1. táblázat fogalmainak és besorolásainak. A kisebb intézményeknek a három tartalékolási időszak tartalékalapjára vonatkozó adatai az NKB-k által az egyes negyedévek végére vonatkozóan összegyűjtött adatokon alapulnak.

A III. melléklet rendelkezéseket tartalmaz hitelintézeti csoportok összevont adatszolgáltatásról is. Az EKB-tól kapott felhatalmazás alapján a tartalékképzési kötelezettség alá tartozó hitelintézetek egy adott ország területén belül a csoport összevont tartalékalapjára vonatkozó statisztikai adatokat is szolgáltathatnak, feltéve, hogy valamennyi érintett intézmény lemond az egyösszegű engedmény tartalékképzési kötelezettségből történő igénybevételéről. A csoport egészére nézve azonban továbbra is fennáll az egyösszegű engedmény igénybevételének lehetősége. Amennyiben valamely hitelintézeti csoport számára engedélyezik a közvetítő útján történő kötelezőtartalék-képzést, de a csoportos adatszolgáltatás lehetősége nem illeti meg, a vonatkozó NKB a közvetítőt felhatalmazhatja, hogy a hitelintézetek e csoportja nevében az összevont statisztikai adatszolgáltatást (a tartalékalap kivételével) elvégezze. Ebben az esetben az egyösszegű engedmény igénybevételének lehetősége a csoport minden tagját megilleti. Valamennyi érintett hitelintézet önállóan szerepel az EKB MPI-król összeállított listájában.

Ezenkívül a melléklet előírásokat tartalmaz a hitelintézeteket érintő egyesülésekről is. Az »egyesülés«, »egyesülő intézmények« és »átvevő intézmény« kifejezések jelentése az EKB/2003/9 rendelet 1. cikkében megállapított jelentés. Abban a tartalékolási időszakban, amelyben az egyesülés hatályba lép, az átvevő intézmény tartalékolási kötelezettségét a fent említett rendelet 13. cikke szerint kell kiszámítani és teljesíteni. Az azt követő tartalékolási időszakokban az átvevő intézmény tartalékolási kötelezettségét adott esetben a különleges szabályoknak megfelelő tartalékalap és statisztikai adatok alapján kell kiszámítani (lásd az EKB/2008/32 rendelet III. mellékletében szereplő táblázatot). Minden egyéb esetben a statisztikai adatszolgáltatásra és a tartalékképzési kötelezettség kiszámítására vonatkozó, az EKB/2003/9 rendelet 3. cikkében meghatározott általános szabályok az irányadók. Az adott NKB továbbá az átvevő intézményt felhatalmazhatja arra, hogy statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségét átmeneti eljárások útján teljesítse. A rendes adatszolgáltatási eljárás alkalmazása alóli ilyen eltérésnek a lehető rövidebb időre kell korlátozódnia, és nem szabad meghaladnia az egyesülést követő hat hónapot. Ez az eltérés nem érinti az átvevő intézmény EKB/2008/32 rendelet szerinti és adott esetben az egyesülő intézmények adatszolgáltatási kötelezettségének átvállalására vonatkozó kötelezettségét.”

| i) | A 6. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „A statisztikai adatok ellenőrzésének és kötelező jelleggel történő begyűjtésének jogát általában maga az EKB és az NKB-k gyakorolják az olyan esetekben, amikor az adatok továbbítására, pontosságára, fogalmi megfelelésére és helyesbítésére vonatkozó minimumkövetelmények nem teljesülnek. Ezek a minimumkövetelmények az EKB/2008/32 rendelet IV. mellékletében találhatók.” |
| --- | --- |

i)

A 6. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„A statisztikai adatok ellenőrzésének és kötelező jelleggel történő begyűjtésének jogát általában maga az EKB és az NKB-k gyakorolják az olyan esetekben, amikor az adatok továbbítására, pontosságára, fogalmi megfelelésére és helyesbítésére vonatkozó minimumkövetelmények nem teljesülnek. Ezek a minimumkövetelmények az EKB/2008/32 rendelet IV. mellékletében találhatók.”

| j) | A 7. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „Mivel a KBER alapokmányának 34.1. cikke szerinti rendelkezés nem biztosít jogokat, illetve nem ír elő kötelezettségeket az engedménnyel bíró tagállamoknak (a KBER alapokmányának 42.1. cikke), valamint Dániának (a jegyzőkönyv 2. cikkének Dániára vonatkozó egyes rendelkezései), és nem alkalmazható az Egyesült Királyságra (a jegyzőkönyv 8. cikkének Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára vonatkozó egyes rendelkezései), az EKB/2008/32 rendelet csak a részt vevő tagállamokra vonatkozik.
  Ugyanakkor, a KBER alapokmányának az EKB és az NKB-k statisztikai hatásköreiről szóló 5. cikke, valamint a 2533/98/EK tanácsi rendelet minden tagállamban alkalmazandó. Ez az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikke (3) bekezdésének második és harmadik albekezdésével együtt azt is jelenti, hogy a nem részt vevő tagállamok kötelesek kialakítani és bevezetni mindazon nemzeti intézkedéseket, amelyeket az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítéséhez szükséges statisztikai adatgyűjtés, valamint a részt vevő tagállammá váláshoz időben történő statisztikai jellegű felkészülés érdekében megfelelőnek tartanak. Ezt a kötelezettséget a 2533/98/EK tanácsi rendelet 4. cikke és (17) preambulumbekezdése kifejezetten tartalmazza. Az átláthatóság érdekében ezt a különleges kötelezettséget az EKB/2008/32 rendelet preambulumbekezdései is megismétlik.” |
| --- | --- |

j)

A 7. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„Mivel a KBER alapokmányának 34.1. cikke szerinti rendelkezés nem biztosít jogokat, illetve nem ír elő kötelezettségeket az engedménnyel bíró tagállamoknak (a KBER alapokmányának 42.1. cikke), valamint Dániának (a jegyzőkönyv 2. cikkének Dániára vonatkozó egyes rendelkezései), és nem alkalmazható az Egyesült Királyságra (a jegyzőkönyv 8. cikkének Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára vonatkozó egyes rendelkezései), az EKB/2008/32 rendelet csak a részt vevő tagállamokra vonatkozik.

Ugyanakkor, a KBER alapokmányának az EKB és az NKB-k statisztikai hatásköreiről szóló 5. cikke, valamint a 2533/98/EK tanácsi rendelet minden tagállamban alkalmazandó. Ez az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikke (3) bekezdésének második és harmadik albekezdésével együtt azt is jelenti, hogy a nem részt vevő tagállamok kötelesek kialakítani és bevezetni mindazon nemzeti intézkedéseket, amelyeket az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítéséhez szükséges statisztikai adatgyűjtés, valamint a részt vevő tagállammá váláshoz időben történő statisztikai jellegű felkészülés érdekében megfelelőnek tartanak. Ezt a kötelezettséget a 2533/98/EK tanácsi rendelet 4. cikke és (17) preambulumbekezdése kifejezetten tartalmazza. Az átláthatóság érdekében ezt a különleges kötelezettséget az EKB/2008/32 rendelet preambulumbekezdései is megismétlik.”

| k) | A táblázat helyébe a következő szöveg lép:
  „1. táblázat
  Havi állományok (34)



































  MÉRLEGTÉTELEK | A. Belföld | B. Egyéb részt vevő tagállamok | C. Külföld | D. Máshová nem sorolt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MPI-k (36) | Nem-MPI-k | MPI-k (36) | Nem-MPI-k | Összesen | Bankok | Nem bankok |
| | Hitelintézet | ebből: ebből TK alá tartozó hitelintézetek, az EKB és NKB-k | Államháztartás (S.13) | Egyéb rezidens szektorok | | Hitelintézet | ebből: ebből TK alá tartozó hitelintézetek, az EKB és NKB-k | Államháztartás (S.13) | Egyéb rezidens szektorok |
| Központi kormányzat(S.1311) | Egyéb államháztartás | Összesen | Egyéb pénzügyi közvetítők és kiegészítő pénzügyi tevékenységet végzők (S.123 + S.124) | Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) | Nem pénzügyi vállalatok (S.11) | Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) | Központi kormányzat (S.1311) | Egyéb államháztartás | Összesen | Egyéb pénzügyi közvetítők és kiegészítő pénzügyi tevékenységet végzők (S.123 + S.124) | Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) | Nem pénzügyi vállalatok (S.11) | Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) |
| | ebből: központi ügyfél (37) | ebből: PKV-k | | ebből: központi ügyfél (37) | ebből: PKV-k |
| a) | b) | c) | d) | e) | f) | g) | h) | i) | j) | k) | l) | m) | n) | o) | p) | q) | r) | s) | t) |
| FORRÁSOK | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 8. | Forgalomban levő készpénz |

k)

A táblázat helyébe a következő szöveg lép:

„1. táblázat

Havi állományok (34)

34

MÉRLEGTÉTELEK

MÉRLEGTÉTELEK

A. Belföld

A. Belföld

B. Egyéb részt vevő tagállamok

B. Egyéb részt vevő tagállamok

C. Külföld

C. Külföld

D. Máshová nem sorolt

D. Máshová nem sorolt

MPI-k (36)

36

Nem-MPI-k

MPI-k (36)

36

Nem-MPI-k

Összesen

Összesen

Bankok

Bankok

Nem bankok

Nem bankok

Hitelintézet

ebből: ebből TK alá tartozó hitelintézetek, az EKB és NKB-k

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Hitelintézet

ebből: ebből TK alá tartozó hitelintézetek, az EKB és NKB-k

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Központi kormányzat(S.1311)

Egyéb államháztartás

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők és kiegészítő pénzügyi tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

Központi kormányzat (S.1311)

Egyéb államháztartás

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők és kiegészítő pénzügyi tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

ebből: központi ügyfél (37)

37

ebből: PKV-k

ebből: központi ügyfél (37)

37

ebből: PKV-k

a)

b)

c)

d)

e)

f)

g)

h)

i)

j)

k)

l)

m)

n)

o)

p)

q)

r)

s)

t)

FORRÁSOK

FORRÁSOK

8.

8.

Forgalomban levő készpénz

| 9. | Betétek |
| --- | --- |

9.

9.

Betétek

*

*

*

*

*

*

*

éven belüli

éven túli

ebből: átruházható betétek

ebből: legfeljebb kétéves

ebből: szindikált hitelek

| 9e. | Euro |
| --- | --- |

9e.

9e.

Euro

*

*

*

*

| 9.1e. | Egynapos |
| --- | --- |

9.1e.

9.1e.

Egynapos

*

*

*

*

ebből: átruházható betétek

| 9.2e. | Lekötött |
| --- | --- |

9.2e.

9.2e.

Lekötött

éven belüli

*

*

*

*

egy és két év közötti

*

*

*

*

két éven túli

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3e. | Felmondással visszaváltható |
| --- | --- |

9.3e.

9.3e.

Felmondással visszaváltható

három hónapon belüli

*

*

*

*

három hónapnál hosszabb

*

*

*

*

ebből: két éven túli (35)

35

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4e. | Repóügyletek |
| --- | --- |

9.4e.

9.4e.

Repóügyletek

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9x. | Devizák |
| --- | --- |

9x.

9x.

Devizák

| 9.1x. | Egynapos |
| --- | --- |

9.1x.

9.1x.

Egynapos

*

*

*

*

| 9.2e. | Lekötött |
| --- | --- |

9.2e.

9.2e.

Lekötött

éven belüli

*

*

*

*

egy és két év közötti

*

*

*

*

két éven túli

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3x. | Felmondással visszaváltható |
| --- | --- |

9.3x.

9.3x.

Felmondással visszaváltható

három hónapon belüli

*

*

*

*

három hónapnál hosszabb

*

*

*

*

ebből: két éven túli (35)

35

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4x. | Repóügyletek |
| --- | --- |

9.4x.

9.4x.

Repóügyletek

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 10. | PPA befektetési jegyek
   (36) |
| --- | --- |

10.

10.

PPA befektetési jegyek

36

| 11. | Hitelviszonyt megtestesítő, kibocsátott értékpapírok |
| --- | --- |

11.

11.

Hitelviszonyt megtestesítő, kibocsátott értékpapírok

| 11e. | Euro |
| --- | --- |

11e.

Euro

éven belüli

*

egy és két év közötti

*

ebből: legfeljebb kétéves és a tőkegarancia 100 % alatti

két éven túli

*

| 11x. | Devizák |
| --- | --- |

11x.

Devizák

éven belüli

*

egy és két év közötti

*

ebből: legfeljebb kétéves és a tőkegarancia 100 % alatti

két éven túli

*

| 12. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

12.

12.

Tőke és tartalékok

| 13. | Fennmaradó források |
| --- | --- |

13.

13.

Fennmaradó források

| MÉRLEGTÉTELEK | A. Belföld | B. Egyéb részt vevő tagállamok | C. Külföld | D. Máshová nem sorolt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MPI-k | Nem-MPI-k | MPI-k | Nem-MPI-k |
| Államháztartás (S.13) | Egyéb rezidens szektorok | Államháztartás (S.13) | Egyéb rezidens szektorok |
| Összesen e) | Egyéb pénzügyi közvetítők és kiegészítő pénzügyi tevékenységet végzők (S.123 + S.124) f) | Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) | Nem pénzügyi vállalatok (S.11) | Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) | Összesen p) | Egyéb pénzügyi közvetítők és kiegészítő pénzügyi tevékenységet végzők (S.123 + S.124) f) | Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125) | Nem pénzügyi vállalatok (S.11) | Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) |
| | ebből: központi ügyfél (37) | ebből: PKV-k | Összesen | Fogyasztási hitel | Lakáscélú hitel | Egyéb hitelek | | ebből: központi ügyfél (37) | ebből: PKV-k | Összesen | Fogyasztási hitel | Lakáscélú hitel | Egyéb hitelek |
| | ebből: SP/UP (38) | | ebből: SP/UP (38) |
| ESZKÖZÖK | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1. | Készpénz |

MÉRLEGTÉTELEK

MÉRLEGTÉTELEK

A. Belföld

A. Belföld

B. Egyéb részt vevő tagállamok

B. Egyéb részt vevő tagállamok

C. Külföld

C. Külföld

D. Máshová nem sorolt

D. Máshová nem sorolt

MPI-k

Nem-MPI-k

MPI-k

Nem-MPI-k

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Összesen e)

Egyéb pénzügyi közvetítők és kiegészítő pénzügyi tevékenységet végzők (S.123 + S.124) f)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

Összesen p)

Egyéb pénzügyi közvetítők és kiegészítő pénzügyi tevékenységet végzők (S.123 + S.124) f)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

ebből: központi ügyfél (37)

37

ebből: PKV-k

Összesen

Fogyasztási hitel

Lakáscélú hitel

Egyéb hitelek

ebből: központi ügyfél (37)

37

ebből: PKV-k

Összesen

Fogyasztási hitel

Lakáscélú hitel

Egyéb hitelek

ebből: SP/UP (38)

38

ebből: SP/UP (38)

38

ESZKÖZÖK

ESZKÖZÖK

1.

1.

Készpénz

| 1e. | ebből: euro |
| --- | --- |

1e.

ebből: euro

| 2. | Hitelek |
| --- | --- |

2.

2.

Hitelek

éven belüli

egy és öt év közötti

öt éven túli

ebből: szindikált hitelek

ebből: repóügyletek

| 2e. | ebből: euro |
| --- | --- |

2e.

ebből: euro

| — | ebből: újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek |
| --- | --- |

—

ebből: újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek

| — | ebből: kényelmi hitelkártyahitel |
| --- | --- |

—

ebből: kényelmi hitelkártyahitel

| — | ebből: nyújtott hitelkártyahitel |
| --- | --- |

—

ebből: nyújtott hitelkártyahitel

| 3. | Nem részvény értékpapírok |
| --- | --- |

3.

3.

Nem részvény értékpapírok

| 3e. | Euro |
| --- | --- |

3e.

Euro

éven belüli

egy és két év közötti

két éven túli

| 3x. | Devizák |
| --- | --- |

3x.

Devizák

éven belüli

egy és két év közötti

két éven túli

| 4. | PPA befektetési jegyek |
| --- | --- |

4.

4.

PPA befektetési jegyek

| 5. | Részvények és egyéb részesedések |
| --- | --- |

5.

5.

Részvények és egyéb részesedések

| 6. | Befektetett eszközök |
| --- | --- |

6.

6.

Befektetett eszközök

| 7. | Egyéb eszközök |
| --- | --- |

7.

7.

Egyéb eszközök

45.   A 6. függelék a következőképpen módosul:

| a) | Az 1. szakasz bevezető részének 1. és 2. lábjegyzete helyébe a következő szöveg lép:






  „(1) | Ez akkor érvényesül, ha az ügyfél nem bocsát rendelkezésre elegendő fedezeti eszközt vagy (adott esetben a szükséges letéti követelményképzés teljesítéséhez) készpénzt az elszámolási napon történő kiegyenlítéshez, illetve az ügylet lejáratáig, megfelelő letéti követelményképzés teljesítésével, nem nyújt fedezetet likviditásbővítő műveletben számára allokált likviditás összegére, valamint ha likviditásszűkítő műveletben a számára allokált összeg elszámolásához elegendő készpénz összeget nem bocsátja rendelkezésre. |
| --- | --- | --- |

a)

Az 1. szakasz bevezető részének 1. és 2. lábjegyzete helyébe a következő szöveg lép:

„(1)

1

Ez akkor érvényesül, ha az ügyfél nem bocsát rendelkezésre elegendő fedezeti eszközt vagy (adott esetben a szükséges letéti követelményképzés teljesítéséhez) készpénzt az elszámolási napon történő kiegyenlítéshez, illetve az ügylet lejáratáig, megfelelő letéti követelményképzés teljesítésével, nem nyújt fedezetet likviditásbővítő műveletben számára allokált likviditás összegére, valamint ha likviditásszűkítő műveletben a számára allokált összeg elszámolásához elegendő készpénz összeget nem bocsátja rendelkezésre.

| (2) | Ez akkor érvényesül, ha kétoldalú ügyletben megállapított összeg kiegyenlítéséhez az ügyfél nem bocsát rendelkezésre elegendő mennyiségű elfogadható fedezeti eszközt vagy készpénzt, illetve fennálló kétoldalú ügylete kapcsán a lejáratot megelőzően bármikor nem nyújt fedezetet megfelelő letéti követelményképzés teljesítésével.” |
| --- | --- |

(2)

2

Ez akkor érvényesül, ha kétoldalú ügyletben megállapított összeg kiegyenlítéséhez az ügyfél nem bocsát rendelkezésre elegendő mennyiségű elfogadható fedezeti eszközt vagy készpénzt, illetve fennálló kétoldalú ügylete kapcsán a lejáratot megelőzően bármikor nem nyújt fedezetet megfelelő letéti követelményképzés teljesítésével.”

| b) | Az 1. a) szakasz harmadik francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A fedezeti eszközök használatára vonatkozó szabályok (39) megsértése esetén a pénzbírságot azon nem elfogadható (vagy az ügyfél által nem használható) eszközök alapján kell kiszámítani, i. amelyeket az ügyfél az NKB vagy az EKB rendelkezésére bocsátott; illetve ii. amelyeket az ügyfél azon esemény bekövetkeztétől számított 20 munkanapos türelmi időn belül elmulasztott visszavonni, amely után az eszközök elfogadhatósága megszűnik, vagy azokat az ügyfél a továbbiakban nem használhatja, majd ezt az összeget 1/360-nal kell megszorozni. |
| --- | --- |

b)

Az 1. a) szakasz harmadik francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A fedezeti eszközök használatára vonatkozó szabályok (39) megsértése esetén a pénzbírságot azon nem elfogadható (vagy az ügyfél által nem használható) eszközök alapján kell kiszámítani, i. amelyeket az ügyfél az NKB vagy az EKB rendelkezésére bocsátott; illetve ii. amelyeket az ügyfél azon esemény bekövetkeztétől számított 20 munkanapos türelmi időn belül elmulasztott visszavonni, amely után az eszközök elfogadhatósága megszűnik, vagy azokat az ügyfél a továbbiakban nem használhatja, majd ezt az összeget 1/360-nal kell megszorozni.

39

| c) | A 2.1. szakasz második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Ezek a pénzbírságok és felfüggesztési intézkedések az alábbi 2.3. szakaszban foglaltak sérelme nélkül minden egyes tizenkét hónapos időszak bármely további szabálysértésére vonatkoznak.” |
| --- | --- |

c)

A 2.1. szakasz második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ezek a pénzbírságok és felfüggesztési intézkedések az alábbi 2.3. szakaszban foglaltak sérelme nélkül minden egyes tizenkét hónapos időszak bármely további szabálysértésére vonatkoznak.”

| d) | A 2.2. szakasz második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Ezek a pénzbírságok és felfüggesztési intézkedések az alábbi 2.3. szakaszban foglaltak sérelme nélkül minden egyes tizenkét hónapos időszak bármely további szabálysértésére vonatkoznak.” |
| --- | --- |

d)

A 2.2. szakasz második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ezek a pénzbírságok és felfüggesztési intézkedések az alábbi 2.3. szakaszban foglaltak sérelme nélkül minden egyes tizenkét hónapos időszak bármely további szabálysértésére vonatkoznak.”

---

(1)  Megjegyzendő, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel összhangban, azoknak a tagállamoknak az NKB-i, amelyek még nem vezették be a közös valutát, megtartják a nemzeti jogban rájuk ruházott hatáskört a monetáris politika terén, ekként nem vesznek részt az egységes monetáris politika vitelében.

1

(2)  Ebben a dokumentumban »NKB-k« megnevezéssel azoknak a tagállamoknak az NKB-jára utalunk, amelyek a Szerződésnek megfelelően bevezették a közös valutát.

2

(3)  Ezekre az információkra a KBER alapokmányának 37. cikkében meghatározott szolgálati titoktartási követelmény vonatkozik.

3

(4)  Ebben a dokumentumban a »tagállam« megnevezés azokra a tagállamokra utal, amelyek a Szerződésnek megfelelően bevezették a közös valutát.”

4

(5)  Az eurorendszer nyílt piaci műveleteinek végrehajtásához szükséges különböző eljárásokat, azaz a tendereket, gyorstendereket és a kétoldalú műveleteket az 5. fejezet mutatja be. A tenderek esetében maximum 24 óra telik el a tender meghirdetése és az elfogadott ajánlatok visszaigazolása között. A tendereken a 2.1. szakaszban foglalt általános feltételeknek megfelelő valamennyi ügyfél részt vehet. A gyorstendert főszabályként 90 percen belül kell végrehajtani. Az eurorendszer a gyorstenderben való részvételre korlátozott számú ügyfelet választhat ki. »Kétoldalú művelet« alatt minden olyan más esetet érteni kell, amelynek keretében az eurorendszer egy vagy több ügyféllel tendereljárás nélkül köt ügyletet. A kétoldalú műveletek közé tartoznak a tőzsdéken vagy piaci közvetítőkön keresztül kötött ügyletek.”

5

tenderek

gyorstendert

(6)  A hitelintézetek harmonizált felügyelete a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanács irányelven (HL L 177., 2006.6.30., 1. o.) alapul.”

6

(7)  Amennyiben fedezetkiegészítő felhívás esetén alkalmazható.”

7

(8)  A lekötött betéteket az NKB által vezetett számlákon tartják; ez akkor is így lenne, ha ezeket a műveleteket valamilyen oknál fogva centralizáltan az EKB végezné.”

8

(9)  Az EKB a kötvénykibocsátással kapcsolatban dönthet úgy, hogy az ajánlatot árfolyamban, és nem kamatlábban kifejezve kéri. Ebben az esetben az árfolyamokat a névérték százalékában kifejezve kell megadni.

9

(10)  A változó kamatú devizaswap esetében meg kell adni azt a rögzített devizamennyiséget, amellyel az ügyfél az eurorendszerrel üzletet kíván kötni, és a megfelelő swappontot.”

10

(11)  Vagy likviditásszűkítő műveletek esetében készpénzben kötele sek ezeket az összegeket kiegyenlíteni.”

11

(12)  Az EKB Kormányzótanácsa kivételes helyzetben dönthet úgy, hogy ezeket a műveletet maga az EKB hajtja végre.”

12

(13)  A »T« a kötésnapot jelenti. Az elszámolási nap az eurorendszer kereskedési napjait jelenti.

13

(14)  Amennyiben az irányadó vagy a hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek eredeti elszámolási napja bankszünnapra esik, az EKB más elszámolási napot alkalmazhat, ideértve az aznapi elszámolást is. Az irányadó és a hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek elszámolási napjait az eurorendszer tendernaptára előre meghatározza (lásd az 5.1.2. fejezetet).”

14

(15)  Ez a követelmény nem zárja ki azokat az eszközfedezetű értékpapírokat, amelyek esetében a kibocsátói struktúra magában foglal két különleges célú társaságot (SPV), és e különleges célú társaságok tekintetében a »valódi átruházás« követelménye teljesül, úgy, hogy a második különleges célú társaság által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok fedezetét közvetlenül vagy közvetve az eredeti eszközportfólió képezi, és a pénzáramlást generáló eszközökből származó pénz az első különleges célú társaságtól a második irányába áramlik.

15

(16)  Ez a korlátozás nem terjed ki az eszközfedezetű értékpapírügyletek során kizárólag fedezeti célokra alkalmazott swapügyletekre.

16

(17)  A 2010. október 10. az elfogadható, forgalomképes fedezeti eszközök listáján levő eszközfedezetű értékpapírok mentesülnek e követelmény alól és 2011. október 9. elfogadhatónak minősülnek.

17

(18)  Az ESA 95 meghatározása szerint.”

18

(19)  Az e követelményeknek nem megfelelő, 2010. október 10. megelőzően benyújtott, strukturált kötvények 2011. március 31-ig használhatóak.”

19

(20)  További részletek a 6.2.1. szakaszban olvashatók.

20

(21)  További részletek a 6.2.2. szakaszban olvashatók.

21

(22)  A nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott vagy garantált, nem minősített, forgalomképes adósságinstrumentumok hitelminősítését annak a hitelminősítő forrásnak az alapján határozzák meg, amelyet az adott ügyfél a hitelkövetelésekre vonatkozó ECAF-szabályokkal összhangban választott ki, a 6.3.3. fejezetben foglaltak szerint. Az ilyen forgalomképes instrumentumok esetében a forgalomképes eszközök elfogadhatósági feltételeit a következők szerint egészítették ki: kibocsátó/garanciavállaló bejegyzett székhelye: euroövezet; kibocsátás helye: euroövezet.”

22

(23)  Az »A« a Standard & Poor’s vagy a Fitch Ratings hosszú távú minősítésében legalább »A-«, a Moody’s-éban legalább »A3«, a DBRS-ében pedig legalább »AL« besorolásnak felel meg.

23

(24)  A CRD a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből (HL L 177., 2006.6.30., 1. o.), valamint a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből (HL L 177., 2006.6.30., 201. o.) áll.

24

(25)  A »triple A« a Fitch, a Standard & Poor’s vagy a DBRS »AAA«, a Moody’s »Aaa« hosszú távú minősítésének, vagy amennyiben ezek nem állnak rendelkezésre, úgy a Fitch »F1+«, a Standard&Poor's »A-1+« vagy a DBRS »R-1H« rövid távú minősítésének felel meg.”

25

(26)  A második ECAI minősítést tekintve a kibocsátáskori hitelminősítés az ECAI által először kiadott vagy közzétett hitelminősítésre vonatkozik.”

26

(27)  Lásd ebben a fejezetben a 12. lábjegyzetet.”

27

(28)  Az elfogadhatósági feltételek az EKB honlapján (www.ecb.europa.eu) olvashatóak.”

28

(29)  A listák az EKB honlapján tekinthetők meg (www.ecb.europa.eu).”

29

(30)  Ha valamely intézmény tevékenysége végzésének központja nem abban a tagállamban van, ahol bejegyezték, meg kell neveznie azt az elsődleges fiókot, amely a későbbiekben felelős az intézménynek az adott országban levő összes létesítményére vonatkozó összesített kötelezőtartalék-képzési előírások teljesítéséért.”

30

(31)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.”

31

(32)  HL L 15., 2009.1.20., 14. o.”

32

(33)  HL L 250., 2003.10.2., 10. o.”

33

(34)  A »*«-gal jelölt rovatokat a tartalékalap kiszámításához használják. A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tekintetében a hitelintézeteknek bizonyítékot kell adniuk a források tartalékalapból kizárandó tételeiről, vagy pedig alkalmazniuk kell az EKB által meghatározott, állandó százalékos mértékű szabványosított levonást. A vékony vonallal határolt rovatokban szereplő adatokat kizárólag a tartalékképzési kötelezettség hatálya alá tartozó hitelintézeteknek kell jelenteniük. Lásd még az EKB/2008/32 rendelet a III. mellékletben a kötelező tartalék alkalmazására vonatkozó különleges szabályokat.

34

(35)  Az e tétellel kapcsolatos adatszolgáltatás további értesítésig önkéntes.

35

(36)  Az e tételhez tartozó adatokra eltérő statisztikai gyűjtési eljárások vonatkozhatnak, az NKB-nak az EKB/2008/32 rendelet I. mellékletének 2. részében szereplő szabályoknak megfelelő döntése szerint.

36

(37)  Központi ügyfelek.

37

(38)  Egyéni vállalkozók/jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozások.”

38

(39)  A következő rendelkezések abban az esetben is alkalmazandóak, ha a) az ügyfél nem elfogadható fedezeti eszközöket használt fel vagy a fedezeti értéket – például egy meglévő hitelállomány vonatkozásában – negatívan befolyásoló hamis vagy nem naprakész információkat szolgáltatott; vagy b) az ügyfél által használt fedezeti eszközök nem elfogadhatók, mivel a kibocsátó/garanciavállaló és az ügyfél közötti szoros kapcsolatok állnak fenn.”

39

---

II. MELLÉKLET

Az EKB/2000/7 iránymutatás I. melléklete 2. függelékének 6.3. és 6.4. szakasza a következőképpen módosul:

1.   A 6.3.1. szakasz ötödik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az eurorendszer harmonizált hitelminősítési rendszerében a hitelminősítés harmadik besorolása tekintetében a kiváló hitelminőség minimumkövetelményének (»alsó hitelminőségi küszöb«) eurorendszerbeli meghatározásához az »A« minősítés szolgál viszonyítási pontként (1). Az eurorendszer értelmezésében a nemteljesítés egyéves horizonton kalkulált 0,40 %-os valószínűségének a hitelminősítés harmadik besorolása felel meg, rendszeres felülvizsgálat mellett. Az ECAF a nemteljesítést az uniós tőkekövetelmény-irányelvben (CRD) szereplő meghatározás szerint értelmezi (2). Az eurorendszer minden egyes elfogadott ECAI esetében a legalacsonyabb, de a megkívánt hitelminőségi küszöböt még elérő besorolást teszi közzé; az ECAI minősítéséért semmilyen felelősséget nem vállal. Ezt a besorolást rendszeresen felülvizsgálja. Az eszközfedezetű értékpapírok tekintetében a kiváló hitelminőség minimumkövetelményének eurorendszerbeli meghatározásához a kibocsátáskor adott »AAA« minősítés (3) szolgál viszonyítási pontként. Az eszközfedezetű értékpapír élettartama alatt az eurorendszer harmonizált minősítési rendszerében a második szintű »A« hitelminőségi küszöböt kell fenntartani (4). Az eurorendszer harmonizált hitelminősítési rendszerében a jelzálog-fedezetű, nem forgalomképes lakossági adósságinstrumentumok (RMBD) vonatkozásában a viszonyítási pont a hitelminősítés második besorolása tekintetében a kiváló hitelminőség minimumkövetelménye (»single A« besorolás). Az eurorendszer értelmezésében a nemteljesítés egyéves horizonton kalkulált 0,10 %-os valószínűségének a hitelminősítés harmadik besorolása felel meg, rendszeres felülvizsgálat mellett.

2.   A 6.3.3. szakasz hetedik bekezdése („A nem forgalomképes jelzálog-fedezetű lakossági adósságinstrumentumok” cím után következő egyetlen bekezdés) helyébe a következő szöveg lép:

„A nem forgalomképes RMBD-k magas hitelminőségi követelményeinek teljesíteniük kell az eurorendszer harmonizált minősítési rendszerének második szintű hitelminőségi küszöbét (5). Az ezekre az adósságinstrumentumokra vonatkozó, országonkénti hitelminősítő rendszereket az NKB-k megfelelő nemzeti dokumentációiban határozzák meg.

3.   A 6.3.5. szakasz második és harmadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A folyamat első szakaszában a hitelminősítő rendszer szolgáltatója évente összeállítja az elfogadható adósok statikus portfólióját, azaz egy olyan portfóliót, amely az összes vállalati és állami adóst magában foglalja. A rendszer olyan hitelminősítést ad a portfóliónak, amely kielégíti a következő feltételek egyikét:

| Statikus portfólió | Feltétel |
| --- | --- |
| Statikus portfólió az 1. és 2. hitelminősítési küszöb tekintetében | PD(i,t) (6) ≤ 0,10 % |
| Statikus portfólió a 3. hitelminősítési küszöb tekintetében | 0,10 % < PD(i,t) ≤ 0,40 % |

Statikus portfólió

Feltétel

Statikus portfólió az 1. és 2. hitelminősítési küszöb tekintetében

PD(i,t) (6) ≤ 0,10 %

Statikus portfólió a 3. hitelminősítési küszöb tekintetében

0,10 % < PD(i,t) ≤ 0,40 %

Minden adós, aki a t időszak kezdetekor teljesíti e feltételek egyikét, a t időpontban a megfelelő statikus portfólió része lesz. A kitűzött 12 hónapos időszak végén kiszámítják az adósok statikus portfóliójának a t időpontban megfigyelt fizetésképtelenségi rátáját. A hitelminősítő rendszer szolgáltatójának minden évben tájékoztatnia kell az eurorendszert arról, hogy a t időpontban hány elfogadható adóst tartalmazott a statikus portfólió és az elkövetkező 12 hónapos időszakban a (t) statikus portfólióban szereplő adósok közül hányan váltak fizetésképtelenné.”

4.   A 6.4.2. szakasz a következőképpen módosul:

| a) | Az egyetlen bekezdés negyedik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:
  „Az V. kategóriába sorolt adósságinstrumentumokra 16 %-os speciális haircut érvényes, lejárattól és kamatszelvény-szerkezettől függetlenül.” |
| --- | --- |

a)

Az egyetlen bekezdés negyedik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:

„Az V. kategóriába sorolt adósságinstrumentumokra 16 %-os speciális haircut érvényes, lejárattól és kamatszelvény-szerkezettől függetlenül.”

| b) | A szakasz egyetlen bekezdésének ötödik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:
  „Az egyedi eszközfedezetű értékpapírokra, a fedezett banki kötvényekre (jumbóval fedezett banki kötvényekre, hagyományos fedezett banki kötvényekre és egyéb banki kötvényekre) és a fedezetlen hitelintézeti adósságinstrumentumokra (*), amelyek elvi értékelése a 6.5. szakaszban kifejtettek szerint történik, további haircut vonatkozik, amelyet közvetlenül az adott adósságinstrumentum elméleti értékelésének szintjén, 5 %-os diszkontálás formájában hajtanak végre.” |
| --- | --- |

b)

A szakasz egyetlen bekezdésének ötödik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:

„Az egyedi eszközfedezetű értékpapírokra, a fedezett banki kötvényekre (jumbóval fedezett banki kötvényekre, hagyományos fedezett banki kötvényekre és egyéb banki kötvényekre) és a fedezetlen hitelintézeti adósságinstrumentumokra (*), amelyek elvi értékelése a 6.5. szakaszban kifejtettek szerint történik, további haircut vonatkozik, amelyet közvetlenül az adott adósságinstrumentum elméleti értékelésének szintjén, 5 %-os diszkontálás formájában hajtanak végre.”

| c) | A 6. táblázat helyébe a következő táblázat lép:
  „6. táblázat
  Forgalomképes eszközök likviditási kategóriái (7)










  I. kategória | II. kategória | III. kategória | IV. kategória | V. kategória |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A központi kormányzat adósságinstrumentumai | Helyi és regionális önkormányzatok adósságinstrumentumai | Hagyományos fedezett banki kötvények | Hitelintézetek adósságinstrumentumai (fedezetlen) | Eszközfedezetű értékpapírok (ABS) |
| Központi bankok által kibocsátott adósságinstrumentumok (8) | Jumbóval fedezett banki kötvények (9) | A nem pénzügyi vállalatok és egyéb kibocsátók által kibocsátott adósságinstrumentumok (10) | A hitelintézetektől eltérő pénzügyi vállalatok által kibocsátott adósságinstumentumok (fedezetlen) | |
| | Közvetítők adósságinstrumentumai (10) | Egyéb fedezett banki kötvények (11) | | |
| | Nemzetek feletti adósságinstrumentumok | | | |

c)

A 6. táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„6. táblázat

Forgalomképes eszközök likviditási kategóriái (7)

7

I. kategória

II. kategória

III. kategória

IV. kategória

V. kategória

A központi kormányzat adósságinstrumentumai

Helyi és regionális önkormányzatok adósságinstrumentumai

Hagyományos fedezett banki kötvények

Hitelintézetek adósságinstrumentumai (fedezetlen)

Eszközfedezetű értékpapírok (ABS)

Központi bankok által kibocsátott adósságinstrumentumok (8)

8

Jumbóval fedezett banki kötvények (9)

9

A nem pénzügyi vállalatok és egyéb kibocsátók által kibocsátott adósságinstrumentumok (10)

10

A hitelintézetektől eltérő pénzügyi vállalatok által kibocsátott adósságinstumentumok (fedezetlen)

Közvetítők adósságinstrumentumai (10)

10

Egyéb fedezett banki kötvények (11)

11

Nemzetek feletti adósságinstrumentumok

| d) | A szakasz egyetlen bekezdésének hetedik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:
  „Az I–IV. likviditási kategória változó kamatozású, forgalomképes adósságinstrumentumaira (12) azt a haircutot alkalmazzák, amely az adott instrumentum besorolása szerinti likviditási és hitelminősítési kategóriában a 0–1 éves lejáratú, fix kamatozású instrumentumok csoportjára vonatkozik. |
| --- | --- |

d)

A szakasz egyetlen bekezdésének hetedik felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:

„Az I–IV. likviditási kategória változó kamatozású, forgalomképes adósságinstrumentumaira (12) azt a haircutot alkalmazzák, amely az adott instrumentum besorolása szerinti likviditási és hitelminősítési kategóriában a 0–1 éves lejáratú, fix kamatozású instrumentumok csoportjára vonatkozik.

12

| e) | A 7. táblázat helyébe a következő táblázat lép:
  „7. táblázat
  Az elfogadható, forgalomképes eszközökre alkalmazott haircut | | Likviditási kategória |
| --- | --- | --- | --- |
| Hitelminőség | Lejáratig hátralévő idő (év) | I. kategória | II. kategória (13) | III. kategória (13) | IV. kategória (13) | V. kategória (13) |
| fix kamatozású | zéró kupon | fix kamatozású | zéró kupon | fix kamatozású | zéró kupon | fix kamatozású | zéró kupon | |
| 1. és 2. hitelminősítési köszöb (AAA és A- között) (14) | 0–1 | 0,5 | 0,5 | 1,0 | 1,0 | 1,5 | 1,5 | 6,5 | 6,5 | 16 |
| 1–3 | 1,5 | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 3,0 | 3,0 | 8,5 | 9,0 |
| 3–5 | 2,5 | 3,0 | 3,5 | 4,0 | 5,0 | 5,5 | 11,0 | 11,5 |
| 5–7 | 3,0 | 3,5 | 4,5 | 5,0 | 6,5 | 7,5 | 12,5 | 13,5 |
| 7–10 | 4,0 | 4,5 | 5,5 | 6,5 | 8,5 | 9,5 | 14,0 | 15,5 |
| > 10 | 5,5 | 8,5 | 7,5 | 12,0 | 11,0 | 16,5 | 17,0 | 22,5 |
| 3. hitelminősítési küszöb (BBB+ és BBB- között) (14) | 0–1 | 5,5 | 5,5 | 6,0 | 6,0 | 8,0 | 8,0 | 15,0 | 15,0 | Nem elfogadható |
| 1–3 | 6,5 | 6,5 | 10,5 | 11,5 | 18,0 | 19,5 | 27,5 | 29,5 |
| 3–5 | 7,5 | 8,0 | 15,5 | 17,0 | 25,5 | 28,0 | 36,5 | 39,5 |
| 5–7 | 8,0 | 8,5 | 18,0 | 20,5 | 28,0 | 31,5 | 38,5 | 43,0 |
| 7–10 | 9,0 | 9,5 | 19,5 | 22,5 | 29,0 | 33,5 | 39,0 | 44,5 |
| > 10 | 10,5 | 13,5 | 20,0 | 29,0 | 29,5 | 38,0 | 39,5 | 46,0 |

e)

A 7. táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„7. táblázat

Az elfogadható, forgalomképes eszközökre alkalmazott haircut

Likviditási kategória

Hitelminőség

Lejáratig hátralévő idő (év)

I. kategória

II. kategória (13)

13

III. kategória (13)

13

IV. kategória (13)

13

V. kategória (13)

13

fix kamatozású

zéró kupon

fix kamatozású

zéró kupon

fix kamatozású

zéró kupon

fix kamatozású

zéró kupon

1. és 2. hitelminősítési köszöb (AAA és A- között) (14)

14

0–1

0,5

0,5

1,0

1,0

1,5

1,5

6,5

6,5

16

1–3

1,5

1,5

2,5

2,5

3,0

3,0

8,5

9,0

3–5

2,5

3,0

3,5

4,0

5,0

5,5

11,0

11,5

5–7

3,0

3,5

4,5

5,0

6,5

7,5

12,5

13,5

7–10

4,0

4,5

5,5

6,5

8,5

9,5

14,0

15,5

> 10

5,5

8,5

7,5

12,0

11,0

16,5

17,0

22,5

3. hitelminősítési küszöb (BBB+ és BBB- között) (14)

14

0–1

5,5

5,5

6,0

6,0

8,0

8,0

15,0

15,0

Nem elfogadható

1–3

6,5

6,5

10,5

11,5

18,0

19,5

27,5

29,5

3–5

7,5

8,0

15,5

17,0

25,5

28,0

36,5

39,5

5–7

8,0

8,5

18,0

20,5

28,0

31,5

38,5

43,0

7–10

9,0

9,5

19,5

22,5

29,0

33,5

39,0

44,5

> 10

10,5

13,5

20,0

29,0

29,5

38,0

39,5

46,0

| f) | A 8. táblázat szövege helyébe a következő szöveg lép:
  „8. táblázat
  Az I–IV. kategóriába sorolt, elfogadható, forgalomképes, inverz változó kamatozású adósságinstrumentumokra alkalmazott haircutok







  Hitelminőség | Hátralevő futamidő (év) | Inverz változó kamat |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. és 2. hitelminősítési küszöb (AAA és A- között) | 0–1 | 7,5 |
| 1–3 | 11,5 |
| 3–5 | 16,0 |
| 5–7 | 19,5 |
| 7–10 | 22,5 |
| > 10 | 28,0 |
| 3. hitelminősítési küszöb (BBB+ és BBB- között) | 0–1 | 21,0 |
| 1–3 | 46,5 |
| 3–5 | 63,5 |
| 5–7 | 68,0 |
| 7–10 | 69,0 |
| > 10 | 69,5” |

f)

A 8. táblázat szövege helyébe a következő szöveg lép:

„8. táblázat

Az I–IV. kategóriába sorolt, elfogadható, forgalomképes, inverz változó kamatozású adósságinstrumentumokra alkalmazott haircutok

Hitelminőség

Hátralevő futamidő (év)

Inverz változó kamat

1. és 2. hitelminősítési küszöb (AAA és A- között)

0–1

7,5

1–3

11,5

3–5

16,0

5–7

19,5

7–10

22,5

> 10

28,0

3. hitelminősítési küszöb (BBB+ és BBB- között)

0–1

21,0

1–3

46,5

3–5

63,5

5–7

68,0

7–10

69,0

> 10

69,5”

5.   A 6.4.3. szakasz a következőképpen módosul:

| a) | Az első bekezdés első két felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:
  „Az egyes adósságinstrumentumokra konkrét haircut alkalmazandó. Az egyes hitelkövetelésekre konkrét haircut alkalmazandó, amely a hátralevő futamidő, a kamatfizetés módja (fix vagy változó), a hitelminősítési kategória és az NKB által alkalmazott értékelési módszertan (lásd a 6.5. szakaszt) alapján eltérő lehet, mint azt a 9. táblázat ismerteti (15).
  A változó kamatozású hitelkövetelésekre alkalmazott haircut a fix kamatozású, legfeljebb egyéves futamidejű, azonos hitelminősítésű és azonos értékelési módszertan útján minősített (az értékelés az NKB által meghatározott elméleti áron vagy az NKB által meghatározott összegen alapul) hitelkövetelésekre alkalmazott haircuttal azonos mértékű. Egy kamatfizetés akkor számít változó kamatnak, ha a kamatszelvény referencia-kamatlábhoz kötött, a szelvényre vonatkozó kamatlábat pedig egy évnél nem hosszabb időn belül állítják át. Azon kamatszelvényre történő fizetések, amelyeknek kamatmegállapítási időszaka több mint egy év, fix kamatozásúaknak számítanak, a haircuthoz figyelembe vett idő megegyezik az hitelkövetelés hátralévő futamidejével. |
| --- | --- |

a)

Az első bekezdés első két felsoroláspontja helyébe a következő szöveg lép:

„Az egyes adósságinstrumentumokra konkrét haircut alkalmazandó. Az egyes hitelkövetelésekre konkrét haircut alkalmazandó, amely a hátralevő futamidő, a kamatfizetés módja (fix vagy változó), a hitelminősítési kategória és az NKB által alkalmazott értékelési módszertan (lásd a 6.5. szakaszt) alapján eltérő lehet, mint azt a 9. táblázat ismerteti (15).

15

A változó kamatozású hitelkövetelésekre alkalmazott haircut a fix kamatozású, legfeljebb egyéves futamidejű, azonos hitelminősítésű és azonos értékelési módszertan útján minősített (az értékelés az NKB által meghatározott elméleti áron vagy az NKB által meghatározott összegen alapul) hitelkövetelésekre alkalmazott haircuttal azonos mértékű. Egy kamatfizetés akkor számít változó kamatnak, ha a kamatszelvény referencia-kamatlábhoz kötött, a szelvényre vonatkozó kamatlábat pedig egy évnél nem hosszabb időn belül állítják át. Azon kamatszelvényre történő fizetések, amelyeknek kamatmegállapítási időszaka több mint egy év, fix kamatozásúaknak számítanak, a haircuthoz figyelembe vett idő megegyezik az hitelkövetelés hátralévő futamidejével.

| b) | A 9. táblázat helyébe a következő táblázat lép:
  „9. táblázat
  Fix kamatozású hitelkövetelésekre alkalmazott haircut | | Értékelési módszertan |
| --- | --- | --- | --- |
| Hitelminőség | Hátralevő futamidő (év) | Fix kamatozás, az értékelés az NKB által meghatározott elméleti áron alapul | Fix kamatozás, az értékelés az NKB által meghatározott összegen alapul |
| 1. és 2. küszöb
  (AAA és A- között) | 0–1 | 8,0 | 10,0 |
| 1–3 | 11,5 | 17,5 |
| 3–5 | 15,0 | 24,0 |
| 5–7 | 17,0 | 29,0 |
| 7–10 | 18,5 | 34,5 |
| > 10 | 20,5 | 44,5 |
| 3. küszöb
  (BBB+ és BBB- között) | 0–1 | 15,5 | 17,5 |
| 1–3 | 28,0 | 34,0 |
| 3–5 | 37,0 | 46,0 |
| 5–7 | 39,0 | 51,0 |
| 7–10 | 39,5 | 55,5 |
| > 10 | 40,5 | 64,5” |

b)

A 9. táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„9. táblázat

Fix kamatozású hitelkövetelésekre alkalmazott haircut

Értékelési módszertan

Hitelminőség

Hátralevő futamidő (év)

Fix kamatozás, az értékelés az NKB által meghatározott elméleti áron alapul

Fix kamatozás, az értékelés az NKB által meghatározott összegen alapul

1. és 2. küszöb

(AAA és A- között)

0–1

8,0

10,0

1–3

11,5

17,5

3–5

15,0

24,0

5–7

17,0

29,0

7–10

18,5

34,5

> 10

20,5

44,5

3. küszöb

(BBB+ és BBB- között)

0–1

15,5

17,5

1–3

28,0

34,0

3–5

37,0

46,0

5–7

39,0

51,0

7–10

39,5

55,5

> 10

40,5

64,5”

| c) | A második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Azon nem forgalomképes jelzálog-fedezetű lakossági adósságinstrumentumokra, amelyek az eurorendszer harmonizált minősítési rendszerében a második szintű hitelminősítéssel rendelkeznek, 24 %-os haircut vonatkozik.” |
| --- | --- |

c)

A második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Azon nem forgalomképes jelzálog-fedezetű lakossági adósságinstrumentumokra, amelyek az eurorendszer harmonizált minősítési rendszerében a második szintű hitelminősítéssel rendelkeznek, 24 %-os haircut vonatkozik.”

6.   A 2. függelék a következőképpen módosul:

A „diszkontálás” fogalommeghatározása helyébe a következő szöveg lép:

diszkontálás

„Diszkontálás: penziós ügyletekben használt fedezeti eszközök tekintetében használt kockázatkezelési intézkedés, melynek során a központi bank az eszköz elméleti piaci értékét a haircut alkalmazása előtt meghatározott százalékkal csökkenti.”

---

(1)  Az eurorendszer harmonizált minősítési rendszere az EKB honlapján kerül közzétételre (www.ecb.europa.eu). A 3. szintű hitelminősítés a Fitch vagy Standard & Poor’s hosszú távú hitelminősítésében legalább »BBB-«, a Moody’s-éban legalább »Baa3« vagy a DBRS-ében legalább »BBB«.

1

(2)  A CRD a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből (HL L 177., 2006.6.30., 1. o.), valamint a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvből (HL L 177., 2006.6.30., 201. o.) áll.

2

(3)  A »triple A« a Fitch, a Standard & Poor’s és a DBRS legalább »AAA«, a Moody’s legalább »Aaa« hosszú távú minősítésének, vagy amennyiben ezek nem állnak rendelkezésre, úgya Fitch legalább »F1+« vagy a Standard & Poor’s »A-1+« vagy a DBRS »R-1H« rövid távú minősítésének felel meg.

3

(4)  A »single A« a Fitch vagy Standard & Poor’s vagy a Ratings hosszú távú minősítésében legalább »A-«, a Moody’s-éban legalább »A3«, a DBRS-ében pedig legalább »AL« besorolásnak felel meg.”

4

single

(5)  Az eurorendszer harmonizált minősítési rendszerében meghatározottak, az EKB honlapján közzétettek szerint (www.ecb.europa.eu).”

5

(6)  PD(i,t) a hitelminősítő rendszer által az i adós fizetésképtelenségének t időpontban való bekövetkezéséhez rendelt valószínűség.

6

(7)  A likviditási kategóriát általában a kibocsátó szerinti osztályozás határozza meg. A kibocsátó szerinti osztályozástól függetlenül azonban az eszközfedezetű értékpapírok (ABS) az V. kategóriába, a jumbóval fedezett banki kötvények a II. kategóriába lettek sorolva, míg a hagyományos fedezett banki kötvények, egyéb banki kötvények és a hitelintézetek által kibocsátott egyéb adósságinstrumentumok a III. és a IV. kategóriába kerültek.

7

(8)  Az EKB által kibocsátott kötvények, valamint az NKB-k által az euro bevezetése előtt saját tagállamban kibocsátott adósságinstrumentumok az I. kategóriába tartoznak.

8

(9)  A jumbóval fedezett banki kötvények kategóriájába csak azok az 1 milliárd EUR kibocsátási értéket meghaladó instrumentumok tartoznak, amelyekre legalább három piacvezető rendszeresen vételi és eladási árat jegyez.

9

(10)  A II. likviditási kategóriába csak az EKB által közvetítőnek minősített kibocsátók forgalomképes eszközei tartoznak. Más közvetítők által kibocsátott forgalomképes eszközök a III. kategóriában vagy IV. kategóriában kaptak helyet, a kibocsátótól és az eszköz típusától függően.

10

(11)  A nem ÁÉKBV-val forgalmazott fedezeti kötvények, ideértve a strukturált és a több kibocsátó által kibocsátott fedezett kötvényeket is, a III. likviditási kategóriába tartoznak.”

11

(12)  A kamatszelvényre történő kifizetés akkor számít változó kamatozásnak, ha a kamatszelvény referencia-kamatlábhoz kötött, a szelvényre vonatkozó kamatlábat pedig egy évnél nem hosszabb időn belül állítják át. Azon kamatszelvényre történő fizetések, amelyeknek átállítási időszaka több mint egy év, fix kamatozásúaknak számítanak, a haircuthoz figyelembe vett idő megegyezik az adósságinstrumentum hátralévő futamidejével.”

12

(13)  Az egyedi eszközalapú értékpapírokra, fedezett banki kötvényekre (jumbóval fedezett banki kötvényekre, hagyományos fedezett banki kötvényekre és egyéb banki kötvényekre) és a fedezetlen banki kötvényekre, amelyek elvi értékelése a 6.5. szakaszban kifejtettek szerint történik, további haircut vonatkozik, amelyet közvetlenül az adott adósságinstrumentum elméleti értékelésének szintjén, 5 %-os diszkontálás formájában hajtanak végre.

13

(14)  Az eurorendszer harmonizált minősítési rendszerében meghatározott besorolások, az EKB honlapján közzétettek szerint (www.ecb.europa.eu).”

14

(15)  A rögzített kamatú hitelkövetelésekre alkalmazott haircut azokra a hitelkövetelésekre is vonatkozik, amelyek kamatozása az inflációs rátához van kötve.”

15

---

III. MELLÉKLET

Az EKB/2000/7 iránymutatás II. melléklete a következőképpen módosul:

Az I. szakasz a következőképpen módosul:

| 1. | A 6. p) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „Az ügyfél pénzeszközei befagyasztásra kerülhetnek és/vagy az EU a Szerződés 75. cikke alapján egyéb intézkedések vethet ki rá, melyek az ügyfelet pénzeszközei használatában akadályozhatják; vagy”. |
| --- | --- |

1.

A 6. p) pont helyébe a következő szöveg lép:

„Az ügyfél pénzeszközei befagyasztásra kerülhetnek és/vagy az EU a Szerződés 75. cikke alapján egyéb intézkedések vethet ki rá, melyek az ügyfelet pénzeszközei használatában akadályozhatják; vagy”.

| 2. | A 6. q) pont helyébe a következő szöveg kerül:
  „Az ügyfél pénzeszközei befagyasztásra kerülhetnek és/vagy valamely tagállam egyéb intézkedéseket vethet ki rá, melyek az ügyfelet pénzeszközei használatában akadályozhatják; vagy”. |
| --- | --- |

2.

A 6. q) pont helyébe a következő szöveg kerül:

„Az ügyfél pénzeszközei befagyasztásra kerülhetnek és/vagy valamely tagállam egyéb intézkedéseket vethet ki rá, melyek az ügyfelet pénzeszközei használatában akadályozhatják; vagy”.

| 3. | A 7. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „Az NKB-k által alkalmazott, vonatkozó szerződéses vagy szabályozási rendszernek biztosítania kell, hogy nemteljesítési esemény bekövetkezése esetén az NKB jogosult legyen a következő jogorvoslatok igénybevételére: a) az ügyfél nyíltpiaci műveletekhez való hozzáférésének felfüggesztése, korlátozása vagy kizárása; b) az ügyfél eurorendszer jegybanki rendelkezésre állásához való hozzáférésének felfüggesztése, korlátozása vagy kizárása; c) valamennyi folyamatban lévő megállapodás és ügylet felmondása; vagy d) még nem lejárt vagy függő kötelezettségek lejárttá tétele. Ezen túlmenően az NKB-k jogosultak lehetnek a következő jogorvoslatok igénybevételére: a) az ügyfél NKB-nál elhelyezett betéteinek az ügyféllel szemben fennálló követelések kiegyenlítésére történő felhasználása; b) az ügyféllel szemben fennálló követelések kiegyenlítéséig az ügyféllel szemben fennálló kötelezettségek teljesítésének felfüggesztése; c) késedelmi kamat felszámítása; vagy d) kártérítési igény az ügyfél nemteljesítése következtében beállt veszteségekért. Az NKB-k által alkalmazott, vonatkozó szerződéses vagy szabályozási rendszernek biztosítania kell, hogy a nemteljesítési esemény bekövetkezésekor az NKB olyan jogi helyzetben legyen, hogy indokolatlan késlekedés nélkül és olyan módon érvényesíthesse a fedezetként adott eszközöket, hogy az NKB jogosult legyen a nyújtott hitel értékének realizálására, ha az ügyfél nem rendezi haladéktalanul negatív egyenlegét. Az előírt intézkedések egységes végrehajtásának biztosítására az EKB Kormányzótanácsa dönthet a jogorvoslatokról, ideértve nyíltpiaci műveletekhez vagy az eurorendszer jegybanki rendelkezésre álláshoz való hozzáférés felfüggesztését, korlátozását vagy kizárását.” |
| --- | --- |

3.

A 7. pont helyébe a következő szöveg lép:

„Az NKB-k által alkalmazott, vonatkozó szerződéses vagy szabályozási rendszernek biztosítania kell, hogy nemteljesítési esemény bekövetkezése esetén az NKB jogosult legyen a következő jogorvoslatok igénybevételére: a) az ügyfél nyíltpiaci műveletekhez való hozzáférésének felfüggesztése, korlátozása vagy kizárása; b) az ügyfél eurorendszer jegybanki rendelkezésre állásához való hozzáférésének felfüggesztése, korlátozása vagy kizárása; c) valamennyi folyamatban lévő megállapodás és ügylet felmondása; vagy d) még nem lejárt vagy függő kötelezettségek lejárttá tétele. Ezen túlmenően az NKB-k jogosultak lehetnek a következő jogorvoslatok igénybevételére: a) az ügyfél NKB-nál elhelyezett betéteinek az ügyféllel szemben fennálló követelések kiegyenlítésére történő felhasználása; b) az ügyféllel szemben fennálló követelések kiegyenlítéséig az ügyféllel szemben fennálló kötelezettségek teljesítésének felfüggesztése; c) késedelmi kamat felszámítása; vagy d) kártérítési igény az ügyfél nemteljesítése következtében beállt veszteségekért. Az NKB-k által alkalmazott, vonatkozó szerződéses vagy szabályozási rendszernek biztosítania kell, hogy a nemteljesítési esemény bekövetkezésekor az NKB olyan jogi helyzetben legyen, hogy indokolatlan késlekedés nélkül és olyan módon érvényesíthesse a fedezetként adott eszközöket, hogy az NKB jogosult legyen a nyújtott hitel értékének realizálására, ha az ügyfél nem rendezi haladéktalanul negatív egyenlegét. Az előírt intézkedések egységes végrehajtásának biztosítására az EKB Kormányzótanácsa dönthet a jogorvoslatokról, ideértve nyíltpiaci műveletekhez vagy az eurorendszer jegybanki rendelkezésre álláshoz való hozzáférés felfüggesztését, korlátozását vagy kizárását.”

---