# Az Európai Unió L 243/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.243.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 243 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. szeptember 16. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.243.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 243

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. szeptember 16.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | | 2010/489/EU |
| | * | A Tanács határozata (2010. július 12.) az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás aláírásáról | 1 |
| | | 2010/490/EU |
| | * | A Tanács határozata (2010. július 26.) az egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről | 2 |
| Megállapodás az egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött, e két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról | 4 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 810/2010/EU rendelete (2010. szeptember 15.) az egyes állatoknak és a friss húsnak az Európai Unióba való behozatalára engedéllyel rendelkező harmadik országok, e harmadik országok területei vagy területeinek részei jegyzékeinek, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványra vonatkozó követelmények megállapításáról szóló 206/2010/EK rendelet módosításáról (
  1
  ) | 16 |
| | * | A Bizottság 811/2010/EU rendelete (2010. szeptember 15.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló 597/2009/EK tanácsi rendelet 24. cikkének (5) bekezdése alkalmazásában a Kínai Népköztársaságból származó, nagy kiterjedésű vezeték nélküli hálózati modemek (WWAN-modemek) behozatalára vonatkozó nyilvántartási kötelezettség bevezetéséről | 37 |
| | * | A Bizottság 812/2010/EU rendelete (2010. szeptember 15.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes, folytonos üvegszálból készült termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 40 |
| | | A Bizottság 813/2010/EU rendelete (2010. szeptember 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 59 |
| | | A Bizottság 814/2010/EU rendelete (2010. szeptember 15.) a gabonaágazatban a 2010. szeptember 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 61 |
| | | A Bizottság 815/2010/EU rendelete (2010. szeptember 15.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 64 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

2010/489/EU

*

A Tanács határozata (2010. július 12.) az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás aláírásáról

1

2010/490/EU

*

A Tanács határozata (2010. július 26.) az egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről

2

Megállapodás az egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött, e két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról

4

RENDELETEK

*

A Bizottság 810/2010/EU rendelete (2010. szeptember 15.) az egyes állatoknak és a friss húsnak az Európai Unióba való behozatalára engedéllyel rendelkező harmadik országok, e harmadik országok területei vagy területeinek részei jegyzékeinek, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványra vonatkozó követelmények megállapításáról szóló 206/2010/EK rendelet módosításáról (
  1
  )

1

16

*

A Bizottság 811/2010/EU rendelete (2010. szeptember 15.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló 597/2009/EK tanácsi rendelet 24. cikkének (5) bekezdése alkalmazásában a Kínai Népköztársaságból származó, nagy kiterjedésű vezeték nélküli hálózati modemek (WWAN-modemek) behozatalára vonatkozó nyilvántartási kötelezettség bevezetéséről

37

*

A Bizottság 812/2010/EU rendelete (2010. szeptember 15.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes, folytonos üvegszálból készült termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

40

A Bizottság 813/2010/EU rendelete (2010. szeptember 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

59

A Bizottság 814/2010/EU rendelete (2010. szeptember 15.) a gabonaágazatban a 2010. szeptember 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

61

A Bizottság 815/2010/EU rendelete (2010. szeptember 15.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

64

| | | IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/491/EK |
| | * | A Tanács határozata (2009. július 27.) az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött, e két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodás Közösség nevében történő aláírásáról | 66 |

IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

2010/491/EK

*

A Tanács határozata (2009. július 27.) az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött, e két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodás Közösség nevében történő aláírásáról

66

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról szóló, 2010. július 7-i 2010/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvhez (HL L 207., 2010.8.6.) | 68 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról szóló, 2010. július 7-i 2010/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvhez (HL L 207., 2010.8.6.)

(HL L 207., 2010.8.6.)

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 16.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/1

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2010. július 12.)

az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás aláírásáról

(2010/489/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére és 207. cikke (4) bekezdésére, annak 218. cikke (5) bekezdésével, valamint 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdésével összefüggésben,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Bizottság a tárgyalások megkezdésére felhatalmazó 2009. október 9-i tanácsi határozattal összhangban tárgyalásokat folytatott az Európai Unió nevében a Brazil Szövetségi Köztársaság kormányával egy, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodásról. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a tárgyalások megkezdésére felhatalmazó 2009. október 9-i tanácsi határozattal összhangban tárgyalásokat folytatott az Európai Unió nevében a Brazil Szövetségi Köztársaság kormányával egy, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodásról.

| (2) | A Bizottság által tárgyalt megállapodást – annak későbbi lehetséges megkötésére figyelemmel – alá kell írni. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság által tárgyalt megállapodást – annak későbbi lehetséges megkötésére figyelemmel – alá kell írni.

| (3) | A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a Brazíliával kötött, hasonló tárgyú kétoldalú megállapodásaikat e megállapodás hatálybalépésétől kezdve felmondják, |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a Brazíliával kötött, hasonló tárgyú kétoldalú megállapodásaikat e megállapodás hatálybalépésétől kezdve felmondják,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között létrejött, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) aláírását a Tanács az Unió nevében jóváhagyja, a megállapodás (1) megkötésére is figyelemmel.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy – annak megkötésére is figyelemmel – kijelölje az Unió nevében a megállapodás aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2010. július 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

S. LARUELLE

---

(1)  A megállapodás szövegét a megkötéséről szóló határozattal hirdetik ki.

1

---

| 16.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/2

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2010. július 26.)

az egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről

(2010/490/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének b) pontjára és 74. cikkére, összefüggésben a 218. cikk (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendelet (1) 21. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok részt vesznek az Ügynökség munkájában. Részvételük módját az Unió és ezen országok között megkötött további megállapodások szabályozzák. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendelet (1) 21. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok részt vesznek az Ügynökség munkájában. Részvételük módját az Unió és ezen országok között megkötött további megállapodások szabályozzák.

| (2) | A 2008. március 11-én kapott felhatalmazása alapján a Bizottság a Svájci Államszövetséggel és a Liechtensteini Hercegséggel lezárta a tárgyalásokat azon megállapodásról, amely államoknak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módját szabályozza. |
| --- | --- |

(2)

A 2008. március 11-én kapott felhatalmazása alapján a Bizottság a Svájci Államszövetséggel és a Liechtensteini Hercegséggel lezárta a tárgyalásokat azon megállapodásról, amely államoknak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módját szabályozza.

| (3) | A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jén való hatálybalépésének következményeként az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett, és annak jogutódja lett. |
| --- | --- |

(3)

A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jén való hatálybalépésének következményeként az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett, és annak jogutódja lett.

| (4) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, így az rá nézve nem kötelező, illetve nem alkalmazandó. Mivel ez a határozat a schengeni vívmányokon alapul, Dániának a jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban – legkésőbb hat hónappal azt követően, hogy a Tanács elfogadta ezt a határozatot – döntenie kell arról, hogy nemzeti jogában végrehajtja-e azt. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, így az rá nézve nem kötelező, illetve nem alkalmazandó. Mivel ez a határozat a schengeni vívmányokon alapul, Dániának a jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban – legkésőbb hat hónappal azt követően, hogy a Tanács elfogadta ezt a határozatot – döntenie kell arról, hogy nemzeti jogában végrehajtja-e azt.

| (5) | E határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek végrehajtásában az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozatnak (2) megfelelően nem vesz részt. Az Egyesült Királyság ennélfogva nem vesz részt e határozat elfogadásában, így az rá nézve nem kötelező, és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(5)

E határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek végrehajtásában az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozatnak (2) megfelelően nem vesz részt. Az Egyesült Királyság ennélfogva nem vesz részt e határozat elfogadásában, így az rá nézve nem kötelező, és nem alkalmazandó.

| (6) | E határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben Írország, az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozatnak megfelelően nem vesz részt (3). Írország ezért nem vesz részt e határozat elfogadásában, és az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(6)

E határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben Írország, az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozatnak megfelelően nem vesz részt (3). Írország ezért nem vesz részt e határozat elfogadásában, és az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (7) | A megállapodást meg kell kötni, |
| --- | --- |

(7)

A megállapodást meg kell kötni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodást (4) a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás 9. cikkének (4) bekezdésében előírt jóváhagyási okmánynak az Unió nevében történő letétbe helyezésére jogosult személy(eke)t, hogy kifejezésre juttassa az Unió egyetértését azzal, hogy a megállapodás rá nézve kötelező, valamint a következő értesítést teszi:

„A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jén való hatálybalépésének következményeként az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett, és annak jogutódja lett, valamint ezen időponttól kezdve gyakorolja az Európai Közösség jogait, és terhelik annak kötelezettségei. Ezért a megállapodás szövegében az »Európai Közösség«-re való hivatkozásokat adott esetben »Európai Unió«-ként kell értelmezni.”

3. cikk

Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2010. július 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

S. VANACKERE

---

(1)  HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

1

(2)  HJ L 131., 2000.6.1., 43. o.

2

(3)  HL L 64., 2002.3.7., 20. o.

3

(4)  Lásd e Hivatalos Lap 4. oldalát.

4

---

MEGÁLLAPODÁS

az egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött, e két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról

Az EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK,

egyrészről, valamint

A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG,

a továbbiakban: Svájc, és

A LIECHTENSTEINI HERCEGSÉG,

a továbbiakban: Liechtenstein,

másrészről,

TEKINTETTEL az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség által 2004. október 26-án aláírt megállapodásra a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról (a továbbiakban: a megállapodás),

TEKINTETTEL az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között 2008. február 28-án aláírt, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvre (a továbbiakban: a jegyzőkönyv),

TEKINTETTEL a jegyzőkönyvhöz csatolt, az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti együttes nyilatkozatra az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségről,

TEKINTETTEL az Európai Közösség, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, ezen államoknak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvételének módjáról szóló megállapodásra (1),

mivel:

| (1) | Az Európai Közösség a 2007/2004/EK tanácsi rendelettel (2) (a továbbiakban: a rendelet) felállította az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösség a 2007/2004/EK tanácsi rendelettel (2) (a továbbiakban: a rendelet) felállította az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség).

| (2) | A rendelet a schengeni vívmányoknak a megállapodás és a jegyzőkönyv értelmében történő továbbfejlesztését jelenti. |
| --- | --- |

(2)

A rendelet a schengeni vívmányoknak a megállapodás és a jegyzőkönyv értelmében történő továbbfejlesztését jelenti.

| (3) | A rendelet megerősíti, hogy a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok teljes mértékben részt vesznek az Ügynökség munkájában, noha szavazati joguk korlátozott. |
| --- | --- |

(3)

A rendelet megerősíti, hogy a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok teljes mértékben részt vesznek az Ügynökség munkájában, noha szavazati joguk korlátozott.

| (4) | Liechtensteinnek nincs olyan külső határa, amelyre a Schengeni határ-ellenőrzési kódex alkalmazandó. |
| --- | --- |

(4)

Liechtensteinnek nincs olyan külső határa, amelyre a Schengeni határ-ellenőrzési kódex alkalmazandó.

| (5) | A megállapodás és a jegyzőkönyv nem szabályozza azt, hogy Svájc és Liechtenstein milyen feltételekkel társulhat a schengeni vívmányok további fejlesztése keretében az Európai Unió által felállított új szervek tevékenységeihez, és az Ügynökséghez való társulás egyes aspektusait a megállapodás és a jegyzőkönyv felei közötti kiegészítő megállapodásban kell rendezni, |
| --- | --- |

(5)

A megállapodás és a jegyzőkönyv nem szabályozza azt, hogy Svájc és Liechtenstein milyen feltételekkel társulhat a schengeni vívmányok további fejlesztése keretében az Európai Unió által felállított új szervek tevékenységeihez, és az Ügynökséghez való társulás egyes aspektusait a megállapodás és a jegyzőkönyv felei közötti kiegészítő megállapodásban kell rendezni,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Az Igazgatótanács

(1)   Svájc és Liechtenstein a rendelet 21. cikkének (3) bekezdésében megállapítottak szerint képviselettel rendelkezik az Ügynökség Igazgatótanácsában.

(2)   Svájc a következő ügyekben rendelkezik szavazati joggal:

| a) | a külső határain végrehajtandó különleges tevékenységekről hozott határozatok. Az ilyen határozatokra vonatkozó javaslatok esetében szükséges, hogy Svájc képviselője az Igazgatótanácsban azok elfogadása mellett szavazzon; |
| --- | --- |

a)

a külső határain végrehajtandó különleges tevékenységekről hozott határozatok. Az ilyen határozatokra vonatkozó javaslatok esetében szükséges, hogy Svájc képviselője az Igazgatótanácsban azok elfogadása mellett szavazzon;

| b) | a 3. cikk (közös műveletek és kísérleti projektek a külső határokon), a 7. cikk (műszaki eszközök kezelése), a 8. cikk (a külső határokon fokozott technikai és operatív segítségnyújtást szükségessé tevő körülményekkel szembesülő tagállamok támogatása), valamint a 9. cikk (1) bekezdésének első mondata (közös visszatérési műveletek) szerinti olyan meghatározott tevékenységekre vonatkozó határozatok, amelyek végrehajtására Svájc által rendelkezésre bocsátott humán erőforrások és/vagy eszközök felhasználásával kerül sor; |
| --- | --- |

b)

a 3. cikk (közös műveletek és kísérleti projektek a külső határokon), a 7. cikk (műszaki eszközök kezelése), a 8. cikk (a külső határokon fokozott technikai és operatív segítségnyújtást szükségessé tevő körülményekkel szembesülő tagállamok támogatása), valamint a 9. cikk (1) bekezdésének első mondata (közös visszatérési műveletek) szerinti olyan meghatározott tevékenységekre vonatkozó határozatok, amelyek végrehajtására Svájc által rendelkezésre bocsátott humán erőforrások és/vagy eszközök felhasználásával kerül sor;

| c) | a 4. cikk szerinti kockázatelemzésre (közös integrált kockázatelemzés kidolgozása, általános és speciális kockázatelemzés) vonatkozó és Svájcot közvetlenül érintő határozatok; |
| --- | --- |

c)

a 4. cikk szerinti kockázatelemzésre (közös integrált kockázatelemzés kidolgozása, általános és speciális kockázatelemzés) vonatkozó és Svájcot közvetlenül érintő határozatok;

| d) | az 5. cikk szerinti képzési tevékenységekre vonatkozó határozatok, az egységes alaptanterv létrehozása kivételével. |
| --- | --- |

d)

az 5. cikk szerinti képzési tevékenységekre vonatkozó határozatok, az egységes alaptanterv létrehozása kivételével.

(3)   Liechtenstein a következő ügyekben rendelkezik szavazati joggal:

| a) | a 3. cikk (közös műveletek és kísérleti projektek a külső határokon), a 7. cikk (műszaki eszközök kezelése), a 8. cikk (a külső határokon fokozott technikai és operatív segítségnyújtást szükségessé tevő körülményekkel szembesülő tagállamok támogatása), valamint a 9. cikk (1) bekezdésének első mondata (közös visszatérési műveletek) szerinti olyan meghatározott tevékenységekre vonatkozó határozatok, amelyek végrehajtására Liechtenstein által rendelkezésre bocsátott humán erőforrások és/vagy eszközök felhasználásával kerül sor; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikk (közös műveletek és kísérleti projektek a külső határokon), a 7. cikk (műszaki eszközök kezelése), a 8. cikk (a külső határokon fokozott technikai és operatív segítségnyújtást szükségessé tevő körülményekkel szembesülő tagállamok támogatása), valamint a 9. cikk (1) bekezdésének első mondata (közös visszatérési műveletek) szerinti olyan meghatározott tevékenységekre vonatkozó határozatok, amelyek végrehajtására Liechtenstein által rendelkezésre bocsátott humán erőforrások és/vagy eszközök felhasználásával kerül sor;

| b) | a 4. cikk szerinti kockázatelemzésre (közös integrált kockázatelemzés kidolgozása, általános és speciális kockázatelemzés) vonatkozó és Liechtensteint közvetlenül érintő határozatok; |
| --- | --- |

b)

a 4. cikk szerinti kockázatelemzésre (közös integrált kockázatelemzés kidolgozása, általános és speciális kockázatelemzés) vonatkozó és Liechtensteint közvetlenül érintő határozatok;

| c) | az 5. cikk szerinti képzési tevékenységekre vonatkozó határozatok, az egységes alaptanterv létrehozása kivételével. |
| --- | --- |

c)

az 5. cikk szerinti képzési tevékenységekre vonatkozó határozatok, az egységes alaptanterv létrehozása kivételével.

2. cikk

Pénzügyi hozzájárulás

Svájc a megállapodás 11. cikkének (3) bekezdésében meghatározott százalékban járul hozzá az Ügynökség költségvetéséhez.

Liechtenstein az Ügynökség költségvetéséhez a jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően járul hozzá, amely a megállapodás 11. cikkének (3) bekezdésében megállapított hozzájárulási módra utal.

3. cikk

Adatvédelem és bizalmas adatok

(1)   A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (3) kell alkalmazni, ha az Ügynökség személyes adatokat továbbít a svájci és liechtensteini hatóságoknak.

(2)   A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletet (4) kell alkalmazni a svájci és a liechtensteini hatóságok által az Ügynökségnek továbbított adatokra.

(3)   Svájc és Liechtenstein betartja az Igazgatótanács eljárási szabályzatában foglalt, az Ügynökség birtokában lévő dokumentumok bizalmasságára vonatkozó szabályokat.

4. cikk

Jogállás

Az Ügynökség a svájci és a liechtensteini jog szerint jogi személyiséggel rendelkezik, továbbá Svájcban és Liechtensteinben a svájci, illetve a liechtensteini jogban a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel rendelkezik. Így különösen ingó és ingatlan vagyont szerezhet és idegeníthet el, továbbá bíróság előtt eljárhat.

5. cikk

Felelősség

Az Ügynökség felelősségét a rendelet 19. cikkének (1), (3) és (5) bekezdése szabályozza.

6. cikk

Bíróság

(1)   Svájc és Liechtenstein elismeri az Európai Közösségek Bíróságának az Ügynökségre vonatkozó, a rendelet 19. cikke (2) és (4) bekezdésében előírt hatáskörét.

(2)   A polgári jogi felelősséggel kapcsolatos vitákat a gyorsreagálású határvédelmi csapatok felállítására szolgáló eljárás bevezetéséről, valamint a 2007/2004/EK tanácsi rendeletnek ezen eljárás tekintetében történő módosításáról és a kiküldött határőrök feladatai és hatáskörei szabályozásáról szóló, 2007. július 11-i 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) módosított rendelet 10b. cikkének (4) bekezdésével összhangban kell megoldani.

7. cikk

Kiváltságok és mentességek

(1)   Svájc és Liechtenstein az e megállapodás mellékletében foglalt, az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet alkalmazza az Ügynökségre és annak személyi állományára.

(2)   E megállapodás melléklete, beleértve Svájc tekintetében a kiváltságokra és mentességekre vonatkozó eljárásról szóló függeléket, e megállapodás szerves részét képezi.

8. cikk

Személyzet

(1)   Svájc és Liechtenstein az Ügynökségnek az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv szerint elfogadott szabályokat alkalmazza az Ügynökség személyzeti kérdéseivel kapcsolatosan.

(2)   Az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az állampolgári jogaikat teljes körűen gyakorló svájci és liechtensteini állampolgárokat az Ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.

(3)   Svájci vagy liechtensteini állampolgárok azonban nem nevezhetők ki az Ügynökség ügyvezető igazgatójává vagy helyettes ügyvezető igazgatójává.

(4)   Svájci vagy liechtensteini állampolgárok nem választhatók az Ügynökség Igazgatótanácsának elnökévé vagy elnökhelyettesévé.

9. cikk

Hatálybalépés

(1)   Ennek a megállapodásnak a letéteményese az Európai Unió Tanácsának főtitkára.

(2)   Az Európai Közösség, Svájc és Liechtenstein saját eljárásainak megfelelően hagyja jóvá ezt a megállapodást.

(3)   E megállapodás hatálybalépéséhez az Európai Közösség és e megállapodás legalább egy másik szerződő felének jóváhagyása szükséges.

(4)   E megállapodás az azt követő első hónap az első napján lép hatályba bármely szerződő fél vonatkozásában, hogy az adott fél letétbe helyezte jóváhagyási okmányát a letéteményesnél.

(5)   Liechtenstein vonatkozásában ez a megállapodás a jegyzőkönyv 2. cikkében említett rendelkezéseknek a jegyzőkönyv 10. cikkével összhangban történő hatálybalépésének napjától kezdve alkalmazandó.

10. cikk

Érvényesség és megszűnés

(1)   A megállapodás határozatlan időre jön létre.

(2)   E megállapodás Svájc felmondását vagy az Európai Unió Tanácsának felmondó határozatát követően hat hónappal veszti hatályát, illetve a megállapodás 7. cikkének (4) bekezdése, 10. vagy 17. cikke szerinti eljárásokkal összhangban szűnik meg.

(3)   E megállapodás a jegyzőkönyv Liechtenstein általi felmondását vagy az Európai Unió Tanácsának felmondó határozatát követően hat hónappal veszti hatályát, illetve a jegyzőkönyv 3. cikke, 5. cikkének (4) bekezdése, 11. cikkének (1) vagy (3) bekezdése szerinti eljárásokkal összhangban szűnik meg.

E megállapodás, valamint az ahhoz csatolt együttes nyilatkozatok egyetlen eredeti példányban, angol, bolgár, cseh, észt, dán, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven készültek, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

Съставено в Брюксел на тридесети септември две хиляди и девета година.

Hecho en Bruselas el treinta de septiembre de dos mil nueve.

V Bruselu dne třicátého září dva tisíce devět.

Udfærdiget i Bruxelles den tredivte september to tusind og ni.

Geschehen zu Brüssel am dreißigsten September zweitausendneun.

Kahe tuhande üheksanda aasta septembrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.

’Εγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες εννιά.

Done at Brussels on the thirtieth day of September in the year two thousand and nine.

Fait à Bruxelles, le trente septembre deux mille neuf.

Fatto a Bruxelles, addì trenta settembre duemilanove.

Briselē, divi tūkstoši devītā gada trīsdesmitajā septembrī

Priimta du tūkstančiai devintų metų rugsėjo trisdešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év szeptember harmincadik napján.

Magħmul fi Brussell, it-tletin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u disgħa.

Gedaan te Brussel, de dertigste september tweeduizend negen.

Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego września dwa tysiące dziewiątego roku.

Feito em Bruxelas, em trinta de Setembro de dois mil e nove.

Încheiat la Bruxelles, la treizeci septembrie două mii nouă.

V Bruseli dňa tridsiateho septembra dvetisícdeväť.

V Bruslju, dne tridesetega septembra leta dva tisoč devet.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.

Som skedde i Bryssel den trettionde september tjugohundranio.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

För Schweiziska edsförbundet

Image

За Княжество Лихтенщайн

Por el Principado de Liechtenstein

Za Lichtenštejnské knížectví

For Fyrstendømmet Liechtenstein

Für das Fürstentum Liechtenstein

Liechtensteini Vürstiriigi nimel

Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν

For the Principality of Liechtenstein

Pour la Principauté de Liechtenstein

Per il Principato del Liechtenstein

Lihtenšteinas Firstistes vārdā

Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu

A Liechtensteini Hercegség részéről

Għall-Prinċipat ta’ Liechtenstein

Voor het Vorstendom Liechtenstein

W imieniu Księstwa Liechtensteinu

Pelo Principado do Liechtenstein

Pentru Principatul Liechtenstein

Za Lichtenštajnské kniežatstvo

Za Kneževino Lihtenštajn

Liechtensleinin ruhtinaskunnan puolesta

För Furstendömet Liechtenstein

Image

---

(1)  HL L 188., 2007.7.20., 19. o.

1

(2)  HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

2

(3)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

3

(4)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

4

(5)  HL L 199., 2007.7.31., 30. o.

5

MELLÉKLET

Jegyzőkönyv az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről

A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösségek Egységes Tanácsának és Egységes Bizottságának létrehozásáról szóló szerződés 28. cikkének megfelelően ezeket a Közösségeket és az Európai Beruházási Bankot a tagállamok területén megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek,

MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket ehhez a szerződéshez csatolnak:

I.   FEJEZET

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI

1. cikk

A Közösségek helyiségei és épületei sérthetetlenek. Mentesek a házkutatás, a hatósági igénybevétel, az elkobzás és a kisajátítás alól. A Közösségek vagyona és követelései a Bíróság engedélye nélkül nem képezhetik kényszerítő közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát.

2. cikk

A Közösségek irattárai sérthetetlenek.

3. cikk

A Közösségek, a Közösségek követelései, bevételei és egyéb vagyona mentesek mindenfajta közvetlen adó alól. A tagállamok kormányai lehetőség szerint kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó és ingatlan vagyontárgyak árában foglalt közvetett, illetve forgalmi adók összegének elengedése vagy visszatérítése érdekében mindazon esetekben, amikor a Közösségek hivatalos használatra jelentős összegű beszerzéseket hajtanak végre, amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. E rendelkezések alkalmazása azonban nem járhat a Közösségeken belüli versenyt torzító hatással.

Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek csupán közüzemi szolgáltatások díjának felelnek meg.

4. cikk

A Közösségek a hivatali használatukra szánt árucikkek tekintetében mentességet élveznek minden behozatali és kiviteli vám, valamint tilalom és korlátozás alól; az ilyen módon importált árucikkek sem ellenérték fejében, sem ingyenesen nem ruházhatók át annak az országnak a területén, ahová azokat importálták, kivéve, ha ez az illető ország kormánya által jóváhagyott feltételekkel történik.

A Közösségek saját kiadványaik tekintetében szintén mentességet élveznek minden kiviteli és behozatali vám, valamint tilalom és korlátozás alól.

5. cikk

Az Európai Szén- és Acélközösség bármilyen fizetőeszközzel rendelkezhet, és bármilyen pénznemben lehetnek számlái.

II.   FEJEZET

KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER

6. cikk

A Közösségek intézményei hivatalos kapcsolattartásuk és összes dokumentumuk továbbítása tekintetében valamennyi tagállam területén azt az elbánást élvezik, amelyben az illető állam a diplomáciai képviseleteket részesíti.

A Közösségek intézményeinek hivatalos levelezése és egyéb hivatalos közlései nem cenzúrázhatók.

7. cikk

(1)   A közösségi intézmények elnökei a közösségi intézmények tagjai és alkalmazottai részére a Tanács által előírt formájú úti okmányt (laissez-passer) állíthatnak ki, amelyet a tagállamok hatóságai érvényes úti okmányként fogadnak el. Ezt az úti okmányt a Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított előírásoknak megfelelően a tisztviselők és egyéb alkalmazottak részére állítják ki. A Bizottság megállapodásokat köthet annak érdekében, hogy ezeket az úti okmányokat harmadik államok területén is érvényes úti okmányként ismerjék el.

(2)   Mindamellett az Európai Szén- és Acélközösség kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 6. cikkének rendelkezéseit az intézmények azon tagjaira és alkalmazottaira, akik e szerződés hatálybalépésekor rendelkeznek az ebben a cikkben említett úti okmánnyal, továbbra is alkalmazni kell mindaddig, amíg nem alkalmazzák e cikk (1) bekezdésének rendelkezéseit.

III.   FEJEZET

AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI

8. cikk

Az Európai Parlament üléseinek helyszínére utazó, illetve onnan visszautazó európai parlamenti tagok szabad mozgására vonatkozóan semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható.

Az Európai Parlament tagjai a vám- és deviza-ellenőrzést illetően:

| a) | saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők; |
| --- | --- |

a)

saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők;

| b) | a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői. |
| --- | --- |

b)

a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői.

9. cikk

A feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, ők nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá.

10. cikk

Az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt az Európai Parlament tagjai:

| a) | saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; |
| --- | --- |

a)

saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

| b) | a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól. |
| --- | --- |

b)

a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól.

A mentesség akkor is megilleti a tagokat, amikor az Európai Parlament üléseinek helyszínére utaznak, illetve onnan visszatérnek.

Nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely tagot bűncselekmény elkövetésében tetten érnek, továbbá a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentességét felfüggessze.

IV.   FEJEZET

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZT VEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK

11. cikk

A közösségi intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint tanácsadóik és szakértőik a feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazásuk és az onnan történő visszatérésük során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.

Ezt a cikket a Közösségek tanácsadó szerveinek tagjaira is alkalmazni kell.

V.   FEJEZET

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI

12. cikk

Az egyes tagállamok területén a Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai állampolgárságuktól függetlenül:

| a) | a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak Közösségekkel szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől a Bíróságnak a Közösségek, valamint a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket; |
| --- | --- |

a)

a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak Közösségekkel szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől a Bíróságnak a Közösségek, valamint a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket;

| b) | házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá; |
| --- | --- |

b)

házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá;

| c) | a valuta- és devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik; |
| --- | --- |

c)

a valuta- és devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik;

| d) | az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben az azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják; |
| --- | --- |

d)

az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben az azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják;

| e) | vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételekkel szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően. |
| --- | --- |

e)

vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételekkel szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően.

13. cikk

A Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai a Közösségek által számukra fizetett illetmények, bérek és járandóságok után kötelesek adót fizetni a Közösségek javára a Tanács által a Bizottság javaslata alapján meghatározott feltételeknek és eljárásnak megfelelően.

A Közösségek által számukra kifizetett illetmények, bérek és járandóságok tekintetében a nemzeti adókötelezettség alól mentességet élveznek.

14. cikk

A jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint a Közösségek tagállamai között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozóan kötött egyezmények alkalmazásakor a Közösségek azon tisztviselőit és egyéb alkalmazottait, akik – kizárólag a Közösség szolgálatában végzett feladataik ellátása miatt – a Közösség szolgálatába történő belépéskor az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országon kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket, mind a tényleges tartózkodási helyük szerinti országban, mind az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országban úgy kezelik, mintha ez utóbbi országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja a Közösségeknek. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a házastársra is – amennyiben ez utóbbi nem végez külön kereső tevékenységet –, valamint az e cikkben említett személyek által eltartott és az ő gondozásuk alatt álló gyermekekre is.

Az előző bekezdésben említett személyeknek a tartózkodásuk szerinti országban található ingó vagyona abban az országban mentességet élvez az örökösödési adó alól; az adó megállapítása céljából az ilyen tulajdont úgy kell tekinteni, mintha adózás szempontjából a lakóhely szerinti országban volna található, figyelemmel harmadik országok jogaira, valamint a kettős adóztatásra vonatkozó nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek lehetséges alkalmazására is.

E cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor a kizárólag egyéb nemzetközi szervezetek szolgálatában végzett feladatok ellátása érdekében megszerzett lakóhelyek nem vehetők figyelembe.

15. cikk

A Tanács a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag meghatározza a Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai szociális biztonsági juttatásainak rendszerét.

16. cikk

A Tanács a Bizottság javaslata alapján és az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően meghatározza a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak azon kategóriáit, akikre a 12. cikket, a 13. cikk második bekezdését és a 14. cikket részben vagy egészben alkalmazni kell.

Az e kategóriákba tartozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nevét, besorolását és címét időről időre továbbítani kell a tagállamok kormányainak.

VI.   FEJEZET

A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI KÖZÖSSÉGEKHEZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI

17. cikk

Az a tagállam, amelynek területén a Közösségek székhelye található, a harmadik országoknak a Közösségekhez akkreditált képviseletei számára a szokásos diplomáciai mentességeket és kiváltságokat biztosítja.

VII.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

18. cikk

A Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kizárólag a Közösségek érdekében lehet különféle kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket adni.

Valamennyi közösségi intézmény köteles visszavonni az egyes tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai részére biztosított mentességet minden olyan esetben, amikor az illető intézmény megítélése szerint a mentesség visszavonása nem ellentétes a Közösségek érdekével.

19. cikk

A közösségi intézmények e jegyzőkönyv alkalmazása érdekében kötelesek együttműködni az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival.

20. cikk

A 12–15. és a 18. cikket a Bizottság tagjaira is alkalmazni kell.

21. cikk

A 12–15. és a 18. cikket alkalmazni kell a Bíróság bíráira, főtanácsnokaira, hivatalvezetőjére, valamint segédelőadóira, továbbá az Elsőfokú Bíróság tagjaira és hivatalvezetőjére; ez a rendelkezés a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének a bírák bírósági eljárások alóli mentességére vonatkozó rendelkezéseit nem érinti.

22. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet – a Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak sérelme nélkül – alkalmazni kell továbbá az Európai Beruházási Bankra, a Bank szerveinek tagjaira, alkalmazottaira, valamint a tagállamoknak a Bank tevékenységében részt vevő képviselőire.

Az Európai Beruházási Bank tőkeemelése esetén mentességet élvez továbbá a Bank székhelye szerinti államban az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól. Hasonlóképpen, a Bank megszüntetése vagy felszámolása sem keletkeztet semmilyen közteher-fizetési kötelezettséget. Végezetül, a Bank és szervei által a Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységek nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

23. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül az Európai Központi Bankra, szerveinek tagjaira és személyzetére is alkalmazni kell.

Az Európai Központi Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól a Bank székhelye szerinti államban. A Banknak és szerveinek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységei nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

A fenti rendelkezéseket az Európai Monetáris Intézetre is alkalmazni kell. Az Európai Monetáris Intézet megszüntetése vagy felszámolása nem keletkeztet semmilyen közteher-fizetési kötelezettséget.

A Melléklet függeléke

A kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv Svájcban történő alkalmazására vonatkozó eljárás

1.   Az alkalmazás kiterjesztése Svájcra

Ha a következő rendelkezések másként nem írják elő, az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) a tagállamokra való hivatkozásokat Svájcra is alkalmazni kell.

2.   Az Ügynökség mentessége a közvetett adózás alól (beleértve a hozzáadottérték-adót)

A Svájcból kivitt áruk és szolgáltatások nem tartoznak a svájci hozzáadottérték-adó (héa) hatálya alá. Az Ügynökség részére, annak rendes működéséhez nyújtott áruk és szolgáltatások esetében, a héa alóli mentesség a jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően visszatérítés formájában valósul meg. A héamentesség akkor adható meg, ha a számlán vagy az azzal egyenértékű dokumentumon feltüntetett javak és szolgáltatások beszerzési ára legalább 100 svájci frank (adóval együtt).

A héa-visszatérítés az e célra rendszeresített svájci formanyomtatványnak a Szövetségi Adóhivatal Héa Főosztályához történő benyújtása alapján történik. A kérelmek elbírálásának határideje fő szabály szerint a szükséges igazolásokkal ellátott visszatérítési kérelem benyújtásától számított három hónap.

3.   Az Ügynökség személyzetéhez kapcsolódó szabályok alkalmazási eljárása

A jegyzőkönyv 13. cikkének (2) bekezdésére figyelemmel, Svájc nemzeti jogának elvei alapján mentesíti a szövetségi, kantoni és települési adók alól az Ügynökségnek az 1969. március 25-i 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 74., 1969.3.27., 1. o.) 2. cikkének megfelelő tisztviselői és más alkalmazottai részére a Közösség által folyósított olyan illetményeket, béreket és juttatásokat, amelyekre a Közösség belső adót vet ki.

Svájc nem tekintendő e függelék 1. pontja értelmében a jegyzőkönyv 14. cikkének alkalmazása céljából tagállamnak.

Az Ügynökség tisztviselői és más alkalmazottai, valamint családtagjaik, akik a Közösség tisztviselőire és más alkalmazottaira vonatkozó szociális biztonsági rendszerhez tartoznak, semmilyen módon nem kötelezhetők arra, hogy a svájci társadalombiztosítási rendszer tagjaivá váljanak.

Az Európai Közösségek Bírósága kizárólagos hatáskörrel rendelkezik az Ügynökség vagy a Bizottság és tisztségviselői, illetve alkalmazottai közötti, 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletből (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.), vagy egyéb munkafeltételeket megállapító közösségi jogszabályból fakadó jogvitákban.

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, VALAMINT A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG ÉS LIECHTENSTEIN KORMÁNYÁNAK EGYÜTTES NYILATKOZATA A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉGNEK ÉS LIECHTENSTEINNEK AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KÜLSŐ HATÁRAIN VALÓ OPERATÍV EGYÜTTMŰKÖDÉSI IGAZGATÁSÉRT FELELŐS EURÓPAI ÜGYNÖKSÉGBEN VALÓ RÉSZVÉTELÉNEK MÓDJÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSRÓL

Az Európai Közösség,

a Svájci Államszövetség kormánya,

továbbá

a Liechtensteini Hercegség kormánya,

miután a 2007/2004/EK tanácsi rendelet 21. cikke (3) bekezdésével összhangban megállapodást kötöttek a Svájci Államszövetségnek és Liechtensteinnek az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról,

együttesen úgy nyilatkoznak, hogy:

A megállapodásban ismertetett szavazási jogokat a Svájccal és Liechtensteinnel fennálló különleges kapcsolat indokolja, mely ezen államoknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásából következik.

E szavazati jog kivételes, és a schengeni együttműködés sajátos jellegéből, valamint Svájc és Liechtenstein különleges helyzetéből fakad.

Nem tekinthető ezért jogi vagy politikai precedensnek az említett megállapodásban részes felek közötti bármely más együttműködési terület, vagy más harmadik országoknak az Unió egyéb ügynökségeiben való részvétele vonatkozásában.

E szavazati jog semmilyen körülmények között sem gyakorolható szabályozási vagy jogalkotási jellegű határozatok esetén.

A SZERZŐDŐ FELEK EGYÜTTES NYILATKOZATA A POLGÁRI JOGI FELELŐSSÉGRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK ALKALMAZÁSÁRÓL

Amennyiben az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség keretében gyorsreagálású határvédelmi csapatok bevetésére kerül sor, a polgári jogi felelősség tekintetében a gyorsreagálású határvédelmi csapatok felállítására szolgáló eljárás bevezetéséről, valamint a 2007/2004/EK tanácsi rendeletnek ezen eljárás tekintetében történő módosításáról és a kiküldött határőrök feladatai és hatáskörei szabályozásáról szóló, 2007. július 11-i 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikkének (4) bekezdése alkalmazandó.

---

RENDELETEK

| 16.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/16

---

A BIZOTTSÁG 810/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 15.)

az egyes állatoknak és a friss húsnak az Európai Unióba való behozatalára engedéllyel rendelkező harmadik országok, e harmadik országok területei vagy területeinek részei jegyzékeinek, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványra vonatkozó követelmények megállapításáról szóló 206/2010/EK rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1992. július 13-i 92/65/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 17. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 8. cikke bevezető mondatára, 8. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére, 8. cikke (4) bekezdésére, 9. cikke (2) bekezdésére és 9. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel az egyes élő patás állatok Közösségbe történő behozatalára, valamint a Közösségen történő átszállítására vonatkozó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról, a 90/426/EGK és 92/65/EGK irányelv módosításáról, valamint a 72/462/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 26-i 2004/68/EK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésének első és második albekezdésére, 6. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére, 7. cikkének e) pontjára, 8. cikkére, 10. cikkének első bekezdésére, valamint 13. cikkének (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 206/2010/EU bizottsági rendelet (4) megállapítja az élő állatokat vagy friss húst tartalmazó szállítmányok Unióba való behozatalára vonatkozó, az állat-egészségügyi bizonyítvánnyal kapcsolatos követelményeket. Megállapítja továbbá azon harmadik országoknak, harmadik országok területeinek és részeinek jegyzékeit, ahonnan e szállítmányok az Unió területére behozhatók. |
| --- | --- |

(1)

A 206/2010/EU bizottsági rendelet (4) megállapítja az élő állatokat vagy friss húst tartalmazó szállítmányok Unióba való behozatalára vonatkozó, az állat-egészségügyi bizonyítvánnyal kapcsolatos követelményeket. Megállapítja továbbá azon harmadik országoknak, harmadik országok területeinek és részeinek jegyzékeit, ahonnan e szállítmányok az Unió területére behozhatók.

| (2) | A 206/2010/EK rendelet előírása szerint az emberi fogyasztásra szánt friss hús szállítmányainak Unióba való behozatala csak abban az esetben engedélyezett, ha azok az említett rendelet II. mellékletének 1. részében felsorolt harmadik országokból, e harmadik országok területéről vagy részéről érkeznek, és vonatkozásukban a melléklet említett része tartalmazza az adott szállítmányoknak megfelelő állat-egészségügyi bizonyítványmintát. E szállítmányoknak meg kell felelniük továbbá az említett melléklet 2. részében megállapított bizonyítványmintának megfelelően kiállított, a vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványban előírt követelményeknek. |
| --- | --- |

(2)

A 206/2010/EK rendelet előírása szerint az emberi fogyasztásra szánt friss hús szállítmányainak Unióba való behozatala csak abban az esetben engedélyezett, ha azok az említett rendelet II. mellékletének 1. részében felsorolt harmadik országokból, e harmadik országok területéről vagy részéről érkeznek, és vonatkozásukban a melléklet említett része tartalmazza az adott szállítmányoknak megfelelő állat-egészségügyi bizonyítványmintát. E szállítmányoknak meg kell felelniük továbbá az említett melléklet 2. részében megállapított bizonyítványmintának megfelelően kiállított, a vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványban előírt követelményeknek.

| (3) | A 206/2010/EU rendelet előírja továbbá, hogy egyes méhfajok kizárólag azon harmadik országokból vagy területekről hozhatók be az Unió területére, amelyek fel vannak sorolva az említett rendelet II. mellékletének 1. részében, és ahol a kis kaptárbogár (Aethina tumida) megjelenése a harmadik ország teljes területe vagy az érintett terület tekintetében kötelező bejelentés alá esik. Méhek szállítmányai ugyanakkor kizárólag az említett rendelet II. mellékletének 1. részében felsorolt harmadik országok vagy területek olyan részéről hozhatók be az Unió területére, amely a harmadik ország vagy terület földrajzilag és járványtanilag elszigetelt része, valamint szerepel a IV. melléklet 1. részének 1. szakaszában lévő táblázat harmadik oszlopában. Hawaii állam jelenleg ezen harmadik oszlopban szerepel. |
| --- | --- |

(3)

A 206/2010/EU rendelet előírja továbbá, hogy egyes méhfajok kizárólag azon harmadik országokból vagy területekről hozhatók be az Unió területére, amelyek fel vannak sorolva az említett rendelet II. mellékletének 1. részében, és ahol a kis kaptárbogár (Aethina tumida) megjelenése a harmadik ország teljes területe vagy az érintett terület tekintetében kötelező bejelentés alá esik. Méhek szállítmányai ugyanakkor kizárólag az említett rendelet II. mellékletének 1. részében felsorolt harmadik országok vagy területek olyan részéről hozhatók be az Unió területére, amely a harmadik ország vagy terület földrajzilag és járványtanilag elszigetelt része, valamint szerepel a IV. melléklet 1. részének 1. szakaszában lévő táblázat harmadik oszlopában. Hawaii állam jelenleg ezen harmadik oszlopban szerepel.

| (4) | A 206/2010/EU rendelet 2010. június 30-ig tartó átmeneti időszakot írt elő, amely időszakban az emberi fogyasztásra szánt élő állatok és friss hús szállítmányai, amelyeket az említett rendelet hatálybalépését megelőzően hatályos szabályozás szerint kiállított állat-egészségügyi bizonyítványok kísérik, továbbra is behozhatók az Unió területére. |
| --- | --- |

(4)

A 206/2010/EU rendelet 2010. június 30-ig tartó átmeneti időszakot írt elő, amely időszakban az emberi fogyasztásra szánt élő állatok és friss hús szállítmányai, amelyeket az említett rendelet hatálybalépését megelőzően hatályos szabályozás szerint kiállított állat-egészségügyi bizonyítványok kísérik, továbbra is behozhatók az Unió területére.

| (5) | A 206/2010/EU rendelet eredetileg kihirdetett változatában, különösen a rendelet mellékleteiben előírt állat-egészségügyi bizonyítványokban előforduló átültetési hibák miatt a rendelet ismét kihirdetésre került a Hivatalos Lapban (5). A 206/2010/EU rendeletben előírt átmeneti időszakot ezért – a rendelet első kihirdetése és a javított változat újbóli kihirdetése között eltelt időszak figyelembe vétele céljából – meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(5)

A 206/2010/EU rendelet eredetileg kihirdetett változatában, különösen a rendelet mellékleteiben előírt állat-egészségügyi bizonyítványokban előforduló átültetési hibák miatt a rendelet ismét kihirdetésre került a Hivatalos Lapban (5). A 206/2010/EU rendeletben előírt átmeneti időszakot ezért – a rendelet első kihirdetése és a javított változat újbóli kihirdetése között eltelt időszak figyelembe vétele céljából – meg kell hosszabbítani.

| (6) | Argentína kérelmezte annak engedélyezését, hogy az EU által a ragadós száj- és körömfájástól vakcinázással mentesnek minősített területről (AR-1) származó vad szarvasfélék csontozott és érlelt húsát exportálhassa az Unióba. Az említett harmadik ország megfelelő állat-egészségügyi garanciákkal támasztotta alá kérelmét. A RUW jelölésű állat-egészségügyi bizonyítványmintát ezért fel kell venni a 206/2010/EU rendelet II. mellékletének 1. részében található táblázat 4. oszlopába, az adott rész második oszlopában Argentína területének AR-1 kóddal jelölt része tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

Argentína kérelmezte annak engedélyezését, hogy az EU által a ragadós száj- és körömfájástól vakcinázással mentesnek minősített területről (AR-1) származó vad szarvasfélék csontozott és érlelt húsát exportálhassa az Unióba. Az említett harmadik ország megfelelő állat-egészségügyi garanciákkal támasztotta alá kérelmét. A RUW jelölésű állat-egészségügyi bizonyítványmintát ezért fel kell venni a 206/2010/EU rendelet II. mellékletének 1. részében található táblázat 4. oszlopába, az adott rész második oszlopában Argentína területének AR-1 kóddal jelölt része tekintetében.

| (7) | Amennyiben az uniós állat-egészségügyi szabályok betartása mellett, különösen pedig egy megfelelő állatazonosítási és nyomonkövethetőségi rendszer által biztosítható, hogy a gyűjtőközpontokban (beleértve a piacokat is) begyűjtött szarvasmarhafélék, valamint juh- és kecskefélék azonos egészségügyi státusszal rendelkezzenek, az Unióba exportálandó friss hús előállítása céljából levágásra szánt állatokat egy gyűjtőközpontból lehetne beszerezni, és ezt követően közvetlenül engedélyezett vágóhídra lehetne küldeni. A Namíbiában működő állatazonosítási és nyomonkövethetőségi rendszer megfelelőnek bizonyult annak biztosítására, hogy az ilyen gyűjtőközpontokban lévő állatok az uniós kiviteli követelmények terén ugyanazon egészségügyi státusszal rendelkezzenek, és teljesíti az említett rendelet II. melléklete 1. részének megfelelő oszlopában szereplő, (J) jelöléssel ellátott kiegészítő garanciákat. |
| --- | --- |

(7)

Amennyiben az uniós állat-egészségügyi szabályok betartása mellett, különösen pedig egy megfelelő állatazonosítási és nyomonkövethetőségi rendszer által biztosítható, hogy a gyűjtőközpontokban (beleértve a piacokat is) begyűjtött szarvasmarhafélék, valamint juh- és kecskefélék azonos egészségügyi státusszal rendelkezzenek, az Unióba exportálandó friss hús előállítása céljából levágásra szánt állatokat egy gyűjtőközpontból lehetne beszerezni, és ezt követően közvetlenül engedélyezett vágóhídra lehetne küldeni. A Namíbiában működő állatazonosítási és nyomonkövethetőségi rendszer megfelelőnek bizonyult annak biztosítására, hogy az ilyen gyűjtőközpontokban lévő állatok az uniós kiviteli követelmények terén ugyanazon egészségügyi státusszal rendelkezzenek, és teljesíti az említett rendelet II. melléklete 1. részének megfelelő oszlopában szereplő, (J) jelöléssel ellátott kiegészítő garanciákat.

| (8) | 2010. május 5-én az Egyesült Államok értesítette a Bizottságot arról, hogy Hawaii állam egyes részein megjelent a kis kaptárbogár. Az említett államból származó méhek szállítmányainak behozatala komolyan veszélyeztetheti az uniós méhpopulációt. Ennek megfelelően a 206/2010/EU rendelet IV. melléklete 1. részének 1. szakaszában szereplő táblázat harmadik oszlopából ezen időponttól kezdődően Hawaii államot el kell hagyni. |
| --- | --- |

(8)

2010. május 5-én az Egyesült Államok értesítette a Bizottságot arról, hogy Hawaii állam egyes részein megjelent a kis kaptárbogár. Az említett államból származó méhek szállítmányainak behozatala komolyan veszélyeztetheti az uniós méhpopulációt. Ennek megfelelően a 206/2010/EU rendelet IV. melléklete 1. részének 1. szakaszában szereplő táblázat harmadik oszlopából ezen időponttól kezdődően Hawaii államot el kell hagyni.

| (9) | A 206/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A 206/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Átmeneti időszakot kell biztosítani, hogy a tagállamoknak és az ágazatnak elegendő idő álljon rendelkezésükre meghozni a megfelelő intézkedéseket az e rendelettel módosított 206/2010/EU rendelet követelményeinek való megfelelőség biztosítására, kereskedelmi fennakadások nélkül. |
| --- | --- |

(10)

Átmeneti időszakot kell biztosítani, hogy a tagállamoknak és az ágazatnak elegendő idő álljon rendelkezésükre meghozni a megfelelő intézkedéseket az e rendelettel módosított 206/2010/EU rendelet követelményeinek való megfelelőség biztosítására, kereskedelmi fennakadások nélkül.

| (11) | E rendeletnek visszamenőleges hatállyal kell rendelkeznie, hogy el lehessen kerülni minden olyan szükségtelen kereskedelmi fennakadást, amely a főként az állat-egészségügyi bizonyítványokat érintő helyesbítés nemrégiben történő közzétételéből adódhat. |
| --- | --- |

(11)

E rendeletnek visszamenőleges hatállyal kell rendelkeznie, hogy el lehessen kerülni minden olyan szükségtelen kereskedelmi fennakadást, amely a főként az állat-egészségügyi bizonyítványokat érintő helyesbítés nemrégiben történő közzétételéből adódhat.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 206/2010/EK rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „Élő állatok, a Hawaii államból származó méhek kivételével, valamint a 2010. november 30. előtt a 79/542/EGK és a 2003/881/EK határozatok szerint bizonyítványozott, emberi fogyasztásra szánt friss hús szállítmányai a 2011. május 31-ig tartó átmeneti időszakban továbbra is behozhatók az Unió területére.” |
| --- | --- |

(1)

A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„Élő állatok, a Hawaii államból származó méhek kivételével, valamint a 2010. november 30. előtt a 79/542/EGK és a 2003/881/EK határozatok szerint bizonyítványozott, emberi fogyasztásra szánt friss hús szállítmányai a 2011. május 31-ig tartó átmeneti időszakban továbbra is behozhatók az Unió területére.”

| (2) | A II. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

(2)

A II. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

| (3) | A IV. melléklet 1. részének 1. szakaszában szereplő táblázat helyébe a következő táblázat lép:







  „Ország/terület | Az országrész/terület kódja | Az országrész/terület megnevezése |
| --- | --- | --- | --- |
| US – Egyesült Államok | US-A | Hawaii állam (6) |

(3)

A IV. melléklet 1. részének 1. szakaszában szereplő táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Ország/terület

Az országrész/terület kódja

Az országrész/terület megnevezése

US – Egyesült Államok

US-A

Hawaii állam (6)

2. cikk

Az emberi fogyasztásra szánt friss hús azon szállítmányai, amelyekre a megfelelő állat-egészségügyi bizonyítványt az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti módosítások bevezetését megelőzően hatályban lévő 206/2010/EU rendelet II. mellékletének 2. részében található BOV és az OVI minták alapján 2010. november 30. előtt bizonyítványozták, a 2011. május 31-ig tartó átmeneti időszakban továbbra is behozhatók az Unió területére.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 268., 1992.9.14., 54. o.

1

(2)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

2

(3)  HL L 139., 2004.4.30., 321. o.

3

(4)  HL L 73., 2010.3.20., 1. o.

4

(5)  HL L 146., 2010.6.11., 1. o.

5

(6)  Felfüggesztve 2010. május 5-től.”

6

---

MELLÉKLET

A II. melléklet a következőképpen módosul:

| (1) | Az 1. rész helyébe a következő szöveg lép:
  „1.   RÉSZ

  Harmadik országok, területeik és részeik jegyzéke
   (1)













  A harmadik ország ISO-kódja és neve | Területkód | A harmadik ország, terület vagy részének megnevezése | Állat-egészségügyi bizonyítvány | Egyedi feltételek | Határidő vége (2) | Határidő kezdete (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minta /minták | KG |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| AL – Albánia | AL-0 | Az egész ország | — | | | | |
| AR – Argentina | AR-0 | Az egész ország | EQU | | | | |
| AR-1 | A következő tartományok: | Buenos Aires, |

(1)

Az 1. rész helyébe a következő szöveg lép:

„1.   RÉSZ

Harmadik országok, területeik és részeik jegyzéke
   (1)

A harmadik ország ISO-kódja és neve

Területkód

A harmadik ország, terület vagy részének megnevezése

Állat-egészségügyi bizonyítvány

Egyedi feltételek

Határidő vége (2)

Határidő kezdete (3)

Minta /minták

KG

1

2

3

4

5

6

7

8

AL – Albánia

AL-0

Az egész ország

—

AR – Argentina

AR-0

Az egész ország

EQU

AR-1

A következő tartományok:

Buenos Aires,

| | Catamarca, |
| --- | --- |

Catamarca,

| | Corrientes (kivéve Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme és San Luís del Palmar tartományt) |
| --- | --- |

Corrientes (kivéve Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme és San Luís del Palmar tartományt)

| | Entre Ríos, |
| --- | --- |

Entre Ríos,

| | La Rioja, |
| --- | --- |

La Rioja,

| | Mendoza, |
| --- | --- |

Mendoza,

| | Misiones, |
| --- | --- |

Misiones,

| | Neuquén tartomány egy része (kivéve az AR-4-ben foglalt területet), |
| --- | --- |

Neuquén tartomány egy része (kivéve az AR-4-ben foglalt területet),

| | Río Negro egy része (az AR-4-hez tartozó terület kivételével), |
| --- | --- |

Río Negro egy része (az AR-4-hez tartozó terület kivételével),

| | San Juan, |
| --- | --- |

San Juan,

| | San Luis, |
| --- | --- |

San Luis,

| | Santa Fe, |
| --- | --- |

Santa Fe,

| | Tucuman, |
| --- | --- |

Tucuman,

| | Cordoba, |
| --- | --- |

Cordoba,

| | La Pampa, |
| --- | --- |

La Pampa,

| | Santiago del Estero, |
| --- | --- |

Santiago del Estero,

| | Chaco, Formosa, Jujuy és Salta, a bolíviai és a paraguayi határtól 25 km szélességben elterülő pufferzóna kivételével, amely Santa Catalina kerülettől (Jujuy tartomány) Laishi kerületig (Formosa tartomány) terjed |
| --- | --- |

Chaco, Formosa, Jujuy és Salta, a bolíviai és a paraguayi határtól 25 km szélességben elterülő pufferzóna kivételével, amely Santa Catalina kerülettől (Jujuy tartomány) Laishi kerületig (Formosa tartomány) terjed

BOV

A

1

2005. március 18.

RUF

A

1

2007. december 1.

RUW

A

1

2010. augusztus 1.

AR-2

Chubut, Santa Cruz és Tierra del Fuego

BOV, OVI, RUW, RUF

2002. március 1.

AR-3

Corrientes: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme és San Luís del Palmar tartomány

BOV, RUF

A

1

2007. december 1.

AR-4

Río Negro egy része (a következő területek kivételével: Avellanedában a 7. sz. főúttól északra és a 250. sz. főúttól keletre elhelyezkedő terület, Conesában a 2. sz. főúttól keletre elhelyezkedő terület, El Cuyban a 7. sz. főútnak az Avellaneda megye határának irányába tartó 66. sz. főúttal való kereszteződésétől északra elhelyezkedő terület, valamint San Antonióban a 250. és a 2. sz. főúttól keletre elhelyezkedő terület)

Neuquén egy része (a következő területek kivételével: Confluenciában a 17. sz. főúttól keletre elhelyezkedő terület és Picun Leufúban a 17. sz. főúttól keletre elhelyezkedő terület)

BOV, OVI, RUW, RUF

2008. augusztus 1.

AU – Ausztrália

AU-0

Az egész ország

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

| BA – | Bosznia és Hercegovina |
| --- | --- |

BA –

Bosznia és Hercegovina

BA-0

Az egész ország

—

BH – Bahrein

BH-0

Az egész ország

—

BR – Brazília

BR-0

Az egész ország

EQU

BR-1

| | Minas Gerais állam |
| --- | --- |

Minas Gerais állam

| | Espírito Santo állam; |
| --- | --- |

Espírito Santo állam;

| | Goiás állam; |
| --- | --- |

Goiás állam;

| | Mato Grosso állam |
| --- | --- |

Mato Grosso állam

| | Rio Grande do Sul állam, Mato Grosso do Sul állam (kivéve a Porto Murtinho,Caracol, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japorã és Mundo Novo települések külső határaitól kezdődő 15 km-es, kijelölt, kiemelt felügyelet alá tartozó területet, valamint Corumbá és Ladário települések kijelölt, kiemelt felügyelet alá tartozó területét). |
| --- | --- |

Rio Grande do Sul állam, Mato Grosso do Sul állam (kivéve a Porto Murtinho,Caracol, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japorã és Mundo Novo települések külső határaitól kezdődő 15 km-es, kijelölt, kiemelt felügyelet alá tartozó területet, valamint Corumbá és Ladário települések kijelölt, kiemelt felügyelet alá tartozó területét).

BOV

A és H

1

2008. december 1.

BR-2

Santa Catarina állam

BOV

A és H

1

2008. január 31.

BR-3

Paraná és São Paulo államok

BOV

A és H

1

2008. augusztus 1.

BW – Botswana

BW-0

Az egész ország

EQU, EQW

BW-1

A 3c., 4b., 5., 6., 8., 9. és 18. sz. állat-egészségügyi ellenőrző körzet

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

2007. december 1.

BW-2

A 10., 11., 13. és 14. sz. állat-egészségügyi ellenőrző körzet

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

2002. március 7.

BW-3

A 12. sz. állat-egészségügyi ellenőrző körzet

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

2008. október 20.

2009. január 20.

BY – Belarusz

BY-0

Az egész ország

—

BZ – Belize

BZ-0

Az egész ország

BOV, EQU

CA – Kanada

CA-0

Az egész ország

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW RUF, RUW,

G

CH – Svájc

CH-0

Az egész ország

*

CL – Chile

CL-0

Az egész ország

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF

CN – Kína

CN-0

Az egész ország

—

CO – Kolumbia

CO-0

Az egész ország

EQU

CR – Costa Rica

CR-0

Az egész ország

BOV, EQU

CU – Kuba

CU-0

Az egész ország

BOV, EQU

DZ – Algéria

DZ-0

Az egész ország

—

ET – Etiópia

ET-0

Az egész ország

—

| FK – | Falkland-szigetek |
| --- | --- |

FK –

Falkland-szigetek

FK-0

Az egész ország

BOV, OVI, EQU

GL – Grönland

GL-0

Az egész ország

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

GT – Guatemala

GT-0

Az egész ország

BOV, EQU

HK – Hongkong

HK-0

Az egész ország

—

HN – Honduras

HN-0

Az egész ország

BOV, EQU

HR – Horvátország

HR-0

Az egész ország

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

IL – Izrael

IL-0

Az egész ország

—

IN – India

IN-0

Az egész ország

—

IS – Izland

IS-0

Az egész ország

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

KE – Kenya

KE-0

Az egész ország

—

MA – Marokkó

MA-0

Az egész ország

EQU

ME – Montenegró

ME-0

Az egész ország

BOV, OVI, EQU

MG – Madagaszkár

MG-0

Az egész ország

—

| MK – | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (4) |
| --- | --- |

MK –

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (4)

MK-0

Az egész ország

OVI, EQU

MU – Mauritius

MU-0

Az egész ország

—

MX – Mexikó

MX-0

Az egész ország

BOV, EQU

NA – Namíbia

NA-0

Az egész ország

EQU, EQW

NA-1

A nyugat-namíbiai Palgrave Pointtól a kelet-namíbiai Gamig húzódó szalagkerítés-rendszertől délre fekvő terület

BOV, OVI, RUF, RUW

F és J

1

NC – Új-Kaledónia

NC-0

Az egész ország

BOV, RUF, RUW

NI – Nicaragua

NI-0

Az egész ország

—

NZ – Új-Zéland

NZ-0

Az egész ország

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

PA – Panama

PA-0

Az egész ország

BOV, EQU

PY – Paraguay

PY-0

Az egész ország

EQU

PY-1

Az egész ország, a külső határoktól 15 km-es sávban húzódó, kijelölt, kiemelt felügyelet alá tartozó terület kivételével

BOV

A

1

2008. augusztus 1.

RS – Szerbia (5)

RS-0

Az egész ország

BOV, OVI, EQU

RU – Oroszország

RU-0

Az egész ország

—

RU-1

Murmanszk régió, Jamal-Nyenyec Autonóm Körzet

RUF

SV – Salvador

SV-0

Az egész ország

—

SZ – Szváziföld

SZ-0

Az egész ország

EQU, EQW

SZ-1

Az Usutu folyótól északi irányban egészen a dél-afrikai határ Nkalashane-tól nyugatra eső részéig húzódó, »vörös vonal« kerítésrendszertől nyugatra fekvő terület

BOV, RUF, RUW

F

1

SZ-2

A ragadós száj- és körömfájás felügyeleti és vakcinázási ellenőrző területek a 2001-es 51. számú jogi felhívás hatálya alatt közzétett törvényes okmányban foglaltak szerint

BOV, RUF, RUW

F

1

2003. augusztus 4.

TH – Thaiföld

TH-0

Az egész ország

—

TN – Tunézia

TN-0

Az egész ország

—

TR – Törökország

TR-0

Az egész ország

—

TR-1

Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Cankiri, Corum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kutahya, Manisa, Usak, Yozgat és Kirikkale tartomány

EQU

UA – Ukrajna

UA-0

Az egész ország

—

| US – | Egyesült Államok |
| --- | --- |

US –

Egyesült Államok

US-0

Az egész ország

BOV, OVI, POR, EQU,SUF, SUW, RUF, RUW

G

UY – Uruguay

UY-0

Az egész ország

EQU

BOV

A

1

2001. november 1.

OVI

A

1

ZA – Dél-Afrika

ZA-0

Az egész ország

EQU, EQW

ZA-1

Az ország egész területe, kivéve:

| — | a ragadós száj- és körömfájás elleni járványvédelmi körzet Mpumalanga és az északi tartományok állat-egészségügyi régiójában, Natal állat-egészségügyi régiójának Ingwavuma körzetében, valamint a Botswanával határos terület 28 ° hosszúságtól keletre fekvő része, és |
| --- | --- |

—

a ragadós száj- és körömfájás elleni járványvédelmi körzet Mpumalanga és az északi tartományok állat-egészségügyi régiójában, Natal állat-egészségügyi régiójának Ingwavuma körzetében, valamint a Botswanával határos terület 28 ° hosszúságtól keletre fekvő része, és

| — | Camperdown körzete KwaZulu-Natal tartományban |
| --- | --- |

—

Camperdown körzete KwaZulu-Natal tartományban

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

ZW – Zimbabwe

ZW-0

Az egész ország

—

| * | Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodással (HL L 114., 2002.4.30., 132. o.) összhangban lévő követelmények. |
| --- | --- |

*

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodással (HL L 114., 2002.4.30., 132. o.) összhangban lévő követelmények.

| — | Nincs előírt bizonyítvány, és a friss hús behozatala tilos (kivéve az ország egész területére vonatkozó sorban jelzett fajok esetében). |
| --- | --- |

—

Nincs előírt bizonyítvány, és a friss hús behozatala tilos (kivéve az ország egész területére vonatkozó sorban jelzett fajok esetében).

»1« Kategóriakorlátozások:

Belsőségek Unióba történő behozatala nem engedélyezett (kivéve a szarvasmarhafélék rekeszizmát és rágóizmait).”

| (2) | A 2. rész a következőképpen módosul:






  a) | a bevezető felsorolás helyébe a következő szöveg lép:
  „2.   RÉSZ

  Állat-egészségügyi bizonyítványminták


  Minta/minták:








  »BOV« | : | Állat-egészségügyi bizonyítványminta háziasított szarvasmarhafélék (ideértve a Bison és a Bubalus fajokat, valamint keresztezett fajtáikat is) friss húsához, ideértve a darált húst is. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| »OVI« | : | Állat-egészségügyi bizonyítványminta háziasított juhfélék (Ovis aries) és háziasított kecskefélék (Capra hircus) friss húsához, ideértve a darált húst is. |
| »POR« | : | Állat-egészségügyi bizonyítványminta háziasított sertésfélék (Sus scrofa) friss húsához, ideértve a darált húst is. |
| »EQU« | : | Állat-egészségügyi bizonyítványminta háziasított egypatások (Equus caballus, Equus asinus és keresztezett fajtáik) friss húsához, kivéve a darált húst. |
| »RUF« | : | Állat-egészségügyi bizonyítványminta a párosujjú patások (Artiodactyla) – a szarvasmarhafélék (a Bison és Bubalus fajokat és keresztezett fajtáikat is ideértve), juhfélék (Ovis aries), kecskefélék (Capra hircus), sertésfélék (Suidae) és pekarifélék (Tayassuidae) kivételével – rendjébe, valamint az orrszarvúfélék (Rhinocerotidae) és az ormányosok (Elephantidae) családjába tartozó, nem háziasított, tenyésztett állatok friss húsához, kivéve a belsőségeket és a darált húst. |
| »RUW« | : | Állat-egészségügyi bizonyítványminta a párosujjú patások (Artiodactyla) – a szarvasmarhafélék (a Bison és Bubalus fajokat és keresztezett fajtáikat is ideértve), juhfélék (Ovis aries), kecskefélék (Capra hircus), sertésfélék (Suidae) és pekarifélék (Tayassuidae) kivételével – rendjébe, valamint az orrszarvúfélék (Rhinocerotidae) és az ormányosok (Elephantidae) családjába tartozó, nem háziasított, vadon élő állatok friss húsához, kivéve a belsőségeket és a darált húst. |
| »SUF« | : | Állat-egészségügyi bizonyítványminta a sertésfélék (Suidae), a pekarifélék (Tayassuidae) vagy tapírfélék (Tapiridae) családjába tartozó, nem háziasított, tenyésztett állatok friss húsához, kivéve a belsőségeket és a darált húst. |
| »SUW« | : | Állat-egészségügyi bizonyítványminta a sertésfélék (Suidae), a pekarifélék (Tayassuidae) vagy tapírfélék (Tapiridae) családjába tartozó, nem háziasított, vadon élő állatok friss húsához, kivéve a belsőségeket és a darált húst. |
| »EQW« | : | Állat-egészségügyi bizonyítványminta a zebrafélék (Hippotigris) alnemzetségébe tartozó, vadon élő egypatás állatok friss húsához, kivéve a belsőségeket és a darált húst. |

(2)

A 2. rész a következőképpen módosul:

a)

a bevezető felsorolás helyébe a következő szöveg lép:

„2.   RÉSZ

Állat-egészségügyi bizonyítványminták

Minta/minták:

»BOV«

:

Állat-egészségügyi bizonyítványminta háziasított szarvasmarhafélék (ideértve a Bison és a Bubalus fajokat, valamint keresztezett fajtáikat is) friss húsához, ideértve a darált húst is.

»OVI«

:

Állat-egészségügyi bizonyítványminta háziasított juhfélék (Ovis aries) és háziasított kecskefélék (Capra hircus) friss húsához, ideértve a darált húst is.

»POR«

:

Állat-egészségügyi bizonyítványminta háziasított sertésfélék (Sus scrofa) friss húsához, ideértve a darált húst is.

»EQU«

:

Állat-egészségügyi bizonyítványminta háziasított egypatások (Equus caballus, Equus asinus és keresztezett fajtáik) friss húsához, kivéve a darált húst.

»RUF«

:

Állat-egészségügyi bizonyítványminta a párosujjú patások (Artiodactyla) – a szarvasmarhafélék (a Bison és Bubalus fajokat és keresztezett fajtáikat is ideértve), juhfélék (Ovis aries), kecskefélék (Capra hircus), sertésfélék (Suidae) és pekarifélék (Tayassuidae) kivételével – rendjébe, valamint az orrszarvúfélék (Rhinocerotidae) és az ormányosok (Elephantidae) családjába tartozó, nem háziasított, tenyésztett állatok friss húsához, kivéve a belsőségeket és a darált húst.

»RUW«

:

Állat-egészségügyi bizonyítványminta a párosujjú patások (Artiodactyla) – a szarvasmarhafélék (a Bison és Bubalus fajokat és keresztezett fajtáikat is ideértve), juhfélék (Ovis aries), kecskefélék (Capra hircus), sertésfélék (Suidae) és pekarifélék (Tayassuidae) kivételével – rendjébe, valamint az orrszarvúfélék (Rhinocerotidae) és az ormányosok (Elephantidae) családjába tartozó, nem háziasított, vadon élő állatok friss húsához, kivéve a belsőségeket és a darált húst.

»SUF«

:

Állat-egészségügyi bizonyítványminta a sertésfélék (Suidae), a pekarifélék (Tayassuidae) vagy tapírfélék (Tapiridae) családjába tartozó, nem háziasított, tenyésztett állatok friss húsához, kivéve a belsőségeket és a darált húst.

»SUW«

:

Állat-egészségügyi bizonyítványminta a sertésfélék (Suidae), a pekarifélék (Tayassuidae) vagy tapírfélék (Tapiridae) családjába tartozó, nem háziasított, vadon élő állatok friss húsához, kivéve a belsőségeket és a darált húst.

»EQW«

:

Állat-egészségügyi bizonyítványminta a zebrafélék (Hippotigris) alnemzetségébe tartozó, vadon élő egypatás állatok friss húsához, kivéve a belsőségeket és a darált húst.

KG (Kiegészítő garanciák)

| »A« | : | a BOV (II.2.6. pont), OVI (II.2.6. pont), RUF (II.2.7. pont) és RUW (II.2.4. pont) állat-egészségügyi bizonyítványminta szerint bizonyítványozott friss hús – belsőségek nélkül – érlelésére, pH-értékének mérésére és kicsontozására vonatkozó garanciák |
| --- | --- | --- |
| »C« | : | a klasszikus sertéspestis azon hasított állati testeken végzett laboratóriumi vizsgálatára vonatkozó garanciák, amelyekből a SUW (II.2.3. B. pont) állat-egészségügyi bizonyítványmintának megfelelően bizonyítványozott friss húst kinyerték. |
| »D« | : | az azon állatok tartási helyéül szolgáló gazdaság(ok)ban feletetett konyhai hulladékra vonatkozó garanciák, amelyekből a POR (II.2.3. d) pont) állat-egészségügyi bizonyítványminta szerint bizonyítványozott friss húst kinyerték. |
| »E« | : | az azon állatokon elvégzett tuberkulinpróbára vonatkozó garanciák, amelyekből a BOV (II.2.4. d) pont) állat-egészségügyi bizonyítványmintának megfelelően bizonyítványozott friss húst kinyerték. |
| »F« | : | a BOV (II.2.6. pont), OVI (II.2.6. pont), RUF (II.2.6. pont) és RUW (II.2.7. pont) állat-egészségügyi bizonyítványmintának megfelelően bizonyítványozott friss hús – belsőségek nélkül – érlelésére és kicsontozására vonatkozó garanciák. |
| »G« | : | 1) belsőségek és gerincoszlop eltávolítására és 2) a RUF (II.1.7. pont) és RUW (II.1.8. pont) bizonyítványmintában említett idült sorvadásos betegséggel kapcsolatban a szarvasfélék vizsgálatára és eredetére vonatkozó garanciák. |
| »H« | : | kiegészítő garanciák Brazília tekintetében. Mivel a brazíliai Santa Catarina államban működő vakcinázási programok keretében nem vakcináznak ragadós száj- és körömfájás ellen, a vakcinázási programra való hivatkozás nem alkalmazandó az említett államból származó és ott levágott állatok húsára. |
| »J« | : | szarvasmarhaféléknek, valamint juh- és kecskeféléknek gazdaságból vágóhídra történő szállítására vonatkozó garanciák, amelyek lehetővé teszik, hogy az állatok a vágóhídra történő közvetlen szállítást megelőzően egy gyűjtőközpontot (a piacokat is ideértve) érintsenek.” |

»A«

:

a BOV (II.2.6. pont), OVI (II.2.6. pont), RUF (II.2.7. pont) és RUW (II.2.4. pont) állat-egészségügyi bizonyítványminta szerint bizonyítványozott friss hús – belsőségek nélkül – érlelésére, pH-értékének mérésére és kicsontozására vonatkozó garanciák

»C«

:

a klasszikus sertéspestis azon hasított állati testeken végzett laboratóriumi vizsgálatára vonatkozó garanciák, amelyekből a SUW (II.2.3. B. pont) állat-egészségügyi bizonyítványmintának megfelelően bizonyítványozott friss húst kinyerték.

»D«

:

az azon állatok tartási helyéül szolgáló gazdaság(ok)ban feletetett konyhai hulladékra vonatkozó garanciák, amelyekből a POR (II.2.3. d) pont) állat-egészségügyi bizonyítványminta szerint bizonyítványozott friss húst kinyerték.

»E«

:

az azon állatokon elvégzett tuberkulinpróbára vonatkozó garanciák, amelyekből a BOV (II.2.4. d) pont) állat-egészségügyi bizonyítványmintának megfelelően bizonyítványozott friss húst kinyerték.

»F«

:

a BOV (II.2.6. pont), OVI (II.2.6. pont), RUF (II.2.6. pont) és RUW (II.2.7. pont) állat-egészségügyi bizonyítványmintának megfelelően bizonyítványozott friss hús – belsőségek nélkül – érlelésére és kicsontozására vonatkozó garanciák.

»G«

:

1) belsőségek és gerincoszlop eltávolítására és 2) a RUF (II.1.7. pont) és RUW (II.1.8. pont) bizonyítványmintában említett idült sorvadásos betegséggel kapcsolatban a szarvasfélék vizsgálatára és eredetére vonatkozó garanciák.

»H«

:

kiegészítő garanciák Brazília tekintetében. Mivel a brazíliai Santa Catarina államban működő vakcinázási programok keretében nem vakcináznak ragadós száj- és körömfájás ellen, a vakcinázási programra való hivatkozás nem alkalmazandó az említett államból származó és ott levágott állatok húsára.

»J«

:

szarvasmarhaféléknek, valamint juh- és kecskeféléknek gazdaságból vágóhídra történő szállítására vonatkozó garanciák, amelyek lehetővé teszik, hogy az állatok a vágóhídra történő közvetlen szállítást megelőzően egy gyűjtőközpontot (a piacokat is ideértve) érintsenek.”

| b) | a „BOV minta” helyébe a következő minta lép:
  „BOV minta |
| --- | --- |

b)

a „BOV minta” helyébe a következő minta lép:

„BOV minta

Image
  Image
  Image
  Image
  Image
  Image

| (c) | Az „OVI minta” helyébe a következő minta lép:
  „OVI minta |
| --- | --- |

(c)

Az „OVI minta” helyébe a következő minta lép:

„OVI minta

Image
  Image
  Image
  Image
  Image

---

(1)  Az Unió és a harmadik országok között létrejött megállapodásokban előírt, egyedi bizonyítványozási követelmények sérelme nélkül.

(2)  A 7. oszlopban jelzett napon vagy azt megelőzően levágott állatok húsa az említett naptól számított 90 napig hozható be az Unióba. Ugyanakkor a nyílt tengeren szállított szállítmányok a bizonyítvány kiállításától számított 40 napig hozhatók be a Közösségbe, ha azt a 7. oszlopban jelzett időpontot megelőzően bizonyítványozták. (A dátummegjelölés hiánya a 7. oszlopban azt jelenti, hogy időbeli korlátozás nem alkalmazandó).

(3)  Kizárólag olyan állatok húsa hozható be az Unióba, melyeket a 8. oszlopban jelzett napon vagy azt követően vágtak le. A dátummegjelölés hiánya a 8. oszlopban azt jelenti, hogy időbeli korlátozás nem alkalmazandó.

(4)  Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság; átmeneti kód, amely semmilyen módon nem sérti az ezen országra vonatkozó végleges nómenklatúrát, amelyet az Egyesült Nemzetek e tárgyban folyó tárgyalásainak befejezését követően állapítanak meg.

(5)  Koszovó kivételével, amely az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozata alapján jelenleg nemzetközi irányítás alá tartozik.

| * | Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodással (HL L 114., 2002.4.30., 132. o.) összhangban lévő követelmények. |
| --- | --- |

*

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodással (HL L 114., 2002.4.30., 132. o.) összhangban lévő követelmények.

| — | Nincs előírt bizonyítvány, és a friss hús behozatala tilos (kivéve az ország egész területére vonatkozó sorban jelzett fajok esetében). |
| --- | --- |

—

Nincs előírt bizonyítvány, és a friss hús behozatala tilos (kivéve az ország egész területére vonatkozó sorban jelzett fajok esetében).

»1« Kategóriakorlátozások:

Belsőségek Unióba történő behozatala nem engedélyezett (kivéve a szarvasmarhafélék rekeszizmát és rágóizmait).”

---

| 16.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/37

---

A BIZOTTSÁG 811/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 15.)

az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló 597/2009/EK tanácsi rendelet 24. cikkének (5) bekezdése alkalmazásában a Kínai Népköztársaságból származó, nagy kiterjedésű vezeték nélküli hálózati modemek (WWAN-modemek) behozatalára vonatkozó nyilvántartási kötelezettség bevezetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 16. cikke (4) bekezdésére és 24. cikke (5) bekezdésére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A Bizottsághoz az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése értelmében kérelem érkezett arra irányulóan, hogy a Kínai Népköztársaságból származó, nagy kiterjedésű vezeték nélküli hálózati modemek (WWAN-modemek) behozatalára nyilvántartási kötelezettséget vezessen be. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottsághoz az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése értelmében kérelem érkezett arra irányulóan, hogy a Kínai Népköztársaságból származó, nagy kiterjedésű vezeték nélküli hálózati modemek (WWAN-modemek) behozatalára nyilvántartási kötelezettséget vezessen be.

A.   AZ ÉRINTETT TERMÉK

| (2) | A nyilvántartásba vétel tárgya a következő termék: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8471 80 00 és az ex 8517 62 00 KN-kód alá besorolt, számítástechnikai eszközök – többek között WWAN-modemmel ellátott Wi-Fi routerek (WWAN/Wi-Fi routerek) – számára internetprotokoll (IP) alapú adatkapcsolatot biztosító, rádióantennával ellátott, nagy kiterjedésű vezeték nélküli hálózati modem (WWAN-modem; a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(2)

A nyilvántartásba vétel tárgya a következő termék: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8471 80 00 és az ex 8517 62 00 KN-kód alá besorolt, számítástechnikai eszközök – többek között WWAN-modemmel ellátott Wi-Fi routerek (WWAN/Wi-Fi routerek) – számára internetprotokoll (IP) alapú adatkapcsolatot biztosító, rádióantennával ellátott, nagy kiterjedésű vezeték nélküli hálózati modem (WWAN-modem; a továbbiakban: érintett termék).

B.   A KÉRELEM

| (3) | Az Option NV (a továbbiakban: kérelmező) panaszának beérkezését követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre eljárás megindításához, ezért az alaprendelet 10. cikkének megfelelően az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (a továbbiakban: értesítés eljárás megindításáról) szubvencióellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból származó, nagy kiterjedésű vezeték nélküli hálózati modemek (WWAN-modemek) behozatalára. |
| --- | --- |

(3)

Az Option NV (a továbbiakban: kérelmező) panaszának beérkezését követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre eljárás megindításához, ezért az alaprendelet 10. cikkének megfelelően az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (a továbbiakban: értesítés eljárás megindításáról) szubvencióellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból származó, nagy kiterjedésű vezeték nélküli hálózati modemek (WWAN-modemek) behozatalára.

| (4) | Ami a panasztételt illeti, a kérelmező az Európai Unióban az érintett termék egyetlen gyártója, így a teljes uniós gyártás 100 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(4)

Ami a panasztételt illeti, a kérelmező az Európai Unióban az érintett termék egyetlen gyártója, így a teljes uniós gyártás 100 %-át képviseli.

| (5) | Ami az állítólagos kiegyenlíthető támogatást illeti, a panaszos bizonyítékkal szolgált az Európai Bizottságnak a különböző különleges támogatási programokról: ilyenek például a kedvezményes hitelek, kedvezményes jövedelemadó-kulcsok, a szabadkereskedelmi zónákban letelepedett vállalkozásból eredő előnyök, közvetett adó- és behozatalivám-programok, támogatási programok, a kormányzat által rendelkezésre bocsátott áruk és szolgáltatások kedvezményes feltételek melletti igénybevétele és kedvezményes szakpolitikai rendelkezések helyi önkormányzati szinten. |
| --- | --- |

(5)

Ami az állítólagos kiegyenlíthető támogatást illeti, a panaszos bizonyítékkal szolgált az Európai Bizottságnak a különböző különleges támogatási programokról: ilyenek például a kedvezményes hitelek, kedvezményes jövedelemadó-kulcsok, a szabadkereskedelmi zónákban letelepedett vállalkozásból eredő előnyök, közvetett adó- és behozatalivám-programok, támogatási programok, a kormányzat által rendelkezésre bocsátott áruk és szolgáltatások kedvezményes feltételek melletti igénybevétele és kedvezményes szakpolitikai rendelkezések helyi önkormányzati szinten.

| (6) | A kérelmező kéri továbbá, hogy az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése értelmében az érintett termék behozatalára vezessenek be nyilvántartásbavételi kötelezettséget, hogy az érintett behozatalra vonatkozó intézkedések a nyilvántartásba vétel időpontjától alkalmazhatók lehessenek. |
| --- | --- |

(6)

A kérelmező kéri továbbá, hogy az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése értelmében az érintett termék behozatalára vezessenek be nyilvántartásbavételi kötelezettséget, hogy az érintett behozatalra vonatkozó intézkedések a nyilvántartásba vétel időpontjától alkalmazhatók lehessenek.

C.   A NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL INDOKAI

| (7) | Az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdése értelmében ideiglenes rendelkezések legkorábban az eljárás megindításától számított 60. nappal hozhatók. Az alaprendelet 16. cikkének (4) bekezdése szerint azonban végleges kiegyenlítő vám kivethető olyan termékekre, amelyeket ideiglenes intézkedések alkalmazásának a hatálybalépését megelőző 90 napon belül léptettek be felhasználás céljából, feltéve, hogy az említett bekezdésben előírt feltételek teljesülnek, és a behozatalt a 24. cikk (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vették. Az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerint a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációkat követően utasíthatja a vámhatóságokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a behozatal nyilvántartásba vételéhez annak érdekében, hogy ezen intézkedések ezt követően a nyilvántartásba vétel napjától azonnal alkalmazhatók legyenek az érintett behozatalra. A behozatal a nyilvántartásba vétel teljesítésétől tehető függővé, miután az uniós gazdasági ágazat az ezen intézkedést megfelelően alátámasztó bizonyítékkal ellátott kérelmet nyújtott be. |
| --- | --- |

(7)

Az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdése értelmében ideiglenes rendelkezések legkorábban az eljárás megindításától számított 60. nappal hozhatók. Az alaprendelet 16. cikkének (4) bekezdése szerint azonban végleges kiegyenlítő vám kivethető olyan termékekre, amelyeket ideiglenes intézkedések alkalmazásának a hatálybalépését megelőző 90 napon belül léptettek be felhasználás céljából, feltéve, hogy az említett bekezdésben előírt feltételek teljesülnek, és a behozatalt a 24. cikk (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vették. Az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerint a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációkat követően utasíthatja a vámhatóságokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a behozatal nyilvántartásba vételéhez annak érdekében, hogy ezen intézkedések ezt követően a nyilvántartásba vétel napjától azonnal alkalmazhatók legyenek az érintett behozatalra. A behozatal a nyilvántartásba vétel teljesítésétől tehető függővé, miután az uniós gazdasági ágazat az ezen intézkedést megfelelően alátámasztó bizonyítékkal ellátott kérelmet nyújtott be.

| (8) | A kérelem elegendő bizonyítékot tartalmaz a nyilvántartásbavételi kötelezettség alátámasztásához. |
| --- | --- |

(8)

A kérelem elegendő bizonyítékot tartalmaz a nyilvántartásbavételi kötelezettség alátámasztásához.

| (9) | Az állítólagos támogatások többek között az alábbiakat foglalják magukban: jövedelemadó-programok (pl. jövedelemadó alóli mentesség vagy adócsökkentés a „2 évig mentesség + 3 évig fele adó” program keretében, jövedelemadó-csökkentés csúcs- vagy új technológiával foglalkozó iparágak számára, jövedelemadó-jóváírás a hazai gyártmányú berendezéseket vásárló, hazai tulajdonú vállalatok számára); közvetett adó- és behozatalivám-programok (pl. hozzáadottérték-adó [héa] és vám alóli mentesség a behozott berendezésekre), kedvezményes hitelkonstrukciók (pl. állami tulajdonú kereskedelmi bankok és az állami fejlesztési bankok által nyújtott fejlesztési hitelek, köztük exportfinanszírozás); támogatási programok (pl. az Elektronikai és Információs Ágazat Fejlesztési Alapja [IT Alap], alap az állami kulcstechnológiák helyreállítását célzó projekt részére, díjak híres márkák részére), kormányzati intézkedések termékek és szolgáltatások normális érték alatt való rendelkezésre bocsátásáról (pl. földhasználati jogok esetében), helyi önkormányzatok preferenciális politikái, köztük különleges térségekre és ipari parkokra vonatkozó kedvezmények (pl. a Shenzenre, Sanghajra, Pekingre, Xianra vonatkozó preferenciális politikák). |
| --- | --- |

(9)

Az állítólagos támogatások többek között az alábbiakat foglalják magukban: jövedelemadó-programok (pl. jövedelemadó alóli mentesség vagy adócsökkentés a „2 évig mentesség + 3 évig fele adó” program keretében, jövedelemadó-csökkentés csúcs- vagy új technológiával foglalkozó iparágak számára, jövedelemadó-jóváírás a hazai gyártmányú berendezéseket vásárló, hazai tulajdonú vállalatok számára); közvetett adó- és behozatalivám-programok (pl. hozzáadottérték-adó [héa] és vám alóli mentesség a behozott berendezésekre), kedvezményes hitelkonstrukciók (pl. állami tulajdonú kereskedelmi bankok és az állami fejlesztési bankok által nyújtott fejlesztési hitelek, köztük exportfinanszírozás); támogatási programok (pl. az Elektronikai és Információs Ágazat Fejlesztési Alapja [IT Alap], alap az állami kulcstechnológiák helyreállítását célzó projekt részére, díjak híres márkák részére), kormányzati intézkedések termékek és szolgáltatások normális érték alatt való rendelkezésre bocsátásáról (pl. földhasználati jogok esetében), helyi önkormányzatok preferenciális politikái, köztük különleges térségekre és ipari parkokra vonatkozó kedvezmények (pl. a Shenzenre, Sanghajra, Pekingre, Xianra vonatkozó preferenciális politikák).

| (10) | Az állítások szerint a fent említett programok támogatások, mivel a Kínai Népköztársaság kormánya és más regionális önkormányzatok (beleértve az állami szerveket is) pénzügyi hozzájárulásával zajlanak, és előnyt jelentenek a kedvezményezetteknek, vagyis a vizsgált termék exportáló gyártóinak. Ezek állítólag az exportteljesítménytől és/vagy attól függnek, hogy előnyben részesítik-e a hazai termékeket az importtermékekkel szemben, és/vagy egyes vállalatokra vagy vállalatcsoportokra és/vagy termékekre és/vagy régiókra korlátozódnak-e, épp ezért egyediek-e és kiegyenlíthetők-e. |
| --- | --- |

(10)

Az állítások szerint a fent említett programok támogatások, mivel a Kínai Népköztársaság kormánya és más regionális önkormányzatok (beleértve az állami szerveket is) pénzügyi hozzájárulásával zajlanak, és előnyt jelentenek a kedvezményezetteknek, vagyis a vizsgált termék exportáló gyártóinak. Ezek állítólag az exportteljesítménytől és/vagy attól függnek, hogy előnyben részesítik-e a hazai termékeket az importtermékekkel szemben, és/vagy egyes vállalatokra vagy vállalatcsoportokra és/vagy termékekre és/vagy régiókra korlátozódnak-e, épp ezért egyediek-e és kiegyenlíthetők-e.

| (11) | A kérelem elegendő bizonyítékkal szolgál olyan súlyos körülmények meglétére, amikor a kérdéses támogatott termék esetében a viszonylag rövid időszakon belül beszállított, kiegyenlíthető támogatásokból származó gazdasági előnyöket biztosító, nagy mennyiségű behozatal miatt keletkezett kár nehezen orvosolható. Az ilyen körülmények fennállását igazolja többek között az uniós gazdasági ágazat helyzetének gyors romlása, az, hogy az Unióban csak egyetlen gyártó létezik, valamint az érintett termék gyártásához szükséges K + F költségének jelentős mértéke. Mindezek fényében a panaszos bizonyítékokkal szolgált arról, hogy a vizsgált terméknek az érintett országból történő behozatala mind abszolút értékben, mind a piaci részesedést tekintve összességében számottevően megnövekedett. A nagy mennyiségű behozatal által okozott kár tekintetében a panaszos által benyújtott bizonyíték azt mutatja, hogy a behozott vizsgált termék mennyisége és árai – egyéb következmények mellett – kedvezőtlenül hatottak az eladott mennyiségre, az uniós gazdasági ágazat által kialakított árszintre és a piaci részesedésre, és ezáltal jelentős mértékben rontják az uniós gazdasági ágazat összteljesítményét, valamint pénzügyi és foglalkoztatási helyzetét. Következésképpen a Bizottságnak elegendő bizonyíték áll rendelkezésére arra, hogy – e kár ismételt előfordulásának megakadályozása érdekében – szükség lehet kiegyenlítő vámok visszamenőleges hatályú bevezetésére. |
| --- | --- |

(11)

A kérelem elegendő bizonyítékkal szolgál olyan súlyos körülmények meglétére, amikor a kérdéses támogatott termék esetében a viszonylag rövid időszakon belül beszállított, kiegyenlíthető támogatásokból származó gazdasági előnyöket biztosító, nagy mennyiségű behozatal miatt keletkezett kár nehezen orvosolható. Az ilyen körülmények fennállását igazolja többek között az uniós gazdasági ágazat helyzetének gyors romlása, az, hogy az Unióban csak egyetlen gyártó létezik, valamint az érintett termék gyártásához szükséges K + F költségének jelentős mértéke. Mindezek fényében a panaszos bizonyítékokkal szolgált arról, hogy a vizsgált terméknek az érintett országból történő behozatala mind abszolút értékben, mind a piaci részesedést tekintve összességében számottevően megnövekedett. A nagy mennyiségű behozatal által okozott kár tekintetében a panaszos által benyújtott bizonyíték azt mutatja, hogy a behozott vizsgált termék mennyisége és árai – egyéb következmények mellett – kedvezőtlenül hatottak az eladott mennyiségre, az uniós gazdasági ágazat által kialakított árszintre és a piaci részesedésre, és ezáltal jelentős mértékben rontják az uniós gazdasági ágazat összteljesítményét, valamint pénzügyi és foglalkoztatási helyzetét. Következésképpen a Bizottságnak elegendő bizonyíték áll rendelkezésére arra, hogy – e kár ismételt előfordulásának megakadályozása érdekében – szükség lehet kiegyenlítő vámok visszamenőleges hatályú bevezetésére.

| (12) | Ennek megfelelően a nyilvántartásba vételre vonatkozó feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(12)

Ennek megfelelően a nyilvántartásba vételre vonatkozó feltételek teljesülnek.

D.   AZ ELJÁRÁS

| (13) | A fentiek alapján a Bizottság szerint a panaszos kérelme elegendő bizonyítékot tartalmaz az érintett termék behozatalára az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséhez. |
| --- | --- |

(13)

A fentiek alapján a Bizottság szerint a panaszos kérelme elegendő bizonyítékot tartalmaz az érintett termék behozatalára az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséhez.

| (14) | A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben olyan kérelmet nyújtanak be, amelyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különös okok indokolják. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben olyan kérelmet nyújtanak be, amelyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különös okok indokolják.

E.   NYIVÁNTARTÁSBA VÉTEL

| (15) | Az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban az érintett termék (2) behozatalát nyilvántartásba kell venni annak biztosítása érdekében, hogy amennyiben a vizsgálat eredményei alapján megállapítják, hogy kiegyenlítő vámok elrendelése szükséges, a vámok a szükséges feltételek teljesülése esetén visszamenőlegesen is beszedhetők legyenek az alkalmazandó jogi rendelkezésekkel összhangban. |
| --- | --- |

(15)

Az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban az érintett termék (2) behozatalát nyilvántartásba kell venni annak biztosítása érdekében, hogy amennyiben a vizsgálat eredményei alapján megállapítják, hogy kiegyenlítő vámok elrendelése szükséges, a vámok a szükséges feltételek teljesülése esetén visszamenőlegesen is beszedhetők legyenek az alkalmazandó jogi rendelkezésekkel összhangban.

| (16) | Bármilyen jövőbeni kötelezettségek a szubvencióellenes vizsgálat eredményei alapján keletkeznek. Lehetetlen megbecsülni a jövőbeni kötelezettségek mértékét, mivel azok a megállapított kiegyenlíthető támogatások mértékétől függenek, valamint attól, miként kellene azokat a vizsgált termékhez rendelni. |
| --- | --- |

(16)

Bármilyen jövőbeni kötelezettségek a szubvencióellenes vizsgálat eredményei alapján keletkeznek. Lehetetlen megbecsülni a jövőbeni kötelezettségek mértékét, mivel azok a megállapított kiegyenlíthető támogatások mértékétől függenek, valamint attól, miként kellene azokat a vizsgált termékhez rendelni.

F.   SZEMÉLYES ADATOK FELDOLGOZÁSA

| (17) | A Bizottság a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően fog kezelni, |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően fog kezelni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság felkéri a vámhatóságokat, hogy az 597/2009/EK rendelet 24. cikkének (5) bekezdésének megfelelően tegyék meg a szükséges lépéseket az érintett termék – vagyis a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8471 80 00 és az ex 8517 62 00 KN-kód (8517800010, 8517620011 és 8517620091 TARIC-kód) alá besorolt számítástechnikai eszközök, többek között WWAN-modemmel ellátott Wi-Fi routerek (WWAN/Wi-Fi routerek) számára internetprotokoll (IP) alapú adatkapcsolatot biztosító, rádióantennával ellátott, nagy kiterjedésű vezeték nélküli hálózati modem (WWAN-modem) – Unióba irányuló behozatalának nyilvántartásba vételéhez. A nyilvántartásba vétel kilenc hónappal e rendelet hatálybalépésének napját követően hatályát veszti.

(2)   A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy e rendelet közzétételének időpontjától számított húsz napon belül ismertessék írásban álláspontjukat, állításaikat támasszák alá bizonyítékkal, illetve kérelmezzék meghallgatásukat.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

1

(2)  Tájékoztatásképpen megjegyzendő, hogy az 570/2010/EU bizottsági rendeletnek (HL L 163., 2010.6.30., 34. o.) megfelelően már utasították a vámhatóságokat a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék nyilvántartásba vételéhez szükséges lépések megtételére. Ezt az intézkedést a dömpingellenes eljárás iránti kérelemmel összefüggésben benyújtott nyilvántartásbavételi kérelemre való tekintettel hozták (további információért lásd: Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó, vezeték nélküli nagy kiterjedésű hálózati (WWAN) modemek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 171., 2010.6.30., 9. o.)).

2

(3)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

3

---

| 16.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/40

---

A BIZOTTSÁG 812/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 15.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes, folytonos üvegszálból készült termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Az eljárás megindítása

| (1) | A Bizottság 2009. december 17-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétett értesítésben dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK vagy érintett ország) származó egyes, folytonos üvegszálból készült termékek behozatala tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2009. december 17-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétett értesítésben dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK vagy érintett ország) származó egyes, folytonos üvegszálból készült termékek behozatala tekintetében.

| (2) | A Bizottság a dömpingellenes eljárást az egyes, folytonos üvegszálból készült termékek uniós gyártásának jelentős részét – ebben az esetben több mint 50 %-át – képviselő gyártók nevében az APFE – European Glass Fiber Producers Association (a továbbiakban: panaszos) által 2009. november 3-án benyújtott panaszt követően indította meg. Az említett termék dömpingjére és az abból eredő súlyos károkra a panaszban felhozott bizonyítékokat az eljárás megindításához elegendőnek ítélték. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a dömpingellenes eljárást az egyes, folytonos üvegszálból készült termékek uniós gyártásának jelentős részét – ebben az esetben több mint 50 %-át – képviselő gyártók nevében az APFE – European Glass Fiber Producers Association (a továbbiakban: panaszos) által 2009. november 3-án benyújtott panaszt követően indította meg. Az említett termék dömpingjére és az abból eredő súlyos károkra a panaszban felhozott bizonyítékokat az eljárás megindításához elegendőnek ítélték.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (3) | A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, exportáló gyártókat, valamint a KNK képviselőit, a közismerten érintett importőröket, szállítókat és felhasználókat, valamint szövetségeiket. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, exportáló gyártókat, valamint a KNK képviselőit, a közismerten érintett importőröket, szállítókat és felhasználókat, valamint szövetségeiket. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek.

| (4) | Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(4)

Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

| (5) | Tekintettel az exportáló gyártók, az importőrök és az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor össze tudja állítani a mintát, valamennyi exportáló gyártót, importőrt és uniós gyártót felkért arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint adjon alapvető információkat a vizsgált időszakban (2008. október 1. és 2009. szeptember 30. között) az érintett termékkel kapcsolatban folytatott tevékenységeiről. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel az exportáló gyártók, az importőrök és az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor össze tudja állítani a mintát, valamennyi exportáló gyártót, importőrt és uniós gyártót felkért arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint adjon alapvető információkat a vizsgált időszakban (2008. október 1. és 2009. szeptember 30. között) az érintett termékkel kapcsolatban folytatott tevékenységeiről.

| (6) | Nyolc kínai exportáló gyártó vagy exportáló gyártók csoportja, valamint hét uniós gyártó vagy exportáló gyártók csoportja adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A beérkezett információk megvizsgálását követően, és tekintettel az együttműködési hajlandóságot mutató exportáló gyártók és uniós gyártók nagy számára, az a döntés született, hogy e gyártók tekintetében mintavétel szükséges (lásd az alábbi (12) és (13) preambulumbekezdéseket). |
| --- | --- |

(6)

Nyolc kínai exportáló gyártó vagy exportáló gyártók csoportja, valamint hét uniós gyártó vagy exportáló gyártók csoportja adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A beérkezett információk megvizsgálását követően, és tekintettel az együttműködési hajlandóságot mutató exportáló gyártók és uniós gyártók nagy számára, az a döntés született, hogy e gyártók tekintetében mintavétel szükséges (lásd az alábbi (12) és (13) preambulumbekezdéseket).

| (7) | A független importőrök tekintetében a vizsgálat mintavételi szakaszában mindössze három importőr adta meg a kért tájékoztatást az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. Ezért az a döntés született, hogy nem mintavétel alkalmazására kerül sor, hanem kérdőívet küldenek azoknak az importőröknek, akik jelentkeztek. |
| --- | --- |

(7)

A független importőrök tekintetében a vizsgálat mintavételi szakaszában mindössze három importőr adta meg a kért tájékoztatást az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. Ezért az a döntés született, hogy nem mintavétel alkalmazására kerül sor, hanem kérdőívet küldenek azoknak az importőröknek, akik jelentkeztek.

| (8) | Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a mintavételbe bevont KNK-beli exportáló gyártóknak piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását - amennyiben ezt igénylik –, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintavételbe bevont exportáló gyártóknak. A mintavételbe bevont valamennyi vállalat (csoport) az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében piacgazdasági elbánást, illetve egyéni elbánást kért arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a mintavételbe bevont KNK-beli exportáló gyártóknak piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását - amennyiben ezt igénylik –, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintavételbe bevont exportáló gyártóknak. A mintavételbe bevont valamennyi vállalat (csoport) az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében piacgazdasági elbánást, illetve egyéni elbánást kért arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek.

| (9) | A Bizottság hivatalosan közzétette a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a KNK-beli érintett exportáló gyártók, a KNK hatóságai és a panaszos számára. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket, és meghallgatást kérjenek, amennyiben erre különleges okaik vannak. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság hivatalosan közzétette a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a KNK-beli érintett exportáló gyártók, a KNK hatóságai és a panaszos számára. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket, és meghallgatást kérjenek, amennyiben erre különleges okaik vannak.

| (10) | A Bizottság kérdőívet küldött a mintavételbe bevont exportáló gyártóknak, a mintavételbe bevont uniós gyártóknak, az importőröknek, valamint az összes ismert felhasználónak és felhasználói szövetségnek. A mintavételbe bevont KNK-beli exportáló gyártók, a mintavételbe bevont összes uniós gyártó, két importőr és 13 felhasználó küldött vissza teljesen kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság kérdőívet küldött a mintavételbe bevont exportáló gyártóknak, a mintavételbe bevont uniós gyártóknak, az importőröknek, valamint az összes ismert felhasználónak és felhasználói szövetségnek. A mintavételbe bevont KNK-beli exportáló gyártók, a mintavételbe bevont összes uniós gyártó, két importőr és 13 felhasználó küldött vissza teljesen kitöltött kérdőívet.

| (11) | A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:






  a) | KNK-beli exportáló gyártók







  — | Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC”) |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:

a)

KNK-beli exportáló gyártók

—

Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC”)

| — | Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. és Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), és |
| --- | --- |

—

Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. és Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), és

| — | New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. és Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.) |
| --- | --- |

—

New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. és Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)

| b) | Uniós gyártók







  — | Johns Manville Slovakia, Trnava (Nagyszombat), Szlovákia |
| --- | --- | --- |

b)

Uniós gyártók

—

Johns Manville Slovakia, Trnava (Nagyszombat), Szlovákia

| — | European Owens Corning Fiberglas, Brüsszel, Belgium |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fiberglas, Brüsszel, Belgium

| — | Owens Corning France, Chambéry, Franciaország |
| --- | --- |

—

Owens Corning France, Chambéry, Franciaország

| — | PPG Industries BV, Hoogezand, Hollandia |
| --- | --- |

—

PPG Industries BV, Hoogezand, Hollandia

| c) | Uniós felhasználók







  — | Sabic Europe BV, Sittard, Hollandia, valamint Genk, Belgium |
| --- | --- | --- |

c)

Uniós felhasználók

—

Sabic Europe BV, Sittard, Hollandia, valamint Genk, Belgium

| — | Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Hollandia |
| --- | --- |

—

Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Hollandia

| d) | Analóg országbeli gyártó







  — | Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Törökország. |
| --- | --- | --- |

d)

Analóg országbeli gyártó

—

Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Törökország.

3.   Mintavétel

| (12) | A jelentkező nyolc kínai exportáló gyártóból vagy exportáló gyártók csoportjából a Bizottság – az alaprendelet 17. cikkének megfelelően – kiválasztotta a mintát a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív exportmennyiség alapján. A kiválasztott minta az együttműködő felek által a KNK-ból az unióba exportált mennyiség több mint 70 %-át képviselő három vállalat(csoport)ból áll. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultáltak az érintett felekkel, akik nem emeltek kifogást. |
| --- | --- |

(12)

A jelentkező nyolc kínai exportáló gyártóból vagy exportáló gyártók csoportjából a Bizottság – az alaprendelet 17. cikkének megfelelően – kiválasztotta a mintát a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív exportmennyiség alapján. A kiválasztott minta az együttműködő felek által a KNK-ból az unióba exportált mennyiség több mint 70 %-át képviselő három vállalat(csoport)ból áll. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultáltak az érintett felekkel, akik nem emeltek kifogást.

| (13) | Az uniós gyártók tekintetében hét gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. Az ezen együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság az értékesítés és gyártás tekintetében a három legnagyobb uniós gyártó(csoport)ból álló mintát állított össze, amelyek az összes együttműködő uniós gyártó értékesítésének 64 %-át képviselik. |
| --- | --- |

(13)

Az uniós gyártók tekintetében hét gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. Az ezen együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság az értékesítés és gyártás tekintetében a három legnagyobb uniós gyártó(csoport)ból álló mintát állított össze, amelyek az összes együttműködő uniós gyártó értékesítésének 64 %-át képviselik.

4.   A vizsgált időszak

| (14) | A dömping és a kár vizsgálata a 2008. október 1. és 2009. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgált időszak) irányult. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006-tól a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(14)

A dömping és a kár vizsgálata a 2008. október 1. és 2009. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgált időszak) irányult. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006-tól a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (15) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő érintett termék a következő: a jelenleg a 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10, illetve az ex 7019 31 00 KN-kód alá tartozó, legfeljebb 50 mm hosszúságú vágott üvegszál; üvegszál előfonat; üvegszál pászma és fonal, illetve üvegszálból készült szövedék, az üveggyapotból készült szövedék kivételével (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(15)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő érintett termék a következő: a jelenleg a 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10, illetve az ex 7019 31 00 KN-kód alá tartozó, legfeljebb 50 mm hosszúságú vágott üvegszál; üvegszál előfonat; üvegszál pászma és fonal, illetve üvegszálból készült szövedék, az üveggyapotból készült szövedék kivételével (a továbbiakban: érintett termék).

| (16) | Az érintett termék a kompozit anyagokat előállító iparágban a hőre lágyuló és hőkezelt gyanták megerősítésére leggyakrabban használt nyersanyag. A létrejövő kompozit anyagokat (üvegszállal megerősített műanyagok) számos más iparágban alkalmazzák: gépjárműipar, elektromos/elektronikai ipar, szélerőműlapátok, építés/építőipar, tartályok/csövek, fogyasztási cikkek, légtér/katonai felhasználás stb. |
| --- | --- |

(16)

Az érintett termék a kompozit anyagokat előállító iparágban a hőre lágyuló és hőkezelt gyanták megerősítésére leggyakrabban használt nyersanyag. A létrejövő kompozit anyagokat (üvegszállal megerősített műanyagok) számos más iparágban alkalmazzák: gépjárműipar, elektromos/elektronikai ipar, szélerőműlapátok, építés/építőipar, tartályok/csövek, fogyasztási cikkek, légtér/katonai felhasználás stb.

| (17) | Ezen eljárás a folytonos üvegszálból készült termékek négy alaptípusára – azaz a vágott szálakra, előfonatokra, szövedékekre (az üveggyapotból készült szövedék kivételével) és fonalra – terjed ki. A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett termék különböző típusainak megjelenésében mutatkozó különbségek és végfelhasználásukban mutatkozó esetleges különbségek ellenére az érintett termék szinte valamennyi különböző típusa ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik. Megállapították azonban, hogy a pászmák nem ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, mivel nem folytonos üvegszálból, hanem eltérő hosszúságú szálakból készülnek. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy egyes nagyon különleges előfonat- és fonaltípusokat, amelyek jelenleg a 7019 12 00, illetve a 7019 19 10 KN-kód alá tartoznak, ki kellene zárni, mivel ezek különlegesen kezelt – bevonattal ellátott és impregnált – típusok, amelyeknek az izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot, ezáltal pedig eltérő fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek. |
| --- | --- |

(17)

Ezen eljárás a folytonos üvegszálból készült termékek négy alaptípusára – azaz a vágott szálakra, előfonatokra, szövedékekre (az üveggyapotból készült szövedék kivételével) és fonalra – terjed ki. A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett termék különböző típusainak megjelenésében mutatkozó különbségek és végfelhasználásukban mutatkozó esetleges különbségek ellenére az érintett termék szinte valamennyi különböző típusa ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik. Megállapították azonban, hogy a pászmák nem ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, mivel nem folytonos üvegszálból, hanem eltérő hosszúságú szálakból készülnek. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy egyes nagyon különleges előfonat- és fonaltípusokat, amelyek jelenleg a 7019 12 00, illetve a 7019 19 10 KN-kód alá tartoznak, ki kellene zárni, mivel ezek különlegesen kezelt – bevonattal ellátott és impregnált – típusok, amelyeknek az izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot, ezáltal pedig eltérő fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek.

| (18) | A fonalak számos továbbfelhasználója állította, hogy az utóbbiakat teljesen ki kellene zárni az eljárás hatálya alól, tekintettel arra, hogy az Unióban szinte nincs gyártóbázis, valamint a fonalak és más terméktípusok nem helyettesíthetők egymással. |
| --- | --- |

(18)

A fonalak számos továbbfelhasználója állította, hogy az utóbbiakat teljesen ki kellene zárni az eljárás hatálya alól, tekintettel arra, hogy az Unióban szinte nincs gyártóbázis, valamint a fonalak és más terméktípusok nem helyettesíthetők egymással.

| (19) | A vizsgálat azonban legalább egy irányú helyettesíthetőség fennállását kimutatta (nevezetesen azt, hogy a fonal számos alkalmazás céljára használható más típusok helyett, még akkor is, ha ez – tekintettel a fonalak viszonylag magas árára – nem is lenne mindig gazdaságilag életképes lehetőség), az egyes termék típusok korlátozott gyártóbázisa pedig önmagában nem indokolhatja az ilyen típus kizárást az eljárás hatálya alól mindaddig, amíg az más típusokéval azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel és alkalmazásokkal rendelkezik. Mivel a folytonos üvegszálból készült fonalak minden más üvegszálból készült termékével azonos alapvető jellemzőkkel rendelkeznek, és bizonyos mértékig helyettesíthetők azokkal, az az ideiglenes döntés született, hogy nincs ok arra, hogy a fonalakat kizárják a termék definíciójából. Megjegyzendő azonban, hogy ezen állítás további értékelésére különös figyelmet fognak fordítani. |
| --- | --- |

(19)

A vizsgálat azonban legalább egy irányú helyettesíthetőség fennállását kimutatta (nevezetesen azt, hogy a fonal számos alkalmazás céljára használható más típusok helyett, még akkor is, ha ez – tekintettel a fonalak viszonylag magas árára – nem is lenne mindig gazdaságilag életképes lehetőség), az egyes termék típusok korlátozott gyártóbázisa pedig önmagában nem indokolhatja az ilyen típus kizárást az eljárás hatálya alól mindaddig, amíg az más típusokéval azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel és alkalmazásokkal rendelkezik. Mivel a folytonos üvegszálból készült fonalak minden más üvegszálból készült termékével azonos alapvető jellemzőkkel rendelkeznek, és bizonyos mértékig helyettesíthetők azokkal, az az ideiglenes döntés született, hogy nincs ok arra, hogy a fonalakat kizárják a termék definíciójából. Megjegyzendő azonban, hogy ezen állítás további értékelésére különös figyelmet fognak fordítani.

2.   Hasonló termék

| (20) | Az érintett termék és a KNK, valamint az ideiglenesen analóg országnak tekintett Törökország belföldi piacán értékesített folytonos üvegszálból készült termékek, továbbá az Unióban az uniós ágazat által gyártott és értékesített folytonos üvegszálból készült termékek esetében megállapítható, hogy alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságaik, továbbá alkalmazásaik azonosak. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintették. |
| --- | --- |

(20)

Az érintett termék és a KNK, valamint az ideiglenesen analóg országnak tekintett Törökország belföldi piacán értékesített folytonos üvegszálból készült termékek, továbbá az Unióban az uniós ágazat által gyártott és értékesített folytonos üvegszálból készült termékek esetében megállapítható, hogy alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságaik, továbbá alkalmazásaik azonosak. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintették.

C.   DÖMPING

1.   Piacgazdasági elbánás

| (21) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a KNK-ból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. |
| --- | --- |

(21)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a KNK-ból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat.

| (22) | Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönynyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:






  1. | az üzleti döntéseket és költségeket a piaci feltételek szerint alakítják ki, jelentős állami beavatkozás nélkül; |
| --- | --- | --- |

(22)

Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönynyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:

1.

az üzleti döntéseket és költségeket a piaci feltételek szerint alakítják ki, jelentős állami beavatkozás nélkül;

| 2. | a számviteli nyilvántartásokat a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően, függetlenül auditálják, és alkalmazzák minden célra; |
| --- | --- |

2.

a számviteli nyilvántartásokat a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően, függetlenül auditálják, és alkalmazzák minden célra;

| 3. | nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások; |
| --- | --- |

3.

nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások;

| 4. | a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályok biztosítják a stabilitást és jogbiztonságot; |
| --- | --- |

4.

a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályok biztosítják a stabilitást és jogbiztonságot;

| 5. | a valutaátváltások piaci árfolyamon történnek. |
| --- | --- |

5.

a valutaátváltások piaci árfolyamon történnek.

| (23) | Ebben a vizsgálatban valamennyi, a mintavételre kiválasztott exportáló csoport piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, és a megadott határidőn belül válaszolt a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványra:






  — | Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC”) |
| --- | --- | --- |

(23)

Ebben a vizsgálatban valamennyi, a mintavételre kiválasztott exportáló csoport piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, és a megadott határidőn belül válaszolt a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványra:

—

Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC”)

| — | Jushi Group, és |
| --- | --- |

—

Jushi Group, és

| — | New Changhai Group. |
| --- | --- |

—

New Changhai Group.

| (24) | Valamennyi fent említett mintában szereplő exportáló gyártó vagy gyártócsoport tekintetében a Bizottság felkutatott minden szükségesnek ítélt információt és a szóban forgó vállalatok telephelyein ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványukon megadott információkat és minden más szükségesnek ítélt információt. |
| --- | --- |

(24)

Valamennyi fent említett mintában szereplő exportáló gyártó vagy gyártócsoport tekintetében a Bizottság felkutatott minden szükségesnek ítélt információt és a szóban forgó vállalatok telephelyein ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványukon megadott információkat és minden más szükségesnek ítélt információt.

| (25) | A vizsgálat során megállapították, hogy két, a mintavételbe bevont KNK-beli exportáló gyártó/csoport nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket a piacgazdasági elbánás megadásához. |
| --- | --- |

(25)

A vizsgálat során megállapították, hogy két, a mintavételbe bevont KNK-beli exportáló gyártó/csoport nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket a piacgazdasági elbánás megadásához.

| (26) | Különösen az egyik exportáló gyártó/csoport nem tudta bizonyítani, hogy üzleti döntései kielégítő mértékben mentesek az állami beavatkozástól. Az igazgatótanácsában található igazgatók többségét egy többségi állami tulajdonban álló vállalat jelölte ki. Következésképpen, az állam sikeresen meg tudta akadályozni bármely döntés meghozatalát. Ennélfogva egyértelmű, hogy az állam jelentős szerepet játszik a vállalat döntéshozatali folyamatában. A vállalat emellett azt sem tudta bizonyítani, hogy egyértelmű számviteli nyilvántartással rendelkezne, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, mivel a vállalat adóköteles bevétele nem szerepelt helyesen a pénzügyi kimutatásokban. |
| --- | --- |

(26)

Különösen az egyik exportáló gyártó/csoport nem tudta bizonyítani, hogy üzleti döntései kielégítő mértékben mentesek az állami beavatkozástól. Az igazgatótanácsában található igazgatók többségét egy többségi állami tulajdonban álló vállalat jelölte ki. Következésképpen, az állam sikeresen meg tudta akadályozni bármely döntés meghozatalát. Ennélfogva egyértelmű, hogy az állam jelentős szerepet játszik a vállalat döntéshozatali folyamatában. A vállalat emellett azt sem tudta bizonyítani, hogy egyértelmű számviteli nyilvántartással rendelkezne, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, mivel a vállalat adóköteles bevétele nem szerepelt helyesen a pénzügyi kimutatásokban.

| (27) | A mintavételbe bevont másik exportáló gyártó/csoport sem tudta bizonyítani, hogy üzleti döntései kielégítő mértékben mentesek az állami beavatkozástól. A csoport két kereskedője állami tulajdonban álló vállalat. Az állam továbbá jelentős mértékben be tud avatkozni a csoport egyik exportáló gyártójának döntéshozatalába az állami tulajdonban álló anyavállalatot képviselő igazgató hallgatólagos vétó joga alapján. Ez a gyártó viszont a csoportba tartozó két másik exportáló gyártó anyavállalata és többségi tulajdonosa, így az állam jelentős mértékben be tud avatkozni azok döntéshozatalába is. A csoportba tartozó három exportáló gyártó továbbá nem tudta bizonyítani, hogy megfelel a 2. kritériumnak, mivel két exportáló gyártó esetében a kedvezményes adóelbánás nem szerepelt a pénzügyi kimutatásokban, míg a harmadik esetében a könyvvizsgálat nem tűnt függetlennek. Ezen túlmenően a csoportba tartozó öt vállalat nem felelt meg a 3. kritériumnak (főként a földhasználati jogok nem piacközpontú árai következtében). |
| --- | --- |

(27)

A mintavételbe bevont másik exportáló gyártó/csoport sem tudta bizonyítani, hogy üzleti döntései kielégítő mértékben mentesek az állami beavatkozástól. A csoport két kereskedője állami tulajdonban álló vállalat. Az állam továbbá jelentős mértékben be tud avatkozni a csoport egyik exportáló gyártójának döntéshozatalába az állami tulajdonban álló anyavállalatot képviselő igazgató hallgatólagos vétó joga alapján. Ez a gyártó viszont a csoportba tartozó két másik exportáló gyártó anyavállalata és többségi tulajdonosa, így az állam jelentős mértékben be tud avatkozni azok döntéshozatalába is. A csoportba tartozó három exportáló gyártó továbbá nem tudta bizonyítani, hogy megfelel a 2. kritériumnak, mivel két exportáló gyártó esetében a kedvezményes adóelbánás nem szerepelt a pénzügyi kimutatásokban, míg a harmadik esetében a könyvvizsgálat nem tűnt függetlennek. Ezen túlmenően a csoportba tartozó öt vállalat nem felelt meg a 3. kritériumnak (főként a földhasználati jogok nem piacközpontú árai következtében).

| (28) | Az egyik – két kapcsolódó vállalat csoportjából álló – mintavételbe bevont exportáló gyártó bizonyította, hogy a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában szereplő valamennyi kritériumnak megfelel és piacgazdasági elbánásban részesülhet. |
| --- | --- |

(28)

Az egyik – két kapcsolódó vállalat csoportjából álló – mintavételbe bevont exportáló gyártó bizonyította, hogy a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában szereplő valamennyi kritériumnak megfelel és piacgazdasági elbánásban részesülhet.

| (29) | A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után észrevételek érkeztek az uniós gazdasági ágazattól, valamint a mintavételbe bevont két olyan exportáló gyártótól/csoporttól, akikre vonatkozóan a Bizottság nem javasolta a piacgazdasági elbánás megadását. A beérkezett észrevételek miatt azonban a megállapításokon nem kellett változtatni. |
| --- | --- |

(29)

A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után észrevételek érkeztek az uniós gazdasági ágazattól, valamint a mintavételbe bevont két olyan exportáló gyártótól/csoporttól, akikre vonatkozóan a Bizottság nem javasolta a piacgazdasági elbánás megadását. A beérkezett észrevételek miatt azonban a megállapításokon nem kellett változtatni.

2.   Egyéni elbánás

| (30) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban összefoglaljuk ezeket a feltételeket:






  — | teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozás vagy vegyes vállalat esetén az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget, |
| --- | --- | --- |

(30)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban összefoglaljuk ezeket a feltételeket:

—

teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozás vagy vegyes vállalat esetén az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget,

| — | az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg, |
| --- | --- |

—

az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg,

| — | a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól, |
| --- | --- |

—

a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól,

| — | az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik, és |
| --- | --- |

—

az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik, és

| — | az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg. |
| --- | --- |

—

az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.

| (31) | A mintavételbe bevont két fent említett vállalat(csoport), amelyektől megtagadták a piacgazdasági elbánást, egyéni elbánást is kért, arra az esetre, ha a piacgazdasági elbánást nem kapnák meg. |
| --- | --- |

(31)

A mintavételbe bevont két fent említett vállalat(csoport), amelyektől megtagadták a piacgazdasági elbánást, egyéni elbánást is kért, arra az esetre, ha a piacgazdasági elbánást nem kapnák meg.

| (32) | A rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert, hogy a két vállalat(csoport) nem felel meg az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi, az egyéni elbánásra vonatkozó követelménynek. Megállapították ugyanis, hogy a vállalatok nem teljesíti az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumot, amely szerint a részvények többségének magánszemélyek tulajdonában kell lennie, illetve a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól, mivel – a (26) és (27) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően – mindegyik vállalatról kiderült, hogy végső soron állami tulajdonban van vagy állami ellenőrzés alatt áll. A fent említettek szerint azt is megállapították, hogy a két vállalat(csoport) egyike sem tudta bizonyítani, hogy megfelelnek a 9. cikk (5) bekezdésének e) pontjában meghatározott kritériumnak, vagyis annak, hogy döntéshozataluk mentes a jelentős állami beavatkozástól, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor a vállalatokra eltérő vámtételeket határoznak meg. Következésképpen az egyéni elbánás iránti kérelmeiket el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(32)

A rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert, hogy a két vállalat(csoport) nem felel meg az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi, az egyéni elbánásra vonatkozó követelménynek. Megállapították ugyanis, hogy a vállalatok nem teljesíti az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumot, amely szerint a részvények többségének magánszemélyek tulajdonában kell lennie, illetve a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól, mivel – a (26) és (27) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően – mindegyik vállalatról kiderült, hogy végső soron állami tulajdonban van vagy állami ellenőrzés alatt áll. A fent említettek szerint azt is megállapították, hogy a két vállalat(csoport) egyike sem tudta bizonyítani, hogy megfelelnek a 9. cikk (5) bekezdésének e) pontjában meghatározott kritériumnak, vagyis annak, hogy döntéshozataluk mentes a jelentős állami beavatkozástól, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor a vállalatokra eltérő vámtételeket határoznak meg. Következésképpen az egyéni elbánás iránti kérelmeiket el kellett utasítani.

| (33) | Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy a mintavételbe bevont egyik olyan exportáló gyártó/csoport sem kap egyéni elbánást, amelyik nem részesült piacgazdasági elbánásban. |
| --- | --- |

(33)

Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy a mintavételbe bevont egyik olyan exportáló gyártó/csoport sem kap egyéni elbánást, amelyik nem részesült piacgazdasági elbánásban.

3.   Rendes érték

3.1.   A rendes érték meghatározása a piacgazdasági elbírálásban részesített exportáló gyártó/csoport esetén

| (34) | Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először ezen exportáló gyártó tekintetében állapította meg, hogy a folytonos üvegszálból készült termékek belföldi összértékesítése reprezentatív volt-e, vagyis hogy az ilyen értékesítések teljes mennyisége az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítései teljes mennyiségének legalább 5 %-át képviselte-e. A vizsgálat megállapította, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(34)

Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először ezen exportáló gyártó tekintetében állapította meg, hogy a folytonos üvegszálból készült termékek belföldi összértékesítése reprezentatív volt-e, vagyis hogy az ilyen értékesítések teljes mennyisége az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítései teljes mennyiségének legalább 5 %-át képviselte-e. A vizsgálat megállapította, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése reprezentatív volt.

| (35) | Ezt követően a Bizottság meghatározta az általános belföldi reprezentatív értékesítéssel rendelkező exportáló gyártók által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy nagyon hasonlóak voltak az uniós kivitel keretében értékesített típusokkal. |
| --- | --- |

(35)

Ezt követően a Bizottság meghatározta az általános belföldi reprezentatív értékesítéssel rendelkező exportáló gyártók által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy nagyon hasonlóak voltak az uniós kivitel keretében értékesített típusokkal.

| (36) | Minden egyes, az exportáló gyártó által a belföldi piacon eladott és a folytonos üvegszálból készült termékeknek az Unióba irányuló exportként értékesített típusával összehasonlíthatónak minősített típusa esetében a Bizottság megvizsgálta, hogy a belföldi értékesítés az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének értelmében kellően reprezentatív volt-e. Valamely terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgált időszakban a terméktípus belföldön független vevőknek értékesített mennyisége legalább 5 %-a volt az uniós exportra értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének. A vizsgálat megállapította, hogy négy kivételével valamennyi terméktípus belföldi értékesítése reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(36)

Minden egyes, az exportáló gyártó által a belföldi piacon eladott és a folytonos üvegszálból készült termékeknek az Unióba irányuló exportként értékesített típusával összehasonlíthatónak minősített típusa esetében a Bizottság megvizsgálta, hogy a belföldi értékesítés az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének értelmében kellően reprezentatív volt-e. Valamely terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgált időszakban a terméktípus belföldön független vevőknek értékesített mennyisége legalább 5 %-a volt az uniós exportra értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének. A vizsgálat megállapította, hogy négy kivételével valamennyi terméktípus belföldi értékesítése reprezentatív volt.

| (37) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített érintett termék egyes típusai az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, hogy mekkora volt a vizsgált időszakban a belföldi piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített érintett termék egyes típusai az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, hogy mekkora volt a vizsgált időszakban a belföldi piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.

| (38) | Azokban az esetekben, amikor a gyártási költségek kiszámított értékével azonos vagy annál magasabb nettó eladási áron értékesített terméktípus értékesítési mennyisége az adott típus teljes értékesítési mennyiségében 80 %-nál többet képviselt, és amikor az adott típus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékével egyenlő vagy annál nagyobb volt, a terméktípusonkénti rendes értéket az adott terméktípus teljes belföldi értékesítési árának súlyozott átlagaként számították ki. |
| --- | --- |

(38)

Azokban az esetekben, amikor a gyártási költségek kiszámított értékével azonos vagy annál magasabb nettó eladási áron értékesített terméktípus értékesítési mennyisége az adott típus teljes értékesítési mennyiségében 80 %-nál többet képviselt, és amikor az adott típus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékével egyenlő vagy annál nagyobb volt, a terméktípusonkénti rendes értéket az adott terméktípus teljes belföldi értékesítési árának súlyozott átlagaként számították ki.

| (39) | Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítésének mennyisége az adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségében 80 %-ot vagy ennél kevesebbet képviselt, vagy amikor az adott terméktípus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékénél alacsonyabb volt, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amelyet az adott terméktípus kizárólag nyereséges belföldi értékesítésének súlyozott átlagáraként számítottak ki. |
| --- | --- |

(39)

Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítésének mennyisége az adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségében 80 %-ot vagy ennél kevesebbet képviselt, vagy amikor az adott terméktípus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékénél alacsonyabb volt, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amelyet az adott terméktípus kizárólag nyereséges belföldi értékesítésének súlyozott átlagáraként számítottak ki.

| (40) | Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítettek, akkor ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintették. |
| --- | --- |

(40)

Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítettek, akkor ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintették.

| (41) | A vizsgálat megállapította, hogy egy kivételével valamennyi hasonló terméktípus nyereséges értékesítése meghaladta a belföldi összértékesítés 80 %-át, így valamennyi belföldi értékesítést felhasználták a rendes érték átlagárának kiszámításához. Egy terméktípus esetében csak a nyereséges értékesítéseket használták fel. A belföldi piacon reprezentatív mennyiségben nem értékesített négy terméktípus esetében a Bizottság rendes értékként a nagyon hasonló termékek megfelelően kiigazított reprezentatív belföldi árát alkalmazta. |
| --- | --- |

(41)

A vizsgálat megállapította, hogy egy kivételével valamennyi hasonló terméktípus nyereséges értékesítése meghaladta a belföldi összértékesítés 80 %-át, így valamennyi belföldi értékesítést felhasználták a rendes érték átlagárának kiszámításához. Egy terméktípus esetében csak a nyereséges értékesítéseket használták fel. A belföldi piacon reprezentatív mennyiségben nem értékesített négy terméktípus esetében a Bizottság rendes értékként a nagyon hasonló termékek megfelelően kiigazított reprezentatív belföldi árát alkalmazta.

3.2.   A rendes érték meghatározása a piacgazdasági elbírálásban nem részesített exportáló gyártók/csoportok esetében

a)   Analóg ország

| (42) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően azon vállalatok esetében, amelyek nem részesülhetnek piacgazdasági elbánásban, a rendes érték megállapítása egy analóg ország ára vagy számtanilag képzett érték alapján történt. |
| --- | --- |

(42)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően azon vállalatok esetében, amelyek nem részesülhetnek piacgazdasági elbánásban, a rendes érték megállapítása egy analóg ország ára vagy számtanilag képzett érték alapján történt.

| (43) | A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a KNK-ra érvényes rendes érték meghatározásához analóg országnak Törökországot kívánja kijelölni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(43)

A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a KNK-ra érvényes rendes érték meghatározásához analóg országnak Törökországot kívánja kijelölni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

| (44) | Két érintett fél jelentkezett és jelezte, hogy Törökország nem lenne megfelelő analóg ország, anélkül azonban, hogy ezt alátámasztották volna. Egy másik érdekelt fél észrevételt tett az analóg országra vonatkozó választással kapcsolatban és inkább Indiát javasolta, mivel India a KNK-val összehasonlítható fejlettségi szinten áll, a piacok összehasonlíthatóak – mivel mindkét piacon igen fontosak a szélerővel kapcsolatos alkalmazások –, és az összehasonlítható típusokat hasonló módon gyártják. Az indiai piacot továbbá jelentős behozatallal rendelkező nyílt piacként írta le. Végül megemlítette, hogy a nyersanyagokhoz való hozzáférés mindkét országban összehasonlítható. |
| --- | --- |

(44)

Két érintett fél jelentkezett és jelezte, hogy Törökország nem lenne megfelelő analóg ország, anélkül azonban, hogy ezt alátámasztották volna. Egy másik érdekelt fél észrevételt tett az analóg országra vonatkozó választással kapcsolatban és inkább Indiát javasolta, mivel India a KNK-val összehasonlítható fejlettségi szinten áll, a piacok összehasonlíthatóak – mivel mindkét piacon igen fontosak a szélerővel kapcsolatos alkalmazások –, és az összehasonlítható típusokat hasonló módon gyártják. Az indiai piacot továbbá jelentős behozatallal rendelkező nyílt piacként írta le. Végül megemlítette, hogy a nyersanyagokhoz való hozzáférés mindkét országban összehasonlítható.

| (45) | A Bizottság igényelte a hasonló termék török, kanadai, amerikai egyesült államokbeli, dél-koreai és indiai gyártóinak együttműködését. Azonban egyedül a török gyártó jelezte együttműködési hajlandóságát és nyújtotta be a kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság igényelte a hasonló termék török, kanadai, amerikai egyesült államokbeli, dél-koreai és indiai gyártóinak együttműködését. Azonban egyedül a török gyártó jelezte együttműködési hajlandóságát és nyújtotta be a kitöltött kérdőívet.

| (46) | Törökországot a belföldi értékesítési mennyiség tekintetében reprezentatív analóg országként ismerték el. A hasonló termék egyik, Törökországban nem gyártott típusának rendes értékét azonban ki kell számítani. Megjegyzendő az is, hogy a folytonos üvegszálból készült termékek behozatalával kapcsolatban folyamatban levő török dömpingellenes vizsgálat az árak lehetséges leszorítására utal a török belföldi piacon. Figyelemmel azonban arra, hogy Törökország az egyetlen ország, amely beleegyezett a jelen vizsgálatban való együttműködésbe, ideiglenesen megállapítható, hogy Törökországot kell analóg országnak tekinteni. |
| --- | --- |

(46)

Törökországot a belföldi értékesítési mennyiség tekintetében reprezentatív analóg országként ismerték el. A hasonló termék egyik, Törökországban nem gyártott típusának rendes értékét azonban ki kell számítani. Megjegyzendő az is, hogy a folytonos üvegszálból készült termékek behozatalával kapcsolatban folyamatban levő török dömpingellenes vizsgálat az árak lehetséges leszorítására utal a török belföldi piacon. Figyelemmel azonban arra, hogy Törökország az egyetlen ország, amely beleegyezett a jelen vizsgálatban való együttműködésbe, ideiglenesen megállapítható, hogy Törökországot kell analóg országnak tekinteni.

b)   A rendes érték meghatározása

| (47) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportőr gyártók esetében a rendes értéket az e gyártóktól érkezett ellenőrzött információk alapján állapították meg a piacgazdasági eljárásban részesülő vállalatcsoportok esetében fent meghatározott általános módszertannak megfelelően. Amennyiben az analóg ország belföldi piacán a terméktípusokat veszteséggel értékesítették, vagy hasonló terméktípust nem értékesítettek, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése és 2. cikkének (6) bekezdése szerint határozták meg. |
| --- | --- |

(47)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportőr gyártók esetében a rendes értéket az e gyártóktól érkezett ellenőrzött információk alapján állapították meg a piacgazdasági eljárásban részesülő vállalatcsoportok esetében fent meghatározott általános módszertannak megfelelően. Amennyiben az analóg ország belföldi piacán a terméktípusokat veszteséggel értékesítették, vagy hasonló terméktípust nem értékesítettek, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése és 2. cikkének (6) bekezdése szerint határozták meg.

4.   Exportár

| (48) | Az esetek többségében az érintett terméket független uniós vevőknek exportálták, így az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(48)

Az esetek többségében az érintett terméket független uniós vevőknek exportálták, így az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján határozták meg.

| (49) | Az egyik exportáló gyártónak a kapcsolódó vállalatai részére történő néhány exportértékesítésével kapcsolatban megállapítható, hogy azok kötött felhasználásra irányultak, következésképpen azokat az ideiglenes dömpingszámításban nem vették figyelembe. |
| --- | --- |

(49)

Az egyik exportáló gyártónak a kapcsolódó vállalatai részére történő néhány exportértékesítésével kapcsolatban megállapítható, hogy azok kötött felhasználásra irányultak, következésképpen azokat az ideiglenes dömpingszámításban nem vették figyelembe.

5.   Összehasonlítás

| (50) | A rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása érdekében, kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban. Megfelelő kiigazításokat hajtottak végre minden olyan esetben, amikor úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak. Kiigazítást alkalmaztak a közvetett adók, a tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, az exportáló országon belüli fuvarozás, kereskedelmi szint (a terjesztési csatornák eltérései), jótállási költségek, hitelköltségek és banki költségek esetében. |
| --- | --- |

(50)

A rendes értéket és az exportárakat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása érdekében, kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban. Megfelelő kiigazításokat hajtottak végre minden olyan esetben, amikor úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak. Kiigazítást alkalmaztak a közvetett adók, a tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, az exportáló országon belüli fuvarozás, kereskedelmi szint (a terjesztési csatornák eltérései), jótállási költségek, hitelköltségek és banki költségek esetében.

6.   Dömpingkülönbözetek

| (51) | Az ideiglenes dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában van kifejezve. |
| --- | --- |

(51)

Az ideiglenes dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában van kifejezve.

| (52) | A piacgazdasági elbánásban részesített exportáló gyártók együttműködő csoportja esetében az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban az egyedi dömpingkülönbözet meghatározása a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt. |
| --- | --- |

(52)

A piacgazdasági elbánásban részesített exportáló gyártók együttműködő csoportja esetében az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban az egyedi dömpingkülönbözet meghatározása a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt.

| (53) | A mintavételbe bevont, piacgazdasági elbánásban vagy egyedi elbánásban nem részesített vállalatokra és a mintavétellel nem érintett együttműködő vállalatokra a dömpingkülönbözet a mintavételbe bevont három vállalat(csoport) átlaga. |
| --- | --- |

(53)

A mintavételbe bevont, piacgazdasági elbánásban vagy egyedi elbánásban nem részesített vállalatokra és a mintavétellel nem érintett együttműködő vállalatokra a dömpingkülönbözet a mintavételbe bevont három vállalat(csoport) átlaga.

| (54) | Tekintve, hogy a vizsgálatban való együttműködés szintje magas volt, mivel az együttműködő vállalatok a vizsgált időszakban a KNK-ból származó összes behozatalnak mintegy 100 %-át képviselték, a nem együttműködő vállalatokra az országos szintű különbözet megállapítása a mintavételbe bevont vállalat(csoport)ok körében talált legnagyobb különbözet felhasználásával történt. |
| --- | --- |

(54)

Tekintve, hogy a vizsgálatban való együttműködés szintje magas volt, mivel az együttműködő vállalatok a vizsgált időszakban a KNK-ból származó összes behozatalnak mintegy 100 %-át képviselték, a nem együttműködő vállalatokra az országos szintű különbözet megállapítása a mintavételbe bevont vállalat(csoport)ok körében talált legnagyobb különbözet felhasználásával történt.

| (55) | Ezen az alapon az ideiglenes dömpingkülönbözetek a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| New Changhai Group | 8,5 % |
| Más együttműködő vállalatok | 43,6 % |
| A többi | 43,6 % |

(55)

Ezen az alapon az ideiglenes dömpingkülönbözetek a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

New Changhai Group

8,5 %

Más együttműködő vállalatok

43,6 %

A többi

43,6 %

D.   KÁR

1.   Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat

| (56) | A vizsgált időszak alatt a hasonló terméknek 11 gyártója volt az unióban. E 11 gyártóból heten működtek együtt a vizsgálat során. Mind a hét gyártó tagja volt a panaszosnak és megállapították, hogy ezek teszik ki a hasonló termék teljes uniós gyártásának nagy részét, jelen esetben több mint 90 %-át. A többi négy uniós gyártó egyike szintén panaszos volt, ketten aktívan támogatták a panaszt, míg négyen nem támogatták és nem is kifogásolták azt. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ezért a 11 gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). |
| --- | --- |

(56)

A vizsgált időszak alatt a hasonló terméknek 11 gyártója volt az unióban. E 11 gyártóból heten működtek együtt a vizsgálat során. Mind a hét gyártó tagja volt a panaszosnak és megállapították, hogy ezek teszik ki a hasonló termék teljes uniós gyártásának nagy részét, jelen esetben több mint 90 %-át. A többi négy uniós gyártó egyike szintén panaszos volt, ketten aktívan támogatták a panaszt, míg négyen nem támogatták és nem is kifogásolták azt. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ezért a 11 gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).

| (57) | Mint azt a fenti (13) preambulumbekezdés említi, a teljes uniós gyártás mintegy 64 %-át képviselő, három gyártóból álló mintát választottak. Mivel e gyártók közül kettő az unióban számos gyártóegységgel rendelkező, kapcsolódó vállalatok csoportja volt, a minta összesen kilenc egyedi vállalatból tevődött össze. |
| --- | --- |

(57)

Mint azt a fenti (13) preambulumbekezdés említi, a teljes uniós gyártás mintegy 64 %-át képviselő, három gyártóból álló mintát választottak. Mivel e gyártók közül kettő az unióban számos gyártóegységgel rendelkező, kapcsolódó vállalatok csoportja volt, a minta összesen kilenc egyedi vállalatból tevődött össze.

| (58) | Az érintett felek közül néhányan azt állították, hogy a mintavételbe bevont uniós gyártókat nem kellene az uniós gazdasági ágazatnak tekinteni, mivel mindhárman rendelkeztek az érintett termék gyártásával foglalkozó kapcsolódó kínai gyártókkal. A vizsgálat megerősítette, hogy a mintavételbe bevont három uniós gyártó közül kettő valóban rendelkezett kapcsolódó kínai gyártó vállalatokkal. Megállapították azonban, hogy a kapcsolat ellenére ez a kettő, a mintavételbe bevont uniós gyártó semmilyen tekintetben nem úgy járt el, hogy megbízhatatlanná tennék a vizsgálat megállapításait. Ezen uniós gyártók a KNK-ban található kapcsolódó vállalataiktól csak korlátozott mennyiségben importáltak (a behozatalok kevesebb mint 4 %-a érkezett a KNK-ból). Az ilyen behozatal emellett elhanyagolhatónak tekinthető az érintett uniós gyártók teljes gyártásához képest, amely uniós gyártókat semmiféleképpen nem szabad importőröknek tekinteni, mivel egyértelműen valódi üvegszálgyártókról van szó. Végül az érintett uniós gyártókra vonatkozó kármutatókat nem befolyásolta ez a korlátozott behozatal. A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapította, hogy nem indokolt a mintavételbe bevont uniós gyártók egyikének kizárására sem az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelme szerinti meghatározása alól. |
| --- | --- |

(58)

Az érintett felek közül néhányan azt állították, hogy a mintavételbe bevont uniós gyártókat nem kellene az uniós gazdasági ágazatnak tekinteni, mivel mindhárman rendelkeztek az érintett termék gyártásával foglalkozó kapcsolódó kínai gyártókkal. A vizsgálat megerősítette, hogy a mintavételbe bevont három uniós gyártó közül kettő valóban rendelkezett kapcsolódó kínai gyártó vállalatokkal. Megállapították azonban, hogy a kapcsolat ellenére ez a kettő, a mintavételbe bevont uniós gyártó semmilyen tekintetben nem úgy járt el, hogy megbízhatatlanná tennék a vizsgálat megállapításait. Ezen uniós gyártók a KNK-ban található kapcsolódó vállalataiktól csak korlátozott mennyiségben importáltak (a behozatalok kevesebb mint 4 %-a érkezett a KNK-ból). Az ilyen behozatal emellett elhanyagolhatónak tekinthető az érintett uniós gyártók teljes gyártásához képest, amely uniós gyártókat semmiféleképpen nem szabad importőröknek tekinteni, mivel egyértelműen valódi üvegszálgyártókról van szó. Végül az érintett uniós gyártókra vonatkozó kármutatókat nem befolyásolta ez a korlátozott behozatal. A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapította, hogy nem indokolt a mintavételbe bevont uniós gyártók egyikének kizárására sem az uniós gazdasági ágazat az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelme szerinti meghatározása alól.

2.   Uniós fogyasztás

| (59) | Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, valamint az uniós piacra irányuló behozatalmennyiség alapján állapították meg az Eurostattól beszerzett adatok alapján. |
| --- | --- |

(59)

Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, valamint az uniós piacra irányuló behozatalmennyiség alapján állapították meg az Eurostattól beszerzett adatok alapján.

| (60) | Az uniós fogyasztás 2006 és a vizsgált időszak között jelentősen, 24 %-kal csökkent. A fogyasztás azonban kissé emelkedett 2007-ben és 2008 első felében.

  1.   táblázat










  Uniós fogyasztás |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | vizsgált időszak |
| Egység (tonna) | 982 831 | 1 043 611 | 1 035 795 | 748 045 |
| Indexálva | 100 | 106 | 105 | 76 |

(60)

Az uniós fogyasztás 2006 és a vizsgált időszak között jelentősen, 24 %-kal csökkent. A fogyasztás azonban kissé emelkedett 2007-ben és 2008 első felében.

1.   táblázat

Uniós fogyasztás

2006

2007

2008

vizsgált időszak

Egység (tonna)

982 831

1 043 611

1 035 795

748 045

Indexálva

100

106

105

76

3.   Az érintett országból való behozatal

3.1.   A dömpingelt behozatal mennyisége

| (61) | Az érintett termék KNK-ból az uniós piacra érkező behozatalának mennyisége jelentősen növekedett a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszak alatt a KNK-ból érkező mennyisége összességében több mint 50 %-kal növekedett. Különösen 2006 és 2008 között, amikor a KNK-ból érkező behozatal több mint kétszeresére növekedett. A behozatal 2008-ban a vizsgált időszakhoz képest csökkent, a csökkenés mértéke (25 %) azonban alacsonyabb volt, mint a fogyasztás visszaesésének mértéke (28 %).

  2.   táblázat










  A KNK-ból érkező behozatal (mennyiségek) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | vizsgált időszak |
| Egység (tonna) | 77 283 | 122 190 | 155 875 | 116 413 |
| Indexálva | 100 | 158 | 202 | 151 |

(61)

Az érintett termék KNK-ból az uniós piacra érkező behozatalának mennyisége jelentősen növekedett a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszak alatt a KNK-ból érkező mennyisége összességében több mint 50 %-kal növekedett. Különösen 2006 és 2008 között, amikor a KNK-ból érkező behozatal több mint kétszeresére növekedett. A behozatal 2008-ban a vizsgált időszakhoz képest csökkent, a csökkenés mértéke (25 %) azonban alacsonyabb volt, mint a fogyasztás visszaesésének mértéke (28 %).

2.   táblázat

A KNK-ból érkező behozatal (mennyiségek)

2006

2007

2008

vizsgált időszak

Egység (tonna)

77 283

122 190

155 875

116 413

Indexálva

100

158

202

151

3.2.   A dömpingelt behozatal piaci részesedése

| (62) | A KNK-ból érkező dömpingelt behozatal piaci részesedése folyamatosan növekedett a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszak alatt a kínai behozatal 15,6 %-os piaci részesedéssel rendelkezett, amely majdnem kétszerese a 2006-os piaci részesedésének.

  3.   táblázat










  A KNK-ból érkező behozatal (piaci részesedés) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | vizsgált időszak |
| Piaci részesedés (%) | 7,9 % | 11,7 % | 15,0 % | 15,6 % |
| Indexálva | 100 | 149 | 191 | 198 |

(62)

A KNK-ból érkező dömpingelt behozatal piaci részesedése folyamatosan növekedett a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszak alatt a kínai behozatal 15,6 %-os piaci részesedéssel rendelkezett, amely majdnem kétszerese a 2006-os piaci részesedésének.

3.   táblázat

A KNK-ból érkező behozatal (piaci részesedés)

2006

2007

2008

vizsgált időszak

Piaci részesedés (%)

7,9 %

11,7 %

15,0 %

15,6 %

Indexálva

100

149

191

198

3.3.   Árak

a)   Az árak alakulása

| (63) | Az alábbi táblázat mutatja az Eurostat adatai alapján a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal vámkezeletlen átlagárát az unió határánál. A KNK-ból érkező behozatal átlagára lényegében stabil maradt a figyelembe vett időszak alatt. Ez annak ellenére figyelhető meg, hogy a folytonos üvegszál gyártásához felhasznált nyersanyagok ára a figyelembe vett időszakban világszerte jelentősen megemelkedett (miként a 18. táblázatban is szerepel).

  4.   táblázat










  A KNK-ból érkező behozatal (árak) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | vizsgált időszak |
| Átlagár/tonna (EUR) | 930 | 936 | 970 | 943 |
| Indexálva | 100 | 101 | 104 | 101 |

(63)

Az alábbi táblázat mutatja az Eurostat adatai alapján a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal vámkezeletlen átlagárát az unió határánál. A KNK-ból érkező behozatal átlagára lényegében stabil maradt a figyelembe vett időszak alatt. Ez annak ellenére figyelhető meg, hogy a folytonos üvegszál gyártásához felhasznált nyersanyagok ára a figyelembe vett időszakban világszerte jelentősen megemelkedett (miként a 18. táblázatban is szerepel).

4.   táblázat

A KNK-ból érkező behozatal (árak)

2006

2007

2008

vizsgált időszak

Átlagár/tonna (EUR)

930

936

970

943

Indexálva

100

101

104

101

b)   Alákínálás

| (64) | Típusok közötti ár-összehasonlítás készült a kínai exportáló gyártók értékesítési árainak és a mintavételbe bevont uniós gyártók unión belüli értékesítési árai között. Ehhez a mintavételbe bevont uniós gyártók által a független vevők felé érvényesített árakat hasonlították össze az érintett ország mintavételbe bevont exportáló gyártóinak áraival. A kereskedelmi szint különbségei és a behozatal utáni költségek figyelembevétele céljából szükség szerint kiigazításokat kellett alkalmazni. |
| --- | --- |

(64)

Típusok közötti ár-összehasonlítás készült a kínai exportáló gyártók értékesítési árainak és a mintavételbe bevont uniós gyártók unión belüli értékesítési árai között. Ehhez a mintavételbe bevont uniós gyártók által a független vevők felé érvényesített árakat hasonlították össze az érintett ország mintavételbe bevont exportáló gyártóinak áraival. A kereskedelmi szint különbségei és a behozatal utáni költségek figyelembevétele céljából szükség szerint kiigazításokat kellett alkalmazni.

| (65) | Az összehasonlítás szerint a vizsgált időszak során a KNK-ból származó behozott érintett termékeket az unióban az uniós gazdasági ágazat árai alá – utóbbi százalékában kifejezve 23 %-kal 39 %-on – kínálva értékesítették. |
| --- | --- |

(65)

Az összehasonlítás szerint a vizsgált időszak során a KNK-ból származó behozott érintett termékeket az unióban az uniós gazdasági ágazat árai alá – utóbbi százalékában kifejezve 23 %-kal 39 %-on – kínálva értékesítették.

4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.1.   Előzetes észrevételek

| (66) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Az alább ismertetett adatok az értékesítés és a piaci részesedés tekintetében a teljes uniós gazdasági ágazatra, az összes többi mutató tekintetében pedig a mintavételbe bevont gyártókra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(66)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Az alább ismertetett adatok az értékesítés és a piaci részesedés tekintetében a teljes uniós gazdasági ágazatra, az összes többi mutató tekintetében pedig a mintavételbe bevont gyártókra vonatkoznak.

4.2.   Gyártás

| (67) | Az uniós gyártás mennyisége 2006 és 2008 között viszonylag stabil volt, a vizsgált időszak azonban meredeken zuhant:

  5.   táblázat










  Uniós gazdasági ágazat – gyártás |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | vizsgált időszak |
| Egység (tonna) | 495 942 | 508 837 | 502 729 | 312 824 |
| Indexálva | 100 | 103 | 101 | 63 |

(67)

Az uniós gyártás mennyisége 2006 és 2008 között viszonylag stabil volt, a vizsgált időszak azonban meredeken zuhant:

5.   táblázat

Uniós gazdasági ágazat – gyártás

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

vizsgált időszak

Egység (tonna)

495 942

508 837

502 729

312 824

Indexálva

100

103

101

63

4.3.   Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

| (68) | Az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása az alábbiak szerint alakult:

  6.   táblázat










  Uniós gazdasági ágazat – gyártási kapacitás |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | vizsgált időszak |
| Kapacitás (tonna) | 575 900 | 573 600 | 585 350 | 510 700 |
| Indexálva | 100 | 100 | 102 | 89 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 86 % | 89 % | 86 % | 61 % |
| Indexálva | 100 | 103 | 100 | 71 |

(68)

Az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása az alábbiak szerint alakult:

6.   táblázat

Uniós gazdasági ágazat – gyártási kapacitás

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

vizsgált időszak

Kapacitás (tonna)

575 900

573 600

585 350

510 700

Indexálva

100

100

102

89

Kapacitáskihasználás (%)

86 %

89 %

86 %

61 %

Indexálva

100

103

100

71

| (69) | A gyártási kapacitás a vizsgált időszakban csökkent mértékű volt. A KNK-ból érkező dömpingelt behozatal által okozott árcsökkenés és a piaci részesedés csökkenése alapján számos gyártósort leszereltek, átmenetileg bezártak, vagy korlátoztak. A kapacitáskihasználási mutató a gyártási kapacitás ilyen csökkenése ellenére is 86 %-ról 61 %-ra, vagyis 29 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(69)

A gyártási kapacitás a vizsgált időszakban csökkent mértékű volt. A KNK-ból érkező dömpingelt behozatal által okozott árcsökkenés és a piaci részesedés csökkenése alapján számos gyártósort leszereltek, átmenetileg bezártak, vagy korlátoztak. A kapacitáskihasználási mutató a gyártási kapacitás ilyen csökkenése ellenére is 86 %-ról 61 %-ra, vagyis 29 %-kal csökkent.

4.4.   Készletek

| (70) | Az alábbi táblázat azt mutatja, hogy a készletek 2007-ben a fogyasztás tetőzésekor először csökkentek, majd 2008-ban erősen megemelkedtek az adott év negyedik negyedében tapasztal hirtelen kereslet-visszaesés fényében. A vizsgált időszak alatt a készletek szintje a megszokottabb szintekre tért vissza.

  7.   táblázat










  Uniós gazdasági ágazat – készletek |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | vizsgált időszak |
| Egység (tonna) | 88 968 | 73 018 | 123 910 | 82 160 |
| Indexálva | 100 | 82 | 139 | 92 |

(70)

Az alábbi táblázat azt mutatja, hogy a készletek 2007-ben a fogyasztás tetőzésekor először csökkentek, majd 2008-ban erősen megemelkedtek az adott év negyedik negyedében tapasztal hirtelen kereslet-visszaesés fényében. A vizsgált időszak alatt a készletek szintje a megszokottabb szintekre tért vissza.

7.   táblázat

Uniós gazdasági ágazat – készletek

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

vizsgált időszak

Egység (tonna)

88 968

73 018

123 910

82 160

Indexálva

100

82

139

92

4.5.   Értékesítési mennyiség (teljes uniós gazdasági ágazat)

| (71) | Az összes uniós gyártó uniós piacon történő értékesítésének mennyisége – beleértve a kötött felhasználást szolgáló eladásokat is – az alábbiak szerint alakult:

  8.   táblázat










  Uniós gazdasági ágazat – uniós értékesítés (mennyiség) |
| --- | --- |
| Összes uniós gyártó | 2006 | 2007 | 2008 | vizsgált időszak |
| Egység (tonna) | 737 818 | 743 784 | 706 746 | 520 064 |
| Indexálva | 100 | 101 | 96 | 70 |

(71)

Az összes uniós gyártó uniós piacon történő értékesítésének mennyisége – beleértve a kötött felhasználást szolgáló eladásokat is – az alábbiak szerint alakult:

8.   táblázat

Uniós gazdasági ágazat – uniós értékesítés (mennyiség)

Összes uniós gyártó

2006

2007

2008

vizsgált időszak

Egység (tonna)

737 818

743 784

706 746

520 064

Indexálva

100

101

96

70

| (72) | Az uniós gazdasági ágazat egésze által értékesített teljes mennyisége 30 %-kal csökkent. 2007-ben – miközben az uniós fogyasztás 6 %-kal nőtt (a fenti 1. táblázat szerint) – az érintett termékből az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiség csupán 1 %-kal emelkedett. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott profitálni az adott időszakban tapasztalható megnövekedett fogyasztásból. Ezt követően 2008-ban és a vizsgált időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége erőteljesen csökkent. |
| --- | --- |

(72)

Az uniós gazdasági ágazat egésze által értékesített teljes mennyisége 30 %-kal csökkent. 2007-ben – miközben az uniós fogyasztás 6 %-kal nőtt (a fenti 1. táblázat szerint) – az érintett termékből az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiség csupán 1 %-kal emelkedett. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott profitálni az adott időszakban tapasztalható megnövekedett fogyasztásból. Ezt követően 2008-ban és a vizsgált időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége erőteljesen csökkent.

4.6.   Piaci részesedés (teljes uniós gazdasági ágazat)

| (73) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2007-ben és 2008-ban erőteljesen csökkent, amit a vizsgált időszakban enyhe talpra állás követett. Összességében azonban az uniós gazdasági ágazat 5,6 százalékpontot veszített piaci részesedéséből a figyelembe vett időszak alatt, mivel – amint azt a fenti 3. táblázat szemlélteti – a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal csaknem a kétszeresére emelkedett a figyelembe vett időszak alatt.

  9.   táblázat










  Uniós gazdasági ágazat – EU piaci részesedés |
| --- | --- |
| Összes uniós gyártó | 2006 | 2007 | 2008 | vizsgált időszak |
| Uniós piaci részesedés (%) | 75,1 % | 71,3 % | 68,2 % | 69,5 % |
| Indexálva | 100 | 95 | 91 | 93 |

(73)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2007-ben és 2008-ban erőteljesen csökkent, amit a vizsgált időszakban enyhe talpra állás követett. Összességében azonban az uniós gazdasági ágazat 5,6 százalékpontot veszített piaci részesedéséből a figyelembe vett időszak alatt, mivel – amint azt a fenti 3. táblázat szemlélteti – a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal csaknem a kétszeresére emelkedett a figyelembe vett időszak alatt.

9.   táblázat

Uniós gazdasági ágazat – EU piaci részesedés

Összes uniós gyártó

2006

2007

2008

vizsgált időszak

Uniós piaci részesedés (%)

75,1 %

71,3 %

68,2 %

69,5 %

Indexálva

100

95

91

93

4.7.   Eladási árak

| (74) | Az átlagos eladási árak tekintetében az alábbi táblázat azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt nem volt képes megnövelni a kapcsolatban nem álló vevők felé érvényesített eladási árakat. Épp ellenkezőleg, az eladási átlagárak 2 %-kal csökkentek, ami még szembetűnőbb a növekvő nyersanyagárak fényében. Az uniós gazdasági ágazatnak valójában a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal által az uniós piacon kifejtett árszínvonalat leszorító nyomás következtében nem volt lehetősége az eladási árakban tükrözni a megnövekedett nyersanyagköltségeket.

  10.   táblázat










  Uniós gazdasági ágazat – uniós értékesítések (átlagárak) |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | vizsgált időszak |
| EUR/tonna | 1 179 | 1 166 | 1 192 | 1 159 |
| Indexálva | 100 | 99 | 101 | 98 |

(74)

Az átlagos eladási árak tekintetében az alábbi táblázat azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt nem volt képes megnövelni a kapcsolatban nem álló vevők felé érvényesített eladási árakat. Épp ellenkezőleg, az eladási átlagárak 2 %-kal csökkentek, ami még szembetűnőbb a növekvő nyersanyagárak fényében. Az uniós gazdasági ágazatnak valójában a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal által az uniós piacon kifejtett árszínvonalat leszorító nyomás következtében nem volt lehetősége az eladási árakban tükrözni a megnövekedett nyersanyagköltségeket.

10.   táblázat

Uniós gazdasági ágazat – uniós értékesítések (átlagárak)

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

vizsgált időszak

EUR/tonna

1 179

1 166

1 192

1 159

Indexálva

100

99

101

98

4.8.   Foglalkoztatás

| (75) | Az uniós gyártók foglalkoztatási szintje azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat racionalizálta a gyártást a figyelembe vett időszak alatt a gyártási költségek csökkentése és a nyersanyagárak megemelkedésének ellensúlyozása céljából. A munkavállalók száma a teljes időszak alatt 20 százalékponttal csökkent úgy, hogy ebből 15 százalékpontos csökkenés a 2007 és a vizsgált időszak közötti időszakra összpontosult.

  11.   táblázat










  Uniós gazdasági ágazat – foglalkoztatás |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | vizsgált időszak |
| Munkavállalók száma | 4 114 | 3 890 | 3 705 | 3 302 |
| Indexálva | 100 | 95 | 90 | 80 |

(75)

Az uniós gyártók foglalkoztatási szintje azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat racionalizálta a gyártást a figyelembe vett időszak alatt a gyártási költségek csökkentése és a nyersanyagárak megemelkedésének ellensúlyozása céljából. A munkavállalók száma a teljes időszak alatt 20 százalékponttal csökkent úgy, hogy ebből 15 százalékpontos csökkenés a 2007 és a vizsgált időszak közötti időszakra összpontosult.

11.   táblázat

Uniós gazdasági ágazat – foglalkoztatás

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

vizsgált időszak

Munkavállalók száma

4 114

3 890

3 705

3 302

Indexálva

100

95

90

80

4.9.   Termelékenység

| (76) | Az uniós gazdasági ágazat előző preambulumbekezdésben leírt erőfeszítéseinek eredményeként az uniós gyártók munkaerejének termelékenysége 2007-ben és 2008-ban jelentősen emelkedett. E kedvező fejlemény megfordult a vizsgált időszakban és a termelékenység 21 %-os átfogó csökkenéséhez vezetett a figyelembe vett időszak alatt. A termelékenység ellenkező irányú alakulása részben a kereslet összeomlásának, részben pedig a jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló, KNK-ból érkező dömpingelt behozatalnak tudható be, ami a gyártás erőteljes csökkenéséhez vezetett, növelve az egységnyi üvegszálból készült termékekre eső foglalkoztatást.

  12.   táblázat










  Uniós gazdasági ágazat – termelékenység |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | vizsgált időszak |
| Tonna/munkavállaló | 121 | 131 | 136 | 95 |
| Indexálva | 100 | 108 | 113 | 79 |

(76)

Az uniós gazdasági ágazat előző preambulumbekezdésben leírt erőfeszítéseinek eredményeként az uniós gyártók munkaerejének termelékenysége 2007-ben és 2008-ban jelentősen emelkedett. E kedvező fejlemény megfordult a vizsgált időszakban és a termelékenység 21 %-os átfogó csökkenéséhez vezetett a figyelembe vett időszak alatt. A termelékenység ellenkező irányú alakulása részben a kereslet összeomlásának, részben pedig a jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló, KNK-ból érkező dömpingelt behozatalnak tudható be, ami a gyártás erőteljes csökkenéséhez vezetett, növelve az egységnyi üvegszálból készült termékekre eső foglalkoztatást.

12.   táblázat

Uniós gazdasági ágazat – termelékenység

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

vizsgált időszak

Tonna/munkavállaló

121

131

136

95

Indexálva

100

108

113

79

4.10.   Bérek

| (77) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazatnak sikerült ellenőrzése alatt tartania a munkaerőköltségek alakulását. Az alábbi táblázat azt mutatja, hogy az éves átlagbérek 2007-ben és 2008-ban enyhén növekedtek, a vizsgált időszak alatt azonban csökkentek. A teljes időszak alatt az egységnyi munkaerőköltségek 3 %-kal csökkentek. Ez a csökkenés határozottabb lenne, ha a végkielégítések összegét kizárták volna a fenti tendenciából.

  13.   táblázat










  Uniós gazdasági ágazat – munkaerőköltségek |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | vizsgált időszak |
| Éves bérek (EUR) | 42 649 | 43 257 | 43 991 | 41 394 |
| Indexálva | 100 | 101 | 103 | 97 |

(77)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazatnak sikerült ellenőrzése alatt tartania a munkaerőköltségek alakulását. Az alábbi táblázat azt mutatja, hogy az éves átlagbérek 2007-ben és 2008-ban enyhén növekedtek, a vizsgált időszak alatt azonban csökkentek. A teljes időszak alatt az egységnyi munkaerőköltségek 3 %-kal csökkentek. Ez a csökkenés határozottabb lenne, ha a végkielégítések összegét kizárták volna a fenti tendenciából.

13.   táblázat

Uniós gazdasági ágazat – munkaerőköltségek

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

vizsgált időszak

Éves bérek (EUR)

42 649

43 257

43 991

41 394

Indexálva

100

101

103

97

4.11.   Nyereségesség és a befektetések megtérülése

| (78) | Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszonnak az említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. Az uniós gyártók nyereségességének megállapítása során az ellenőrzött számokat kiigazították annak kizárása érdekében, hogy az elemzést a rendkívüli, vállalatspecifikus kérdések befolyásolhassák, amelyek aránytalan hatást fejtettek ki a szóban forgó vállalatok nyereségére vonatkozó adataira egy adott időszakban. E kiigazításokat követően a mintavételbe bevont gyártók nyereségessége és a hasonló termék uniós értékesítéséhez kapcsolódó befektetéseik megtérülése a figyelembe vett időszakban az alábbiak szerint alakult:

  14.   táblázat










  Uniós gazdasági ágazat – nyereségesség és a befektetések megtérülése |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | vizsgált időszak |
| Nettó nyereség (az üzleti forgalom%-ában) | 0,3 % | 4,7 % | 3,5 % | –15,0 % |
| Befektetések megtérülése | 2,5 % | 6,2 % | 3,0 % | –16,8 % |

(78)

Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszonnak az említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. Az uniós gyártók nyereségességének megállapítása során az ellenőrzött számokat kiigazították annak kizárása érdekében, hogy az elemzést a rendkívüli, vállalatspecifikus kérdések befolyásolhassák, amelyek aránytalan hatást fejtettek ki a szóban forgó vállalatok nyereségére vonatkozó adataira egy adott időszakban. E kiigazításokat követően a mintavételbe bevont gyártók nyereségessége és a hasonló termék uniós értékesítéséhez kapcsolódó befektetéseik megtérülése a figyelembe vett időszakban az alábbiak szerint alakult:

14.   táblázat

Uniós gazdasági ágazat – nyereségesség és a befektetések megtérülése

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

vizsgált időszak

Nettó nyereség (az üzleti forgalom%-ában)

0,3 %

4,7 %

3,5 %

–15,0 %

Befektetések megtérülése

2,5 %

6,2 %

3,0 %

–16,8 %

| (79) | Amint a fenti táblázat mutatja, az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak legnagyobb részében – a 2007-es év kivételével, amikor az átlagos nyereségességi ráta elérte a 4,7 %-ot – korlátozott nyereségességi szintet tudott elérni. A nyereség a vizsgált időszak alatt hatalmas veszteséggé alakult: az uniós gazdasági ágazat átlagos veszteségességi rátája 15 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(79)

Amint a fenti táblázat mutatja, az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak legnagyobb részében – a 2007-es év kivételével, amikor az átlagos nyereségességi ráta elérte a 4,7 %-ot – korlátozott nyereségességi szintet tudott elérni. A nyereség a vizsgált időszak alatt hatalmas veszteséggé alakult: az uniós gazdasági ágazat átlagos veszteségességi rátája 15 %-ra csökkent.

| (80) | A befektetések megtérülése – a befektetések könyv szerinti nettó értéke a profit százalékában kifejezve – tekintetében úgy tűnik, hogy ez a mutató a nyereségesség tendenciáját követte. A befektetések megtérülése összességében a teljes figyelembe vett időszak alatt – a 2007-es év kivételével – igen korlátozott maradt. A vizsgált időszakban végül az uniós gazdasági ágazat átlagos befektetési megtérülési rátája -16,8 %-ra esett. |
| --- | --- |

(80)

A befektetések megtérülése – a befektetések könyv szerinti nettó értéke a profit százalékában kifejezve – tekintetében úgy tűnik, hogy ez a mutató a nyereségesség tendenciáját követte. A befektetések megtérülése összességében a teljes figyelembe vett időszak alatt – a 2007-es év kivételével – igen korlátozott maradt. A vizsgált időszakban végül az uniós gazdasági ágazat átlagos befektetési megtérülési rátája -16,8 %-ra esett.

| (81) | A fenti törékeny pénzügyi helyzet a fogyasztás – fenti (60) preambulumbekezdésben ismertetett – 2006 és 2008 közötti növekedése és az uniós gazdasági ágazatnak a – fenti (75) és (76) preambulumbekezdésben ismertetett – gyártási költségek racionalizálására irányuló erőfeszítései ellenére alakult ki. A figyelembe vett időszak alatt a KNK-ból érkező, alacsony árú, dömpingelt behozatal erőteljesen növekvő mennyisége befolyásolta az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyiségét és szintén súlyos árcsökkenéshez vezetett. Ezek a tényezők befolyásolták az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetét. Ezt legjobban a vizsgált időszakra eső drámai, 15 %-os veszteség szemlélteti. |
| --- | --- |

(81)

A fenti törékeny pénzügyi helyzet a fogyasztás – fenti (60) preambulumbekezdésben ismertetett – 2006 és 2008 közötti növekedése és az uniós gazdasági ágazatnak a – fenti (75) és (76) preambulumbekezdésben ismertetett – gyártási költségek racionalizálására irányuló erőfeszítései ellenére alakult ki. A figyelembe vett időszak alatt a KNK-ból érkező, alacsony árú, dömpingelt behozatal erőteljesen növekvő mennyisége befolyásolta az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyiségét és szintén súlyos árcsökkenéshez vezetett. Ezek a tényezők befolyásolták az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetét. Ezt legjobban a vizsgált időszakra eső drámai, 15 %-os veszteség szemlélteti.

4.12.   Készpénzforgalom és tőkeemelési képesség

| (82) | A működtetési tevékenységek esetében a nettó készpénzforgalom az alábbiak szerint alakult:

  15.   táblázat










  Uniós gazdasági ágazat – készpénzforgalom |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | vizsgált időszak |
| Készpénzforgalom (EUR) | 34 261 986 | 17 230 139 | 7 452 912 | –22 001 723 |
| Indexálva | 100 | 50 | 22 | –64 |

(82)

A működtetési tevékenységek esetében a nettó készpénzforgalom az alábbiak szerint alakult:

15.   táblázat

Uniós gazdasági ágazat – készpénzforgalom

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

vizsgált időszak

Készpénzforgalom (EUR)

34 261 986

17 230 139

7 452 912

–22 001 723

Indexálva

100

50

22

–64

| (83) | A fenti táblázat megerősíti az uniós gazdasági ágazat törékeny pénzügyi helyzetét a 2006 és 2008 közötti időszakban, valamint az ebből következő drámai hanyatlást a vizsgált időszakban. |
| --- | --- |

(83)

A fenti táblázat megerősíti az uniós gazdasági ágazat törékeny pénzügyi helyzetét a 2006 és 2008 közötti időszakban, valamint az ebből következő drámai hanyatlást a vizsgált időszakban.

4.13.   Befektetések

| (84) | A figyelembe vett időszak alatt a mintavételbe bevont gyártók befektetései az alábbiak szerint alakultak:

  16.   táblázat










  Uniós gazdasági ágazat – befektetések |
| --- | --- |
| Mintavételbe bevont gyártók | 2006 | 2007 | 2008 | vizsgált időszak |
| Nettó befektetések (EUR) | 40 089 991 | 20 804 311 | 43 613 463 | 28 387 044 |
| Indexálva | 100 | 52 | 109 | 71 |

(84)

A figyelembe vett időszak alatt a mintavételbe bevont gyártók befektetései az alábbiak szerint alakultak:

16.   táblázat

Uniós gazdasági ágazat – befektetések

Mintavételbe bevont gyártók

2006

2007

2008

vizsgált időszak

Nettó befektetések (EUR)

40 089 991

20 804 311

43 613 463

28 387 044

Indexálva

100

52

109

71

| (85) | A 2006-os és 2008-as csúcspontot jelentő évek alatt a befektetések viszonylag magas szintűek voltak a kohók átépítését illetően. E tőkeintenzív iparágban a kohókat 7–10 évente át kell építeni, a kohók átépítésével kapcsolatos költségek pedig a 8–13 millió EUR-t is elérhetik (titoktartási megfontolásból tartomány szerepel). A másik, strukturálisabb, magas befektetési költségek jelentős része a bélések ötvözetfogyasztásához és a bélések ebből következő átépítéséhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(85)

A 2006-os és 2008-as csúcspontot jelentő évek alatt a befektetések viszonylag magas szintűek voltak a kohók átépítését illetően. E tőkeintenzív iparágban a kohókat 7–10 évente át kell építeni, a kohók átépítésével kapcsolatos költségek pedig a 8–13 millió EUR-t is elérhetik (titoktartási megfontolásból tartomány szerepel). A másik, strukturálisabb, magas befektetési költségek jelentős része a bélések ötvözetfogyasztásához és a bélések ebből következő átépítéséhez kapcsolódik.

4.14.   A tényleges dömpingkülönbözet nagysága

| (86) | A KNK-ból érkező behozatal dömpingkülönbözete – a fenti (55) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint – igen magas. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árát, a dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(86)

A KNK-ból érkező behozatal dömpingkülönbözete – a fenti (55) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint – igen magas. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árát, a dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

5.   A kárra vonatkozó következtetés

| (87) | Az uniós gazdasági ágazat által versenyképességének fokozása érdekében tett jelentős erőfeszítések ellenére az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó legtöbb kármutató kedvezőtlenül alakult a figyelembe vett időszakban. Ez különösen az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményére vonatkozó mutatók – vagyis a befektetések megtérülése, a készpénzforgalom és a nyereségesség – elemzésekor szembetűnő, amelyek mindegyike drámaian alakult. Ezen túlmenően a gyártással, gyártási kapacitással, kapacitáskihasználással, értékesítési mennyiséggel és piaci részesedéssel kapcsolatos mutatók szintén az egyértelműen hanyatló tendenciát erősítették meg. |
| --- | --- |

(87)

Az uniós gazdasági ágazat által versenyképességének fokozása érdekében tett jelentős erőfeszítések ellenére az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó legtöbb kármutató kedvezőtlenül alakult a figyelembe vett időszakban. Ez különösen az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményére vonatkozó mutatók – vagyis a befektetések megtérülése, a készpénzforgalom és a nyereségesség – elemzésekor szembetűnő, amelyek mindegyike drámaian alakult. Ezen túlmenően a gyártással, gyártási kapacitással, kapacitáskihasználással, értékesítési mennyiséggel és piaci részesedéssel kapcsolatos mutatók szintén az egyértelműen hanyatló tendenciát erősítették meg.

| (88) | Ugyanakkor a vizsgált időszak alatt a KNK-ból érkező üvegszál-behozatal mintegy 39 %-kal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált, az uniós gazdasági ágazat pedig 5 százalékpontos piaci részesedést veszített kevesebb mint négy év alatt. |
| --- | --- |

(88)

Ugyanakkor a vizsgált időszak alatt a KNK-ból érkező üvegszál-behozatal mintegy 39 %-kal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált, az uniós gazdasági ágazat pedig 5 százalékpontos piaci részesedést veszített kevesebb mint négy év alatt.

| (89) | A fentiekre figyelemmel, ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(89)

A fentiekre figyelemmel, ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   Bevezetés

| (90) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével és 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a dömpingelt behozatal okozott-e olyan fokú kárt az uniós gazdasági ágazatnak, ami jelentősnek tekinthető. A dömpingelt behozatal mellett azokat az egyéb ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek ugyanakkor kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne a dömpingelt behozatal hatásának tulajdonítsák. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével és 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a dömpingelt behozatal okozott-e olyan fokú kárt az uniós gazdasági ágazatnak, ami jelentősnek tekinthető. A dömpingelt behozatal mellett azokat az egyéb ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek ugyanakkor kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne a dömpingelt behozatal hatásának tulajdonítsák.

2.   A dömpingelt behozatal hatása

| (91) | 2006 és a vizsgált időszak között az érintett termékek dömpingelt behozatalának mennyisége 51 %-kal növekedett, ami az uniós piaci részesedés mintegy 98 %-os – 7,9 %-ról 15,6 %-ra történt – növekedéséhez vezetett. |
| --- | --- |

(91)

2006 és a vizsgált időszak között az érintett termékek dömpingelt behozatalának mennyisége 51 %-kal növekedett, ami az uniós piaci részesedés mintegy 98 %-os – 7,9 %-ról 15,6 %-ra történt – növekedéséhez vezetett.

| (92) | A KNK-ból származó érintett termék dömpingelt behozatalának a figyelembe vett időszakban bekövetkezett növekedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat legtöbb kármutatójának egyre inkább romló tendenciájával. Az uniós gazdasági ágazat 5,6 százalékpontot veszített piaci részesedéséből, eladási árai pedig 2 %-kal csökkentek az uniós piacra érkező, alacsony árú dömpingelt behozatal által kifejtett nyomás következtében. A jelentős alákínálás megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat elfogadható mértékben továbbhárítsa a megnövekedett gyártási költségeket az eladási árakban, ami alacsony, a vizsgált időszakban pedig negatív nyereségességhez vezetett. |
| --- | --- |

(92)

A KNK-ból származó érintett termék dömpingelt behozatalának a figyelembe vett időszakban bekövetkezett növekedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat legtöbb kármutatójának egyre inkább romló tendenciájával. Az uniós gazdasági ágazat 5,6 százalékpontot veszített piaci részesedéséből, eladási árai pedig 2 %-kal csökkentek az uniós piacra érkező, alacsony árú dömpingelt behozatal által kifejtett nyomás következtében. A jelentős alákínálás megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat elfogadható mértékben továbbhárítsa a megnövekedett gyártási költségeket az eladási árakban, ami alacsony, a vizsgált időszakban pedig negatív nyereségességhez vezetett.

| (93) | Figyelemre méltó továbbá, hogy a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal piaci részesedése tovább növekedett még a vizsgált időszak alatt is. Vagyis – a fenti (62) preambulumbekezdésben is említetteknek megfelelően – a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal mennyisége lassabb ütemben csökkent, mint az uniós fogyasztás. |
| --- | --- |

(93)

Figyelemre méltó továbbá, hogy a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal piaci részesedése tovább növekedett még a vizsgált időszak alatt is. Vagyis – a fenti (62) preambulumbekezdésben is említetteknek megfelelően – a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal mennyisége lassabb ütemben csökkent, mint az uniós fogyasztás.

| (94) | Egyes érdekelt felek arra hivatkoztak, hogy nincs a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. Az e tekintetben felvetett egyik érv az volt, hogy a kínai és az uniós eladási árak közötti árkülönbség viszonylag állandó volt a teljes figyelembe vett időszak alatt, míg az uniós gazdasági ágazat nyereségessége ugyanakkor ingadozott. E tekintetben figyelembe kell venni, hogy nemcsak az árszínvonal, hanem a már alacsony árú, dömpingelt behozatal mennyisége is erőteljes nyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat eladásaira. Továbbá, még ha más tényezők is szerepet játszhattak az uniós gazdasági ágazat összesített állapotában – bizonyos mértékben kihatva az uniós gazdasági ágazat nyereségességének alakulására is –, ez semmi esetre sem enyhítheti a KNK-ból érkező, folyamatosan az uniós árak alá kínáló dömpingelt behozatal hatását, különösen mivel ez a piaci változások változásai – például a fogyasztás növekedése és csökkenése, vagy a nyersanyagárak alakulása – ellenére viszonylag stabil ütemben következett be. |
| --- | --- |

(94)

Egyes érdekelt felek arra hivatkoztak, hogy nincs a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. Az e tekintetben felvetett egyik érv az volt, hogy a kínai és az uniós eladási árak közötti árkülönbség viszonylag állandó volt a teljes figyelembe vett időszak alatt, míg az uniós gazdasági ágazat nyereségessége ugyanakkor ingadozott. E tekintetben figyelembe kell venni, hogy nemcsak az árszínvonal, hanem a már alacsony árú, dömpingelt behozatal mennyisége is erőteljes nyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat eladásaira. Továbbá, még ha más tényezők is szerepet játszhattak az uniós gazdasági ágazat összesített állapotában – bizonyos mértékben kihatva az uniós gazdasági ágazat nyereségességének alakulására is –, ez semmi esetre sem enyhítheti a KNK-ból érkező, folyamatosan az uniós árak alá kínáló dömpingelt behozatal hatását, különösen mivel ez a piaci változások változásai – például a fogyasztás növekedése és csökkenése, vagy a nyersanyagárak alakulása – ellenére viszonylag stabil ütemben következett be.

| (95) | Hasonló érvet terjesztettek elő az uniós gazdasági ágazat nyereségességére vonatkozó adatok és piaci részesedésük alakulása közötti kapcsolat állítólagos hiányával kapcsolatban. Ugyanis az uniós gazdasági ágazat nyereségességi szintje 2006-tól 2007-ig például a csökkenő piaci részesedés ellenére átmenetileg javult. Ez részben az uniós piaci feltételek 2007 során tapasztalt javulásának következménye (lásd a fenti (60) preambulumbekezdésben említett uniós fogyasztás 6 %-os növekedését). Fontosabb azonban, hogy 2006-ban és 2007-ben az uniós gazdasági ágazat a gyártásnak a gyártási költségek csökkentése révén történő ésszerűsítésére összpontosított, ami szintén hatással volt nyereségességi szintjükre. Másik példa, hogy 2008 és a vizsgált időszak között az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése enyhén emelkedett, miközben nyereségességi mutatója a súlyos veszteséget jelentő 15 %-ra zuhant. Ugyanezen időszak alatt azonban a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal piaci részesedése szintén növekedni tudott, miközben még mindig jelentős mértékben az uniós eladási árak alá kínáltak. Ez az uniós gazdasági ágazat által realizált hatalmas veszteséghez vezetett. Mindkét fenti eset ténylegesen azt mutatja, hogy nem lehet egy vagy két különálló mutatót önmagában figyelembe venni a dömpingelt behozatalnak az uniós gazdasági ágazat állapotára gyakorolt hatásának mérésekor. |
| --- | --- |

(95)

Hasonló érvet terjesztettek elő az uniós gazdasági ágazat nyereségességére vonatkozó adatok és piaci részesedésük alakulása közötti kapcsolat állítólagos hiányával kapcsolatban. Ugyanis az uniós gazdasági ágazat nyereségességi szintje 2006-tól 2007-ig például a csökkenő piaci részesedés ellenére átmenetileg javult. Ez részben az uniós piaci feltételek 2007 során tapasztalt javulásának következménye (lásd a fenti (60) preambulumbekezdésben említett uniós fogyasztás 6 %-os növekedését). Fontosabb azonban, hogy 2006-ban és 2007-ben az uniós gazdasági ágazat a gyártásnak a gyártási költségek csökkentése révén történő ésszerűsítésére összpontosított, ami szintén hatással volt nyereségességi szintjükre. Másik példa, hogy 2008 és a vizsgált időszak között az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése enyhén emelkedett, miközben nyereségességi mutatója a súlyos veszteséget jelentő 15 %-ra zuhant. Ugyanezen időszak alatt azonban a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal piaci részesedése szintén növekedni tudott, miközben még mindig jelentős mértékben az uniós eladási árak alá kínáltak. Ez az uniós gazdasági ágazat által realizált hatalmas veszteséghez vezetett. Mindkét fenti eset ténylegesen azt mutatja, hogy nem lehet egy vagy két különálló mutatót önmagában figyelembe venni a dömpingelt behozatalnak az uniós gazdasági ágazat állapotára gyakorolt hatásának mérésekor.

| (96) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a KNK-ból származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal, amely a figyelembe vett időszak alatt nagy és folyamatosan növekedő mennyiségben lépett be az uniós piacra és amely jelentősen alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait, különösen kedvezőtlenül érintette az uniós ágazat gazdasági helyzetét. |
| --- | --- |

(96)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a KNK-ból származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal, amely a figyelembe vett időszak alatt nagy és folyamatosan növekedő mennyiségben lépett be az uniós piacra és amely jelentősen alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait, különösen kedvezőtlenül érintette az uniós ágazat gazdasági helyzetét.

3.   Egyéb tényezők hatása

3.1.   Harmadik országokból származó behozatal

| (97) | A figyelembe vett időszak alatt korlátozott behozatal érkezett más harmadik országokból. A KNK-n kívüli más országokból érkező behozatal teljes piaci részesedése 2 százalékponttal 17 %-ról 15 %-ra csökkent. A második legnagyobb behozatali forrást jelentő Norvégia piaci részesedése a vizsgált időszak alatt 3,3 % volt. Törökország piaci részesedése a vizsgált időszak alatt 2,5 % volt, míg a behozatal negyedik legnagyobb forrását képező USA piaci részesedése kevesebb mint 2 % volt a vizsgált időszak alatt.

  17.   táblázat











  Behozatal más országokból |
| --- | --- |
| Ország | | 2006 | 2007 | 2008 | vizsgált időszak |
| Norvégia | Mennyiség (tonna) | 34 990 | 28 834 | 35 410 | 24 993 |
| Piaci részesedés (%) | 3,6 % | 2,8 % | 3,4 % | 3,3 % |
| Átlagár (EUR) | 1 254 | 1 412 | 1 360 | 1 256 |
| Törökország | Mennyiség (tonna) | 28 981 | 25 035 | 20 658 | 18 874 |
| Piaci részesedés (%) | 2,9 % | 2,4 % | 2,0 % | 2,5 % |
| Átlagár (EUR) | 1 097 | 1 155 | 1 202 | 1 077 |
| USA | Mennyiség (tonna) | 22 921 | 24 246 | 20 447 | 13 569 |
| Piaci részesedés (%) | 2,3 % | 2,3 % | 2,0 % | 1,8 % |
| Átlagár (EUR) | 2 309 | 2 101 | 2 506 | 2 615 |
| Malajzia | Mennyiség (tonna) | 9 541 | 25 569 | 35 200 | 12 601 |
| Piaci részesedés (%) | 1,0 % | 2,5 % | 3,4 % | 1,7 % |
| Átlagár (EUR) | 979 | 1 019 | 1 022 | 1 025 |
| Tajvan | Mennyiség (tonna) | 19 318 | 18 150 | 14 655 | 11 285 |
| Piaci részesedés (%) | 2,0 % | 1,7 % | 1,4 % | 1,5 % |
| Átlagár (EUR) | 1 193 | 1 146 | 1 069 | 975 |
| India | Mennyiség (tonna) | 4 365 | 11 231 | 3 757 | 5 361 |
| Piaci részesedés (%) | 0,4 % | 1,1 % | 0,4 % | 0,7 % |
| Átlagár (EUR) | 1 308 | 1 232 | 1 315 | 1 240 |
| Koreai Köztársaság | Mennyiség (tonna) | 7 959 | 5 974 | 13 934 | 5 116 |
| Piaci részesedés (%) | 0,8 % | 0,6 % | 1,3 % | 0,7 % |
| Átlagár (EUR) | 1 430 | 1 607 | 894 | 1 004 |
| Japán | Mennyiség (tonna) | 21 671 | 10 727 | 11 174 | 4 609 |
| Piaci részesedés (%) | 2,2 % | 1,0 % | 1,1 % | 0,6 % |
| Átlagár (EUR) | 1 197 | 1 315 | 1 401 | 1 804 |
| Mexikó | Mennyiség (tonna) | 4 894 | 9 713 | 7 226 | 3 689 |
| Piaci részesedés (%) | 0,5 % | 0,9 % | 0,7 % | 0,5 % |
| Átlagár (EUR) | 1 488 | 1 204 | 1 289 | 1 359 |
| Kanada | Mennyiség (tonna) | 4 136 | 3 309 | 2 196 | 2 244 |
| Piaci részesedés (%) | 0,4 % | 0,3 % | 0,2 % | 0,3 % |
| Átlagár (EUR) | 1 303 | 2 025 | 1 761 | 2 146 |
| Más országok | Mennyiség (tonna) | 8 954 | 14 848 | 8 519 | 9 227 |
| Piaci részesedés (%) | 0,9 % | 1,4 % | 0,8 % | 1,2 % |
| Átlagár (EUR) | 1 517 | 1 527 | 1 891 | 1 615 |

(97)

A figyelembe vett időszak alatt korlátozott behozatal érkezett más harmadik országokból. A KNK-n kívüli más országokból érkező behozatal teljes piaci részesedése 2 százalékponttal 17 %-ról 15 %-ra csökkent. A második legnagyobb behozatali forrást jelentő Norvégia piaci részesedése a vizsgált időszak alatt 3,3 % volt. Törökország piaci részesedése a vizsgált időszak alatt 2,5 % volt, míg a behozatal negyedik legnagyobb forrását képező USA piaci részesedése kevesebb mint 2 % volt a vizsgált időszak alatt.

17.   táblázat

Behozatal más országokból

Ország

2006

2007

2008

vizsgált időszak

Norvégia

Mennyiség (tonna)

34 990

28 834

35 410

24 993

Piaci részesedés (%)

3,6 %

2,8 %

3,4 %

3,3 %

Átlagár (EUR)

1 254

1 412

1 360

1 256

Törökország

Mennyiség (tonna)

28 981

25 035

20 658

18 874

Piaci részesedés (%)

2,9 %

2,4 %

2,0 %

2,5 %

Átlagár (EUR)

1 097

1 155

1 202

1 077

USA

Mennyiség (tonna)

22 921

24 246

20 447

13 569

Piaci részesedés (%)

2,3 %

2,3 %

2,0 %

1,8 %

Átlagár (EUR)

2 309

2 101

2 506

2 615

Malajzia

Mennyiség (tonna)

9 541

25 569

35 200

12 601

Piaci részesedés (%)

1,0 %

2,5 %

3,4 %

1,7 %

Átlagár (EUR)

979

1 019

1 022

1 025

Tajvan

Mennyiség (tonna)

19 318

18 150

14 655

11 285

Piaci részesedés (%)

2,0 %

1,7 %

1,4 %

1,5 %

Átlagár (EUR)

1 193

1 146

1 069

975

India

Mennyiség (tonna)

4 365

11 231

3 757

5 361

Piaci részesedés (%)

0,4 %

1,1 %

0,4 %

0,7 %

Átlagár (EUR)

1 308

1 232

1 315

1 240

Koreai Köztársaság

Mennyiség (tonna)

7 959

5 974

13 934

5 116

Piaci részesedés (%)

0,8 %

0,6 %

1,3 %

0,7 %

Átlagár (EUR)

1 430

1 607

894

1 004

Japán

Mennyiség (tonna)

21 671

10 727

11 174

4 609

Piaci részesedés (%)

2,2 %

1,0 %

1,1 %

0,6 %

Átlagár (EUR)

1 197

1 315

1 401

1 804

Mexikó

Mennyiség (tonna)

4 894

9 713

7 226

3 689

Piaci részesedés (%)

0,5 %

0,9 %

0,7 %

0,5 %

Átlagár (EUR)

1 488

1 204

1 289

1 359

Kanada

Mennyiség (tonna)

4 136

3 309

2 196

2 244

Piaci részesedés (%)

0,4 %

0,3 %

0,2 %

0,3 %

Átlagár (EUR)

1 303

2 025

1 761

2 146

Más országok

Mennyiség (tonna)

8 954

14 848

8 519

9 227

Piaci részesedés (%)

0,9 %

1,4 %

0,8 %

1,2 %

Átlagár (EUR)

1 517

1 527

1 891

1 615

| (98) | A fenti, az Eurostattól származó adatokon alapuló táblázat azt mutatja, hogy – a fenti (63) preambulumbekezdésben összefoglaltak szerint – a más behozatalok átlagos uniós határparitáson számított árszintjei általában sokkal magasabbak, mint a KNK-ból érkező behozatal árai. Az Eurostattól származó árak és az uniós gazdasági ágazat fenti (74) preambulumbekezdésben bemutatott eladási árainak összehasonlításából úgy tűnik, hogy a Törökországból érkező behozatal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált a vizsgált időszak alatt. A Törökországból érkező behozatal azonban a vizsgált időszak alatt csupán a piaci részesedés 2,5 %-át tette ki, ami a 2006-os piaci részesedésüknél alacsonyabb. E behozatalok árai továbbá folyamatosan jelentős mértékben – mintegy 14 %–23 %-kal – magasabbak voltak a KNK-ból érkező behozatalok árainál. Szintén úgy tűnik, hogy a Malajziából, Tajvanról és a Koreai Köztársaságból érkező behozatal alacsonyabb volt az uniós gazdasági ágazat árainál, azonban ezek piaci részesedése korlátozott mértékű volt és csökkent. A Törökországból, Malajziából, Tajvanról és a Koreai Köztársaságból, vagy bármely más harmadik országból érkező behozatalról ezért nem tartották úgy, hogy kedvezőtlenül érintették volna az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Ilyen alapon ésszerű ideiglenesen arra a megállapításra jutni, hogy a más országokból érkező behozatal nem törte meg a megállapított dömping és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(98)

A fenti, az Eurostattól származó adatokon alapuló táblázat azt mutatja, hogy – a fenti (63) preambulumbekezdésben összefoglaltak szerint – a más behozatalok átlagos uniós határparitáson számított árszintjei általában sokkal magasabbak, mint a KNK-ból érkező behozatal árai. Az Eurostattól származó árak és az uniós gazdasági ágazat fenti (74) preambulumbekezdésben bemutatott eladási árainak összehasonlításából úgy tűnik, hogy a Törökországból érkező behozatal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált a vizsgált időszak alatt. A Törökországból érkező behozatal azonban a vizsgált időszak alatt csupán a piaci részesedés 2,5 %-át tette ki, ami a 2006-os piaci részesedésüknél alacsonyabb. E behozatalok árai továbbá folyamatosan jelentős mértékben – mintegy 14 %–23 %-kal – magasabbak voltak a KNK-ból érkező behozatalok árainál. Szintén úgy tűnik, hogy a Malajziából, Tajvanról és a Koreai Köztársaságból érkező behozatal alacsonyabb volt az uniós gazdasági ágazat árainál, azonban ezek piaci részesedése korlátozott mértékű volt és csökkent. A Törökországból, Malajziából, Tajvanról és a Koreai Köztársaságból, vagy bármely más harmadik országból érkező behozatalról ezért nem tartották úgy, hogy kedvezőtlenül érintették volna az uniós gazdasági ágazat helyzetét. Ilyen alapon ésszerű ideiglenesen arra a megállapításra jutni, hogy a más országokból érkező behozatal nem törte meg a megállapított dömping és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést.

3.2.   A gazdasági válság hatása

| (99) | Számos fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt a kereslet éles hanyatlásához vezető gazdasági válság okozta. |
| --- | --- |

(99)

Számos fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt a kereslet éles hanyatlásához vezető gazdasági válság okozta.

| (100) | Valójában – a fenti (60) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint – az uniós fogyasztás erőteljes csökkenése figyelhető meg 2008 és a vizsgált időszak között. E csökkenés mértéke 28 % volt és elismert tény, hogy azt az Uniót abban az időszakban sújtó gazdasági válság okozta. A vizsgálat tárgyát képező terméket tartalmazó termékeket felhasználó legtöbb ágazatot (gépjárműipar, szélenergia, építőipar stb.) súlyosan érintette a válság, amely – első lépésben – az üvegszálak iránti kereslet csökkenéséhez vezetett. |
| --- | --- |

(100)

Valójában – a fenti (60) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint – az uniós fogyasztás erőteljes csökkenése figyelhető meg 2008 és a vizsgált időszak között. E csökkenés mértéke 28 % volt és elismert tény, hogy azt az Uniót abban az időszakban sújtó gazdasági válság okozta. A vizsgálat tárgyát képező terméket tartalmazó termékeket felhasználó legtöbb ágazatot (gépjárműipar, szélenergia, építőipar stb.) súlyosan érintette a válság, amely – első lépésben – az üvegszálak iránti kereslet csökkenéséhez vezetett.

| (101) | A gazdasági hanyatlás kedvezőtlen hatását és a kereslet zsugorodását azonban súlyosbította a KNK-ból érkező megnövekedett és jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló dömpingelt behozatal. Még ha úgy is lehetne tekinteni ezért, hogy a gazdasági hanyatlás hozzájárult a vizsgált időszak alatt elszenvedett kárhoz, ez semmilyen formában nem csökkentené a KNK-ból a teljes figyelembe vett időszak alatt az uniós piacra érkező, alacsony árú dömpingelt behozatal káros hatásait. Az uniós gazdasági ágazat még csökkenő eladások mellett is képes lett volna elfogadható szintű mennyiséget és árakat fenntartani, korlátozva így a fogyasztás csökkenésének kedvezőtlen hatásait. Ez azonban csak az alacsony árú dömpingelt behozatalok jelentette tisztességtelen piaci verseny hiányában lett volna lehetséges. Sőt, a vizsgált időszak alatt jelentősen az uniós eladási árak alá kínáló kínai dömpingelt behozatal hatását a gazdasági válság idején még károsabbnak lehet tekinteni. |
| --- | --- |

(101)

A gazdasági hanyatlás kedvezőtlen hatását és a kereslet zsugorodását azonban súlyosbította a KNK-ból érkező megnövekedett és jelentősen az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló dömpingelt behozatal. Még ha úgy is lehetne tekinteni ezért, hogy a gazdasági hanyatlás hozzájárult a vizsgált időszak alatt elszenvedett kárhoz, ez semmilyen formában nem csökkentené a KNK-ból a teljes figyelembe vett időszak alatt az uniós piacra érkező, alacsony árú dömpingelt behozatal káros hatásait. Az uniós gazdasági ágazat még csökkenő eladások mellett is képes lett volna elfogadható szintű mennyiséget és árakat fenntartani, korlátozva így a fogyasztás csökkenésének kedvezőtlen hatásait. Ez azonban csak az alacsony árú dömpingelt behozatalok jelentette tisztességtelen piaci verseny hiányában lett volna lehetséges. Sőt, a vizsgált időszak alatt jelentősen az uniós eladási árak alá kínáló kínai dömpingelt behozatal hatását a gazdasági válság idején még károsabbnak lehet tekinteni.

| (102) | Figyelemmel a fenti körülményekre, a gazdasági hanyatlást nem lehet az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést megtörő lehetséges oknak tekinteni. |
| --- | --- |

(102)

Figyelemmel a fenti körülményekre, a gazdasági hanyatlást nem lehet az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést megtörő lehetséges oknak tekinteni.

3.3.   A kínai behozatal mennyiségének alakulása és az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete

| (103) | Egyes érdekelt felek azt állították, hogy nincsen okozati összefüggés a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete között, mivel az utóbbi azokban az években érte el a legjobb nyereségességi mutatókat, amikor az érintett termék KNK-ból érkező behozatalának mennyisége a legmagasabb volt, és akkor teljesített a legrosszabbul, amikor a KNK-ból érkező behozatal a figyelembe vett időszak alatt a legalacsonyabb szintre esett. |
| --- | --- |

(103)

Egyes érdekelt felek azt állították, hogy nincsen okozati összefüggés a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete között, mivel az utóbbi azokban az években érte el a legjobb nyereségességi mutatókat, amikor az érintett termék KNK-ból érkező behozatalának mennyisége a legmagasabb volt, és akkor teljesített a legrosszabbul, amikor a KNK-ból érkező behozatal a figyelembe vett időszak alatt a legalacsonyabb szintre esett.

| (104) | E tekintetben először is megjegyzendő, hogy a fogyasztás alakulása – különösen a vizsgált időszakra eső gazdasági hanyatlás – a válság globális jellegére tekintettel biztosan hatással volt a KNK-ból érkező behozatal mennyiségére és az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetére is. |
| --- | --- |

(104)

E tekintetben először is megjegyzendő, hogy a fogyasztás alakulása – különösen a vizsgált időszakra eső gazdasági hanyatlás – a válság globális jellegére tekintettel biztosan hatással volt a KNK-ból érkező behozatal mennyiségére és az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetére is.

| (105) | A fent már megállapítottaknak megfelelően azonban a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat eladási árai alá kínált a vizsgált időszakban, vagyis a gazdasági hanyatlás idején. Ehhez hozzájárult az is, hogy a kínai exportáló gyártóknak még a gazdasági hanyatlás időszakában is sikerült valamelyest továbbnövelniük piaci részesedésüket, miközben az uniós gazdasági ágazat súlyos veszteségeket realizált azért, mert nem volt képes kedvezőbb árakon értékesíteni. |
| --- | --- |

(105)

A fent már megállapítottaknak megfelelően azonban a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat eladási árai alá kínált a vizsgált időszakban, vagyis a gazdasági hanyatlás idején. Ehhez hozzájárult az is, hogy a kínai exportáló gyártóknak még a gazdasági hanyatlás időszakában is sikerült valamelyest továbbnövelniük piaci részesedésüket, miközben az uniós gazdasági ágazat súlyos veszteségeket realizált azért, mert nem volt képes kedvezőbb árakon értékesíteni.

| (106) | Valójában úgy lehet tekinteni, hogy a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal növekedő piaci részesedésével párhuzamos fenti alákínálás még nagyobb kárt okozott az uniós gazdasági ágazat számára, mint amit egy, a gazdasági hanyatlás nyomán bekövetkező ingadozó fogyasztás nélküli időszakban okozott volna. |
| --- | --- |

(106)

Valójában úgy lehet tekinteni, hogy a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal növekedő piaci részesedésével párhuzamos fenti alákínálás még nagyobb kárt okozott az uniós gazdasági ágazat számára, mint amit egy, a gazdasági hanyatlás nyomán bekövetkező ingadozó fogyasztás nélküli időszakban okozott volna.

| (107) | A fentiekre tekintettel nem lehet arra következtetni, hogy a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal mennyiségeire vonatkozó puszta tendenciák és az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményének összehasonlítását a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést megtörő tényezőként lehetne értelmezni. |
| --- | --- |

(107)

A fentiekre tekintettel nem lehet arra következtetni, hogy a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal mennyiségeire vonatkozó puszta tendenciák és az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményének összehasonlítását a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést megtörő tényezőként lehetne értelmezni.

3.4.   Az uniós gazdasági ágazat exporteladásainak és/vagy kötött felhasználást szolgáló eladásainak csökkenése

| (108) | Egyes érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat nyereségességének torzulását az exporteladások vagy a kötött felhasználási célú gyártás csökkenése okozta, nem pedig az unión belüli eladásaik csökkenése. E tekintetben először emlékeztetni kell arra, hogy az értékesítési volumen kivételével valamennyi kármutató – ideértve a nyereségességet is – értékelésére a független felek részére uniós piacon történő eladások alapján került sor. Más szóval, mind az exporteladásokat, mind pedig a kötött felhasználást szolgáló eladásokat kizárták azok kiszámításából. Másodszor, ugyan igaz az, hogy az exporteladások mennyisége valamivel gyorsabb ütemben csökkent, mint az uniós eladások üteme, nem ez helyzet azonban a kötött felhasználási célú gyártás tekintetében, amely a figyelembe vett időszak alatt a teljes uniós eladások 22,4 %–24,4 %-át képviselte. Ezenfelül az exportértékesítéseknek az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítéseihez viszonyított súlyának fényében (amely a figyelembe vett időszak alatt 10 % és 14 % között mozgott), ezek az értékesítések nem tekinthetők olyan jelentőségűnek, hogy megkérdőjelezzék a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás közötti okozati összefüggést. Ezt az érvelést ezért elutasították. |
| --- | --- |

(108)

Egyes érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat nyereségességének torzulását az exporteladások vagy a kötött felhasználási célú gyártás csökkenése okozta, nem pedig az unión belüli eladásaik csökkenése. E tekintetben először emlékeztetni kell arra, hogy az értékesítési volumen kivételével valamennyi kármutató – ideértve a nyereségességet is – értékelésére a független felek részére uniós piacon történő eladások alapján került sor. Más szóval, mind az exporteladásokat, mind pedig a kötött felhasználást szolgáló eladásokat kizárták azok kiszámításából. Másodszor, ugyan igaz az, hogy az exporteladások mennyisége valamivel gyorsabb ütemben csökkent, mint az uniós eladások üteme, nem ez helyzet azonban a kötött felhasználási célú gyártás tekintetében, amely a figyelembe vett időszak alatt a teljes uniós eladások 22,4 %–24,4 %-át képviselte. Ezenfelül az exportértékesítéseknek az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítéseihez viszonyított súlyának fényében (amely a figyelembe vett időszak alatt 10 % és 14 % között mozgott), ezek az értékesítések nem tekinthetők olyan jelentőségűnek, hogy megkérdőjelezzék a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás közötti okozati összefüggést. Ezt az érvelést ezért elutasították.

3.5.   Az uniós gazdasági ágazat megnövekedett kapacitása és a gyártás megnövekedett költsége

| (109) | Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat állapotának hanyatlása a kapacitás növelésére irányuló egyik téves döntés következménye volt. E tekintetben először meg kell említeni, hogy az üvegszálak piaca már évek óta bővülő piac és az egyes üzemek kapacitásának növelésére irányuló döntés a növekvő fogyasztás helyzetében nem tekinthető ésszerűtlen üzleti tervezésnek. Ezen túlmenően megjegyzendő, hogy a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat kapacitása egészében véve valójában csökkent (lásd a fenti (68) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(109)

Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat állapotának hanyatlása a kapacitás növelésére irányuló egyik téves döntés következménye volt. E tekintetben először meg kell említeni, hogy az üvegszálak piaca már évek óta bővülő piac és az egyes üzemek kapacitásának növelésére irányuló döntés a növekvő fogyasztás helyzetében nem tekinthető ésszerűtlen üzleti tervezésnek. Ezen túlmenően megjegyzendő, hogy a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat kapacitása egészében véve valójában csökkent (lásd a fenti (68) preambulumbekezdést).

| (110) | Mindenesetre meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazatnak annak ellenére sikerült csökkentenie a főbb nyersanyagok egységnyi költségeit, hogy a nyersanyagköltségek árai a figyelembe vett időszak alatt emelkedtek:

  18.   táblázat










  Nyersanyagköltség és egységnyi előállított üvegszálra eső költség |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | vizsgált időszak |
| Ár/nyersanyag tonna (3) | 100 | 106 | 104 | 102 |
| Nyersanyagköltség/üvegszál tonna (3) | 100 | 99 | 97 | 94 |

(110)

Mindenesetre meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazatnak annak ellenére sikerült csökkentenie a főbb nyersanyagok egységnyi költségeit, hogy a nyersanyagköltségek árai a figyelembe vett időszak alatt emelkedtek:

18.   táblázat

Nyersanyagköltség és egységnyi előállított üvegszálra eső költség

2006

2007

2008

vizsgált időszak

Ár/nyersanyag tonna (3)

100

106

104

102

Nyersanyagköltség/üvegszál tonna (3)

100

99

97

94

| (111) | Az egységnyi előállított üvegszálra eső nyersanyagköltségek fent ismertetett alakulása a megnövekedett hatékonyságot és versenyképességet célzó befektetések következménye. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt valójában számos intézkedést hajtott végre a gyártási folyamatok és a ráfordítási költségek javítása és ésszerűsítése érdekében. |
| --- | --- |

(111)

Az egységnyi előállított üvegszálra eső nyersanyagköltségek fent ismertetett alakulása a megnövekedett hatékonyságot és versenyképességet célzó befektetések következménye. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak alatt valójában számos intézkedést hajtott végre a gyártási folyamatok és a ráfordítási költségek javítása és ésszerűsítése érdekében.

| (112) | A bérköltségek tekintetében – a (75)–(77) preambulumbekezdésekben megállapítottak szerint – az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak 20 %-kal csökkentette a az alkalmazottak számát, míg az átlagos bérek – még a jelentős mértékű végkielégítések hatásának kizárása nélkül is – csökkentek. |
| --- | --- |

(112)

A bérköltségek tekintetében – a (75)–(77) preambulumbekezdésekben megállapítottak szerint – az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak 20 %-kal csökkentette a az alkalmazottak számát, míg az átlagos bérek – még a jelentős mértékű végkielégítések hatásának kizárása nélkül is – csökkentek.

| (113) | A fentiek alapján ezért elutasították azt az érvelést, amely szerint az uniós gazdasági ágazat torzult állapotát valójában a vélhetően a nem hatékony megoldások vagy magas bérköltségek következtében megnövekedett gyártási költségek okozták. |
| --- | --- |

(113)

A fentiek alapján ezért elutasították azt az érvelést, amely szerint az uniós gazdasági ágazat torzult állapotát valójában a vélhetően a nem hatékony megoldások vagy magas bérköltségek következtében megnövekedett gyártási költségek okozták.

3.6.   A KNK-ból érkező dömpingelt behozatal versenyképessége és a kapcsolt kínai gyártók által saját maguknak okozott kár

| (114) | Elhangzott az az állítás, hogy a gyártási mennyiség és a kínai exportőrök által alkalmazott korszerű gyártási technológia okozott kárt, nem pedig a vizsgálat tárgyát képező dömping. Összességében ténylegesen megállapítható, hogy az uniós gyártók is nagy mennyiségben gyártanak és korszerű gyártási folyamatokkal rendelkeznek. |
| --- | --- |

(114)

Elhangzott az az állítás, hogy a gyártási mennyiség és a kínai exportőrök által alkalmazott korszerű gyártási technológia okozott kárt, nem pedig a vizsgálat tárgyát képező dömping. Összességében ténylegesen megállapítható, hogy az uniós gyártók is nagy mennyiségben gyártanak és korszerű gyártási folyamatokkal rendelkeznek.

| (115) | Egy érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat magának okozhatott kárt a hozzájuk kapcsolódó kínai gyártóktól történő behozatallal. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni – a fenti (58) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően – hogy az ilyen behozatal mennyisége igen korlátozott volt mind az uniós gazdasági ágazat gyártása, mind pedig az érintett termék KNK-ból érkező behozatala tekintetében. |
| --- | --- |

(115)

Egy érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat magának okozhatott kárt a hozzájuk kapcsolódó kínai gyártóktól történő behozatallal. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni – a fenti (58) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően – hogy az ilyen behozatal mennyisége igen korlátozott volt mind az uniós gazdasági ágazat gyártása, mind pedig az érintett termék KNK-ból érkező behozatala tekintetében.

| (116) | Ennek megfelelően sem a versenyképesség hiánya, sem pedig a kapcsolódó kínai gyártóktól történő behozatal nem tekinthető a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal és a megállapított kár közötti okozati összefüggést megtörő tényezőnek. |
| --- | --- |

(116)

Ennek megfelelően sem a versenyképesség hiánya, sem pedig a kapcsolódó kínai gyártóktól történő behozatal nem tekinthető a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal és a megállapított kár közötti okozati összefüggést megtörő tényezőnek.

4.   Következtetés az okozati összefüggésről

| (117) | Következésképpen, a fenti elemzés bizonyította, hogy a KNK-ból érkező üvegszálak behozatalának mennyisége jelentősen megnövekedett a figyelembe vett időszak alatt és fokozatosan visszaszorította az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését. Az unióba dömpingelt áron belépő megnövekedett mennyiségek ráadásul súlyosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak, ezzel pedig megakadályozták az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy a megnövekedett nyersanyagárakat a vevőkre hárítsák át. Bár az uniós gazdasági ágazat a hatékonyság terén elért működési előnyök révén bizonyos ideig képes volt kiegyenlíteni e nyomás kedvezőtlen hatásait, ez már nem volt lehetséges azt követően, hogy a gazdasági válság jelentősen csökkentette a kereslet szintjét. |
| --- | --- |

(117)

Következésképpen, a fenti elemzés bizonyította, hogy a KNK-ból érkező üvegszálak behozatalának mennyisége jelentősen megnövekedett a figyelembe vett időszak alatt és fokozatosan visszaszorította az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését. Az unióba dömpingelt áron belépő megnövekedett mennyiségek ráadásul súlyosan az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak, ezzel pedig megakadályozták az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy a megnövekedett nyersanyagárakat a vevőkre hárítsák át. Bár az uniós gazdasági ágazat a hatékonyság terén elért működési előnyök révén bizonyos ideig képes volt kiegyenlíteni e nyomás kedvezőtlen hatásait, ez már nem volt lehetséges azt követően, hogy a gazdasági válság jelentősen csökkentette a kereslet szintjét.

| (118) | Más olyan tényezőket is elemeztek, amelyek kárt okozhattak volna az uniós gazdasági ágazat számára. E tekintetben megállapították, hogy a harmadik országokból érkező behozatal, a gazdasági válság hatása, az uniós gazdasági ágazat egyéb értékesítéseinek alakulása és más tényezők – ideértve a fenti (97)–(116) preambulumbekezdésekben említetteket – nem tűnnek olyan tényezőknek, amelyek megtörnék a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(118)

Más olyan tényezőket is elemeztek, amelyek kárt okozhattak volna az uniós gazdasági ágazat számára. E tekintetben megállapították, hogy a harmadik országokból érkező behozatal, a gazdasági válság hatása, az uniós gazdasági ágazat egyéb értékesítéseinek alakulása és más tényezők – ideértve a fenti (97)–(116) preambulumbekezdésekben említetteket – nem tűnnek olyan tényezőknek, amelyek megtörnék a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.

| (119) | A fenti elemzés alapján – amely minden ismert tényezőt megfelelően megkülönböztetett és elkülönített az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló dömpingelt behozatal káros hatásaitól – ideiglenesen megállapítható, hogy a KNK-ból érkező behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése szerinti jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazat számára. |
| --- | --- |

(119)

A fenti elemzés alapján – amely minden ismert tényezőt megfelelően megkülönböztetett és elkülönített az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló dömpingelt behozatal káros hatásaitól – ideiglenesen megállapítható, hogy a KNK-ból érkező behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése szerinti jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazat számára.

F.   UNIÓS ÉRDEK

| (120) | Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra, és az okozati összefüggésre vonatkozó megállapítások ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az lenne megállapítható, hogy ebben a konkrét esetben nem áll az Unió érdekében intézkedések elfogadása. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az összes érintett fél esetében megvizsgálta a lehetséges intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását. |
| --- | --- |

(120)

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra, és az okozati összefüggésre vonatkozó megállapítások ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az lenne megállapítható, hogy ebben a konkrét esetben nem áll az Unió érdekében intézkedések elfogadása. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az összes érintett fél esetében megvizsgálta a lehetséges intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását.

| (121) | A Bizottság kérdőíveket küldött független importőrök és felhasználók részére. Összesen 60 kérdőívet küldtek ki. Végül két importőr és 13 felhasználó nyújtotta be a kitöltött kérdőívet a meghatározott határidőn belül. Emellett számos importőr és felhasználó jelentkezett az eljárás folyamán, levélben közölve, hogy ellenzik az ügyben tett bármilyen lehetséges intézkedést. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság kérdőíveket küldött független importőrök és felhasználók részére. Összesen 60 kérdőívet küldtek ki. Végül két importőr és 13 felhasználó nyújtotta be a kitöltött kérdőívet a meghatározott határidőn belül. Emellett számos importőr és felhasználó jelentkezett az eljárás folyamán, levélben közölve, hogy ellenzik az ügyben tett bármilyen lehetséges intézkedést.

1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (122) | Az (56) preambulumbekezdésben jelzetteknek megfelelően a hasonló terméket 11 gyártó gyártotta az Unióban. A nyolc panaszos az uniós gyártás több mint 90 %-át képviselte; két másik panaszos támogatta a panaszt, míg a tizenegyedik vállalat azt nem támogatta és nem is kifogásolta. |
| --- | --- |

(122)

Az (56) preambulumbekezdésben jelzetteknek megfelelően a hasonló terméket 11 gyártó gyártotta az Unióban. A nyolc panaszos az uniós gyártás több mint 90 %-át képviselte; két másik panaszos támogatta a panaszt, míg a tizenegyedik vállalat azt nem támogatta és nem is kifogásolta.

| (123) | A mintavételbe bevont három vállalat – amelyek a teljes uniós gyártás mintegy 60 %-át képviselték – 3 300, a hasonló termék gyártásában, értékesítésében és adminisztrációjában közvetlenül résztvevő munkavállalót foglalkoztatott. Emlékeztetni kell arra, hogy a kármutatók általános kedvezőtlen tendenciát mutattak, valamint hogy ez különösen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére és pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatókat – például a nyereségesség, a befektetések megtérülése és készpénzforgalom – befolyásolta súlyosan. A figyelembe vett időszak alatt különösen az uniós gazdasági ágazat nyereségessége esett a már egyébként is alacsony 0,3 %-os szintről –15,0 %-ra, míg annak piaci részesedése 5,6 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(123)

A mintavételbe bevont három vállalat – amelyek a teljes uniós gyártás mintegy 60 %-át képviselték – 3 300, a hasonló termék gyártásában, értékesítésében és adminisztrációjában közvetlenül résztvevő munkavállalót foglalkoztatott. Emlékeztetni kell arra, hogy a kármutatók általános kedvezőtlen tendenciát mutattak, valamint hogy ez különösen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére és pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatókat – például a nyereségesség, a befektetések megtérülése és készpénzforgalom – befolyásolta súlyosan. A figyelembe vett időszak alatt különösen az uniós gazdasági ágazat nyereségessége esett a már egyébként is alacsony 0,3 %-os szintről –15,0 %-ra, míg annak piaci részesedése 5,6 százalékponttal csökkent.

| (124) | Intézkedések bevezetése esetén az árak esése és a piaci részesedés elvesztése várhatóan megáll és az uniós gazdasági ágazat eladási árai várhatóan elkezdenek helyreállni, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének jelentős javulásához vezet majd. |
| --- | --- |

(124)

Intézkedések bevezetése esetén az árak esése és a piaci részesedés elvesztése várhatóan megáll és az uniós gazdasági ágazat eladási árai várhatóan elkezdenek helyreállni, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének jelentős javulásához vezet majd.

| (125) | Másfelől valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat piacának és pénzügyi helyzetének torzulása dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkül továbbra is folytatódna. Ilyen forgatókönyv esetén az uniós gazdasági ágazat várhatóan továbbra is veszíteni fog a piaci részesedéséből és már nem lesz képes követni a KNK-ból érkező behozatal által meghatározott piaci árakat. A valószínű hatás a gyártás és a befektetések további csökkentése, valamint az Unión belüli további gyártólétesítmények bezárása lesz, ami számos munkahely megszűnéséhez vezet majd. |
| --- | --- |

(125)

Másfelől valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat piacának és pénzügyi helyzetének torzulása dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkül továbbra is folytatódna. Ilyen forgatókönyv esetén az uniós gazdasági ágazat várhatóan továbbra is veszíteni fog a piaci részesedéséből és már nem lesz képes követni a KNK-ból érkező behozatal által meghatározott piaci árakat. A valószínű hatás a gyártás és a befektetések további csökkentése, valamint az Unión belüli további gyártólétesítmények bezárása lesz, ami számos munkahely megszűnéséhez vezet majd.

| (126) | Ennek megfelelően ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(126)

Ennek megfelelően ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

2.   A független uniós importőrök érdeke

| (127) | A fentiekben jelzettek szerint nem alkalmaztak mintavételt a független importőrök esetében, két független vállalat pedig teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során azzal, hogy benyújtotta a kitöltött kérdőívet. E két importőr forgalmának csupán kis része (7 %, illetve 25 %) származik a KNK-ból érkező érintett termékkel kapcsolatos tevékenységükből. Mindketten kifogásolták a dömpingellenes intézkedések esetleges bevezetését, mivel álláspontjuk szerint ez az érintett termék KNK-ból történő behozatalának megszűnéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(127)

A fentiekben jelzettek szerint nem alkalmaztak mintavételt a független importőrök esetében, két független vállalat pedig teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során azzal, hogy benyújtotta a kitöltött kérdőívet. E két importőr forgalmának csupán kis része (7 %, illetve 25 %) származik a KNK-ból érkező érintett termékkel kapcsolatos tevékenységükből. Mindketten kifogásolták a dömpingellenes intézkedések esetleges bevezetését, mivel álláspontjuk szerint ez az érintett termék KNK-ból történő behozatalának megszűnéséhez vezetne.

| (128) | A két importőr által bejelentett behozatalok azonban a KNK-ból a vizsgált időszak alatt érkező összes behozatalnak csupán nagyon kis részét (kevesebb mint 1 %-át) tették ki. Más importőrök a kitöltött kérdőívek vagy alátámasztott észrevételek benyújtásával nem működtek közre. Ezen az alapon ideiglenesen megállapítható, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelése nem fog jelentős mértékben negatív hatással járni az uniós importőrök érdekeire. |
| --- | --- |

(128)

A két importőr által bejelentett behozatalok azonban a KNK-ból a vizsgált időszak alatt érkező összes behozatalnak csupán nagyon kis részét (kevesebb mint 1 %-át) tették ki. Más importőrök a kitöltött kérdőívek vagy alátámasztott észrevételek benyújtásával nem működtek közre. Ezen az alapon ideiglenesen megállapítható, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelése nem fog jelentős mértékben negatív hatással járni az uniós importőrök érdekeire.

3.   A felhasználók érdeke

| (129) | Az eljárás tárgyát képező folytonos üvegszálakat számos alkalmazásra használják. A következő felhasználói csoportok tanúsítottak együttműködést: szövők (mind a csúcsminőségű speciális szövetek és az általánosabb szövetek gyártói, pl. szélenergia turbinákhoz, hajózáshoz, közlekedéshez, légtéri és infrastrukturális alkalmazásokhoz); burkolószövet-gyártók; többek között a gépjárműiparban használt kompozit anyagok gyártói; kompozit félkész termékek és végtermékek gyártói. |
| --- | --- |

(129)

Az eljárás tárgyát képező folytonos üvegszálakat számos alkalmazásra használják. A következő felhasználói csoportok tanúsítottak együttműködést: szövők (mind a csúcsminőségű speciális szövetek és az általánosabb szövetek gyártói, pl. szélenergia turbinákhoz, hajózáshoz, közlekedéshez, légtéri és infrastrukturális alkalmazásokhoz); burkolószövet-gyártók; többek között a gépjárműiparban használt kompozit anyagok gyártói; kompozit félkész termékek és végtermékek gyártói.

| (130) | Az érintett terméknek a KNK-ból az együttműködő felhasználók által megvásárolt mennyisége a vizsgált időszak alatt a KNK-ból érkező üvegszál behozatalnak megközelítőleg 20 %-át képviselte. A kitöltött kérdőíveken benyújtott adatok alapján úgy tűnik, hogy az uniós felhasználók gazdasági ágazata jelentős számú munkavállalót foglalkoztat. Bár e tekintetben mindeddig nem nyújtottak be átfogó és alátámasztott adatokat, az uniós továbbfeldolgozó iparágban dolgozók száma a kitöltött kérdőívekben található adatok alapján átmenetileg 50–75 000 főre becsülhető. Ugyanezen az alapon a vizsgált időszak alatt kínai üvegszálat alkalmazó vállalatok üvegszálat felhasználó részlegeinek foglalkoztatása megközelítőleg 27 000 főre becsülhető. |
| --- | --- |

(130)

Az érintett terméknek a KNK-ból az együttműködő felhasználók által megvásárolt mennyisége a vizsgált időszak alatt a KNK-ból érkező üvegszál behozatalnak megközelítőleg 20 %-át képviselte. A kitöltött kérdőíveken benyújtott adatok alapján úgy tűnik, hogy az uniós felhasználók gazdasági ágazata jelentős számú munkavállalót foglalkoztat. Bár e tekintetben mindeddig nem nyújtottak be átfogó és alátámasztott adatokat, az uniós továbbfeldolgozó iparágban dolgozók száma a kitöltött kérdőívekben található adatok alapján átmenetileg 50–75 000 főre becsülhető. Ugyanezen az alapon a vizsgált időszak alatt kínai üvegszálat alkalmazó vállalatok üvegszálat felhasználó részlegeinek foglalkoztatása megközelítőleg 27 000 főre becsülhető.

| (131) | A legtöbb együttműködő felhasználó jelezte, hogy kínai és más forrásoktól – többek között európai gyártóktól – is szereztek be üvegszálat. Közülük csak néhányan vásároltak kizárólagosan a KNK-ból érkező üvegszálat. Ebben az ágazatban nemcsak a továbbfeldolgozó iparág tevékenységei mozognak széles spektrumon, hanem e vállalatok mérete is jelentős mértékben eltérhet: míg egyesek egy nagyobb, nemzetközi tevékenységet folytató vállalatcsoportba tartoznak, mások teljes mértékben függetlenek. |
| --- | --- |

(131)

A legtöbb együttműködő felhasználó jelezte, hogy kínai és más forrásoktól – többek között európai gyártóktól – is szereztek be üvegszálat. Közülük csak néhányan vásároltak kizárólagosan a KNK-ból érkező üvegszálat. Ebben az ágazatban nemcsak a továbbfeldolgozó iparág tevékenységei mozognak széles spektrumon, hanem e vállalatok mérete is jelentős mértékben eltérhet: míg egyesek egy nagyobb, nemzetközi tevékenységet folytató vállalatcsoportba tartoznak, mások teljes mértékben függetlenek.

3.1.   Az intézkedések lehetséges hatásai a felhasználók nyereségességére

| (132) | A kérdőívre adott válaszok alapján úgy tűnik, hogy az üvegszálat felhasználó iparág viszonylag egészséges állapotban van. A legtöbb együttműködő felhasználó nyereségről számolt be a vizsgálat tárgyát képező terméket tartalmazó termékeik gyártásából és értékesítéséből a figyelembe vett időszak alatt, ideértve a vizsgált időszakot is. Néhány felhasználó ugyanakkor az e tevékenységből származó veszteségről számolt be a vizsgált időszak alatt, számos más esetben a nyereség azonban az 5 %–10 % tartományban alakult. |
| --- | --- |

(132)

A kérdőívre adott válaszok alapján úgy tűnik, hogy az üvegszálat felhasználó iparág viszonylag egészséges állapotban van. A legtöbb együttműködő felhasználó nyereségről számolt be a vizsgálat tárgyát képező terméket tartalmazó termékeik gyártásából és értékesítéséből a figyelembe vett időszak alatt, ideértve a vizsgált időszakot is. Néhány felhasználó ugyanakkor az e tevékenységből származó veszteségről számolt be a vizsgált időszak alatt, számos más esetben a nyereség azonban az 5 %–10 % tartományban alakult.

| (133) | Az üvegszálak vételi költségei általában a felhasználó iparág termékei gyártási költségeinek jelentős részét képezik. A bejelentett adatok alapján ez a rész az abból előállított terméktől függően a 10 % és a több mint 50 % tartományban mozoghat. Ennélfogva a kínai üvegszálak vételi költségeinek emelkedése egyes felhasználók esetében észrevehető költséghatással járna. |
| --- | --- |

(133)

Az üvegszálak vételi költségei általában a felhasználó iparág termékei gyártási költségeinek jelentős részét képezik. A bejelentett adatok alapján ez a rész az abból előállított terméktől függően a 10 % és a több mint 50 % tartományban mozoghat. Ennélfogva a kínai üvegszálak vételi költségeinek emelkedése egyes felhasználók esetében észrevehető költséghatással járna.

| (134) | Az együttműködő felhasználók által benyújtott kitöltött kérdőíveken megadott információk alapján a dömpingellenes intézkedések nyereségre gyakorolt lehetséges hatása átlagosan a felhasználó vállalatok üvegszálat használó részlegei forgalmának 1 %-a körülire becsülhető, azonban az üvegszálat használó részleget tartalmazó teljes vállalat forgalmának kevesebb mint 0,5 %-a. Másként fogalmazva, az üvegszálat használó részleg és a teljes vállalat nyereségességét átlagosan egy, illetve kevesebb mint fél százalékponttal érintenék. |
| --- | --- |

(134)

Az együttműködő felhasználók által benyújtott kitöltött kérdőíveken megadott információk alapján a dömpingellenes intézkedések nyereségre gyakorolt lehetséges hatása átlagosan a felhasználó vállalatok üvegszálat használó részlegei forgalmának 1 %-a körülire becsülhető, azonban az üvegszálat használó részleget tartalmazó teljes vállalat forgalmának kevesebb mint 0,5 %-a. Másként fogalmazva, az üvegszálat használó részleg és a teljes vállalat nyereségességét átlagosan egy, illetve kevesebb mint fél százalékponttal érintenék.

| (135) | Megjegyzendő azonban, hogy egyes felhasználó vállalatok esetében a fenti hatás magasabb, akár a vállalat forgalmának mintegy 5 %-a is lehet. Az egyes felhasználók nyereségszintjeinek és az üvegszálak által a gyártási költségeikben képviselt hányad fényében nem lehet kizárni, hogy nyereségességüket érintheti az üvegszálak árának jelentős növekedése, hacsak a megnövekedett költségeket teljes egészükben vagy legalább jelentős részben nem tudják áthárítani az ügyfeleikre. |
| --- | --- |

(135)

Megjegyzendő azonban, hogy egyes felhasználó vállalatok esetében a fenti hatás magasabb, akár a vállalat forgalmának mintegy 5 %-a is lehet. Az egyes felhasználók nyereségszintjeinek és az üvegszálak által a gyártási költségeikben képviselt hányad fényében nem lehet kizárni, hogy nyereségességüket érintheti az üvegszálak árának jelentős növekedése, hacsak a megnövekedett költségeket teljes egészükben vagy legalább jelentős részben nem tudják áthárítani az ügyfeleikre.

| (136) | Végső soron ideiglenesen megállapítható, hogy – bár néhány felhasználó vállalatot nagyobb részben érintenék a lehetséges dömpingellenes intézkedések hatásai – a többi felhasználót valószínűleg csak mérsékeltebb hatás érné. |
| --- | --- |

(136)

Végső soron ideiglenesen megállapítható, hogy – bár néhány felhasználó vállalatot nagyobb részben érintenék a lehetséges dömpingellenes intézkedések hatásai – a többi felhasználót valószínűleg csak mérsékeltebb hatás érné.

3.2.   Felcserélhetőség hiánya

| (137) | Számos felhasználó azt állította, hogy a felhasználó iparág számára szükséges üvegszálakat nem lehetséges előre gyártottan megvásárolni. A szállítóknak ehelyett hosszú és összetett minősítési folyamaton kell átesniük, amely 6–12 hónapig is eltarthat, a siker pedig nem biztosított. Ennélfogva a dömpingellenes vámok fizetésének elkerülése érdekében történő szállítóváltás költséges, rövid távon lehetetlen, műszaki szempontból pedig kockázatos lenne. |
| --- | --- |

(137)

Számos felhasználó azt állította, hogy a felhasználó iparág számára szükséges üvegszálakat nem lehetséges előre gyártottan megvásárolni. A szállítóknak ehelyett hosszú és összetett minősítési folyamaton kell átesniük, amely 6–12 hónapig is eltarthat, a siker pedig nem biztosított. Ennélfogva a dömpingellenes vámok fizetésének elkerülése érdekében történő szállítóváltás költséges, rövid távon lehetetlen, műszaki szempontból pedig kockázatos lenne.

| (138) | E tekintetben a Bizottság elismeri, hogy egyes alkalmazásokban a vizsgálat tárgyát képező termék tulajdonságai valóban hosszadalmas, vizsgálatra is kiterjedő minősítési folyamathoz vezethetnek. Azonban a számos felhasználótól érkezett észrevételek fényében jelenleg úgy tűnik, hogy a legtöbb esetben több forrás is elérhető. Emlékeztetni kell arra is, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek nem az a céljuk, hogy egyes szállítóktól megtagadja az uniós piachoz való hozzáférést, hiszen minden javasolt intézkedés célja a tisztességes kereskedelem helyreállítása és a torzult piaci helyzet kiigazítása. |
| --- | --- |

(138)

E tekintetben a Bizottság elismeri, hogy egyes alkalmazásokban a vizsgálat tárgyát képező termék tulajdonságai valóban hosszadalmas, vizsgálatra is kiterjedő minősítési folyamathoz vezethetnek. Azonban a számos felhasználótól érkezett észrevételek fényében jelenleg úgy tűnik, hogy a legtöbb esetben több forrás is elérhető. Emlékeztetni kell arra is, hogy a dömpingellenes intézkedéseknek nem az a céljuk, hogy egyes szállítóktól megtagadja az uniós piachoz való hozzáférést, hiszen minden javasolt intézkedés célja a tisztességes kereskedelem helyreállítása és a torzult piaci helyzet kiigazítása.

| (139) | Következésképpen ideiglenesen megállapítható, hogy a kínai üvegszálakra vonatkozó intézkedések előírása valószínűleg nem fog a felhasználó ipar nyersanyagellátásának átmeneti megszűnéséhez vezetni. |
| --- | --- |

(139)

Következésképpen ideiglenesen megállapítható, hogy a kínai üvegszálakra vonatkozó intézkedések előírása valószínűleg nem fog a felhasználó ipar nyersanyagellátásának átmeneti megszűnéséhez vezetni.

3.3.   Az önköltségi árak növekedésének átháríthatatlansága és a nem uniós másodlagos termékek részéről megnövekedett verseny

| (140) | Számos felhasználó jelezte, hogy nem lennének képesek áthárítani az üvegszálak árának emelkedését a termékeik vásárlóira. E felhasználók megemlítették, hogy termékeik piacain éles versenyhelyzet alakult ki, és ügyfeleik áremelés esetén könnyedén szállítót váltanának. |
| --- | --- |

(140)

Számos felhasználó jelezte, hogy nem lennének képesek áthárítani az üvegszálak árának emelkedését a termékeik vásárlóira. E felhasználók megemlítették, hogy termékeik piacain éles versenyhelyzet alakult ki, és ügyfeleik áremelés esetén könnyedén szállítót váltanának.

| (141) | Figyelemmel a felhasználó vállalatok sokféleségére, nehéz általánosan felmérni, hogy a felhasználók képesek-e ügyfeleikre hárítani az esetleges áremelkedéseket. A felhasználók által a kérdőívekre adott válaszokban szereplő adatok alapján azonban feltételezhető, hogy még ha egy adott felhasználó képtelen lenne is áthárítani az önköltségi árak növekedését, a legtöbb esetben a forgalmát és nyereségességét ez csak korlátozott mértékben érintené. |
| --- | --- |

(141)

Figyelemmel a felhasználó vállalatok sokféleségére, nehéz általánosan felmérni, hogy a felhasználók képesek-e ügyfeleikre hárítani az esetleges áremelkedéseket. A felhasználók által a kérdőívekre adott válaszokban szereplő adatok alapján azonban feltételezhető, hogy még ha egy adott felhasználó képtelen lenne is áthárítani az önköltségi árak növekedését, a legtöbb esetben a forgalmát és nyereségességét ez csak korlátozott mértékben érintené.

| (142) | A versennyel kapcsolatban számos felhasználó fejezte ki továbbá azon aggodalmát, hogy a dömpingellenes vámok kivetése – mivel a másodlagos termékekre nem vonatkoznának védőintézkedések – a másodlagos termékek piacán a nem uniós szállítók általi verseny növekedéséhez, valamint a KNK-ból érkező behozatal üvegszálakról a másodlagos termékek – például kompozit anyagok, szövetek és szélturbinák kompozit lapátjai – felé történő áthelyeződéséhez vezetne. A KNK-val kapcsolatban ugyanis jelezték, hogy számos ilyen piacon már most tapasztalható verseny a KNK részéről és hogy logikus következmény lenne, ha az üvegszálakkal szembeni intézkedések bevezetése felerősítené ezt a versenyt. Az érvelés szerint a felhasználóiparnak nem csak az üvegszálakért kellene magasabb árat fizetnie, hanem a megnövekedett versennyel is szembe kellene néznie. Ilyen üzleti környezetben – az érvelés alapján – nem lenne lehetséges bármilyen árnövekedés jelentős részét áthárítani a fogyasztókra. |
| --- | --- |

(142)

A versennyel kapcsolatban számos felhasználó fejezte ki továbbá azon aggodalmát, hogy a dömpingellenes vámok kivetése – mivel a másodlagos termékekre nem vonatkoznának védőintézkedések – a másodlagos termékek piacán a nem uniós szállítók általi verseny növekedéséhez, valamint a KNK-ból érkező behozatal üvegszálakról a másodlagos termékek – például kompozit anyagok, szövetek és szélturbinák kompozit lapátjai – felé történő áthelyeződéséhez vezetne. A KNK-val kapcsolatban ugyanis jelezték, hogy számos ilyen piacon már most tapasztalható verseny a KNK részéről és hogy logikus következmény lenne, ha az üvegszálakkal szembeni intézkedések bevezetése felerősítené ezt a versenyt. Az érvelés szerint a felhasználóiparnak nem csak az üvegszálakért kellene magasabb árat fizetnie, hanem a megnövekedett versennyel is szembe kellene néznie. Ilyen üzleti környezetben – az érvelés alapján – nem lenne lehetséges bármilyen árnövekedés jelentős részét áthárítani a fogyasztókra.

| (143) | E tekintetben megjegyzendő, hogy az, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése megnövelheti a versenyt, nem indokolhatja az intézkedések igazolt esetben való bevezetésének elmulasztását. Az európai üvegszálfelhasználó-ipar ugyanolyan jogokkal bír, mint az üvegszálakgyártó-ipar, valamint teljes mértékben jogosult az uniós kereskedelmi joghoz folyamodni és dömpingellenes vizsgálatot kérni termékei vonatkozásában, ha kellő megalapozással rendelkezik és a káros dömpingre elegendő prima facie bizonyítékot tud bemutatni. |
| --- | --- |

(143)

E tekintetben megjegyzendő, hogy az, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése megnövelheti a versenyt, nem indokolhatja az intézkedések igazolt esetben való bevezetésének elmulasztását. Az európai üvegszálfelhasználó-ipar ugyanolyan jogokkal bír, mint az üvegszálakgyártó-ipar, valamint teljes mértékben jogosult az uniós kereskedelmi joghoz folyamodni és dömpingellenes vizsgálatot kérni termékei vonatkozásában, ha kellő megalapozással rendelkezik és a káros dömpingre elegendő prima facie bizonyítékot tud bemutatni.

| (144) | Ennélfogva a nem uniós másodlagos termékek általi verseny esetleges megerősödésére vonatkozó fenti érv nem igazolhatja a dömpingellenes intézkedések bevezetésének elmaradását. |
| --- | --- |

(144)

Ennélfogva a nem uniós másodlagos termékek általi verseny esetleges megerősödésére vonatkozó fenti érv nem igazolhatja a dömpingellenes intézkedések bevezetésének elmaradását.

3.4.   Kínálathiány

| (145) | Számos felhasználó jelezte, hogy már a vizsgált időszak alatt is kínálathiány volt az uniós piacon és hogy dömpingellenes intézkedések bevezetése továbbrontana a helyzeten, mivel a KNK-ból érkező behozatal csökkenéséhez vezetne, holott ez a behozatal szükséges az erőteljes és fokozódó kereslet fényében. |
| --- | --- |

(145)

Számos felhasználó jelezte, hogy már a vizsgált időszak alatt is kínálathiány volt az uniós piacon és hogy dömpingellenes intézkedések bevezetése továbbrontana a helyzeten, mivel a KNK-ból érkező behozatal csökkenéséhez vezetne, holott ez a behozatal szükséges az erőteljes és fokozódó kereslet fényében.

| (146) | A panaszosok elismerték, hogy az uniós gazdasági ágazat által gyártott egyes termékcsoportok ellátásában szűk keresztmetszet volt található, azonban ezt átmenetinek és a piac gazdasági válság utáni talpra állását követő készlethiány következményének tekintették. Azt is jelezték, hogy az uniós gazdasági ágazat – az egészséges nyereségességi szintek helyreállása esetén – képes lenne megfelelni az uniós feldolgozó iparágak által támasztott előre jelzett növekvő keresletnek, nevezetesen a könnyen újraindítható kihasználatlan kapacitásaik felhasználásával, további technológiai fejlesztésekkel és a kohók átépítésével. |
| --- | --- |

(146)

A panaszosok elismerték, hogy az uniós gazdasági ágazat által gyártott egyes termékcsoportok ellátásában szűk keresztmetszet volt található, azonban ezt átmenetinek és a piac gazdasági válság utáni talpra állását követő készlethiány következményének tekintették. Azt is jelezték, hogy az uniós gazdasági ágazat – az egészséges nyereségességi szintek helyreállása esetén – képes lenne megfelelni az uniós feldolgozó iparágak által támasztott előre jelzett növekvő keresletnek, nevezetesen a könnyen újraindítható kihasználatlan kapacitásaik felhasználásával, további technológiai fejlesztésekkel és a kohók átépítésével.

| (147) | E tekintetben először meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések célja az uniós gazdasági ágazatra káros hatással járó tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok orvoslása és az uniós piacon a tényleges versenyhelyzet visszaállítása, nem pedig a behozatal akadályozása. Ennélfogva – bár a KNK-ból származó érintett termék uniós árszintjei a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően valószínűleg emelkednének – a javasolt intézkedések nem az uniós piac kínai exportáló gyártók előtt való lezárását célozzák, ekként pedig továbbra is megengedik a KNK-ból érkező érintett termék behozatalának folyamatos jelenlétét az uniós piacon. |
| --- | --- |

(147)

E tekintetben először meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések célja az uniós gazdasági ágazatra káros hatással járó tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok orvoslása és az uniós piacon a tényleges versenyhelyzet visszaállítása, nem pedig a behozatal akadályozása. Ennélfogva – bár a KNK-ból származó érintett termék uniós árszintjei a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően valószínűleg emelkednének – a javasolt intézkedések nem az uniós piac kínai exportáló gyártók előtt való lezárását célozzák, ekként pedig továbbra is megengedik a KNK-ból érkező érintett termék behozatalának folyamatos jelenlétét az uniós piacon.

| (148) | Az uniós gazdasági ágazat kínai üvegszálak esetleges kínálathiányának pótlására irányuló képességével kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználásának jelenlegi szintje azt látszik megerősíteni, hogy a piaci keresletet maradéktalanul ki lehet elégíteni. Valójában a vizsgált időszakra eső, összesen 116 413 tonnányi kínai üvegszál-behozatalt elméletileg az uniós gazdasági ágazat kihasználatlan kapacitása képes lett volna pótolni, amelynek becsült mértéke közel 200 000 tonna volt a vizsgált időszak alatt. |
| --- | --- |

(148)

Az uniós gazdasági ágazat kínai üvegszálak esetleges kínálathiányának pótlására irányuló képességével kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználásának jelenlegi szintje azt látszik megerősíteni, hogy a piaci keresletet maradéktalanul ki lehet elégíteni. Valójában a vizsgált időszakra eső, összesen 116 413 tonnányi kínai üvegszál-behozatalt elméletileg az uniós gazdasági ágazat kihasználatlan kapacitása képes lett volna pótolni, amelynek becsült mértéke közel 200 000 tonna volt a vizsgált időszak alatt.

| (149) | A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az esetleges kínálathiányt az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználásnak bővítésével, más behozatallal, valamint az érintett termék KNK-ból érkező, nem dömpingelt behozatalával lehet ellensúlyozni. |
| --- | --- |

(149)

A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az esetleges kínálathiányt az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználásnak bővítésével, más behozatallal, valamint az érintett termék KNK-ból érkező, nem dömpingelt behozatalával lehet ellensúlyozni.

4.   Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás

| (150) | Összefoglalásként megállapítható, hogy az érintett termék KNK-ból érkező dömpingelt behozatalaira vonatkozó intézkedések bevezetése lehetőséget teremtene az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a megnövekedett eladási mennyiségek, eladási árak és piaci részesedés révén javítsa a helyzetét. Bár egyes felhasználóknál a költségek emelkedése formájában bizonyos kedvezőtlen hatások bekövetkezhetnek, azokat valószínűleg meghaladják majd a gyártók és szállítóik által várható előnyök. |
| --- | --- |

(150)

Összefoglalásként megállapítható, hogy az érintett termék KNK-ból érkező dömpingelt behozatalaira vonatkozó intézkedések bevezetése lehetőséget teremtene az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a megnövekedett eladási mennyiségek, eladási árak és piaci részesedés révén javítsa a helyzetét. Bár egyes felhasználóknál a költségek emelkedése formájában bizonyos kedvezőtlen hatások bekövetkezhetnek, azokat valószínűleg meghaladják majd a gyártók és szállítóik által várható előnyök.

| (151) | A fentiek fényében ideiglenesen megállapítható, hogy végső soron nem szól kényszerítő ok a KNK-ból származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen. Lehetséges azonban, hogy ezt az előzetes értékelést az érdekelt felek észrevételeit követően további alapos elemzés alá kell vetni. |
| --- | --- |

(151)

A fentiek fényében ideiglenesen megállapítható, hogy végső soron nem szól kényszerítő ok a KNK-ból származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen. Lehetséges azonban, hogy ezt az előzetes értékelést az érdekelt felek észrevételeit követően további alapos elemzés alá kell vetni.

G.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (152) | A dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetésekre való tekintettel ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni a Kínai Népköztársaságból származó termék behozatalára annak megelőzése érdekében, hogy az uniós gazdasági ágazatnak további kárt okozzon a dömpingelt behozatal. |
| --- | --- |

(152)

A dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetésekre való tekintettel ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni a Kínai Népköztársaságból származó termék behozatalára annak megelőzése érdekében, hogy az uniós gazdasági ágazatnak további kárt okozzon a dömpingelt behozatal.

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (153) | A Kínai Népköztársaságból származó behozatalra vonatkozó ideiglenes intézkedéseknek olyan mértékűeknek kell lenniük, hogy a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül megszüntethessék a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárt. A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe veszik, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. |
| --- | --- |

(153)

A Kínai Népköztársaságból származó behozatalra vonatkozó ideiglenes intézkedéseknek olyan mértékűeknek kell lenniük, hogy a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül megszüntethessék a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárt. A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe veszik, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne.

| (154) | Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához a 12 %–15 % közötti elérendő haszonkulcsot kellene felhasználni. Az eddig benyújtott bizonyítékok azonban nem igazolják meggyőzően, hogy ez a nyereségszint a szükséges minimum az uniós gazdasági ágazat életképes tevékenységének biztosításához ebben az ágazatban. Mivel nincsenek konkrét tények, amelyek alátámasztanák az elérendő haszonkulcs magasabb szintjét, ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az 5 %-os elérendő haszonkulcs megfelelőnek tűnne a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához. |
| --- | --- |

(154)

Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához a 12 %–15 % közötti elérendő haszonkulcsot kellene felhasználni. Az eddig benyújtott bizonyítékok azonban nem igazolják meggyőzően, hogy ez a nyereségszint a szükséges minimum az uniós gazdasági ágazat életképes tevékenységének biztosításához ebben az ágazatban. Mivel nincsenek konkrét tények, amelyek alátámasztanák az elérendő haszonkulcs magasabb szintjét, ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az 5 %-os elérendő haszonkulcs megfelelőnek tűnne a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához.

| (155) | Ennek alapján az uniós gazdasági ágazat tekintetében kiszámították a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó árat úgy számították ki, hogy a tényleges haszonkulcsot levonták a gyártelepi árból, és az így kiszámított, a költségeket fedező árhoz („break even price”) hozzáadták a fent említett célnyereségküszöböt. |
| --- | --- |

(155)

Ennek alapján az uniós gazdasági ágazat tekintetében kiszámították a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó árat úgy számították ki, hogy a tényleges haszonkulcsot levonták a gyártelepi árból, és az így kiszámított, a költségeket fedező árhoz („break even price”) hozzáadták a fent említett célnyereségküszöböt.

| (156) | Ennek eredményeként átmenetileg a kár megszüntetéséhez szükséges következő szinteket állapították meg:






  Vállalat | A kár megszüntetéséhez szükséges szint |
| --- | --- | --- |
| New Changhai Group | 61,4 % |
| A többi együttműködő vállalat | 104,2 % |
| A többi | 104,2 % |

(156)

Ennek eredményeként átmenetileg a kár megszüntetéséhez szükséges következő szinteket állapították meg:

Vállalat

A kár megszüntetéséhez szükséges szint

New Changhai Group

61,4 %

A többi együttműködő vállalat

104,2 %

A többi

104,2 %

2.   Ideiglenes intézkedések

| (157) | Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján a megállapított dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges megállapított szint közül a legkisebbikkel azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó érintett termék behozatalára, a kisebbik vám szabályával összhangban, ami minden esetben a dömpingkülönbözet. |
| --- | --- |

(157)

Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján a megállapított dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges megállapított szint közül a legkisebbikkel azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó érintett termék behozatalára, a kisebbik vám szabályával összhangban, ami minden esetben a dömpingkülönbözet.

| (158) | Figyelemmel a kínai exportáló gyártók együttműködésének igen magas arányára, az egyéni elbánásban vagy vizsgálatban nem részesülő együttműködő exportáló gyártókra és minden más nem együttműködő exportáló gyártóra ugyanaz az ideiglenes vámtételek vonatkozik. A fentiek alapján a javasolt vámtételek a következők: |
| --- | --- |

(158)

| Vállalat | Ideiglenes vám |
| --- | --- |
| New Changhai Group | 8,5 % |
| A többi együttműködő vállalat | 43,6 % |
| Az összes többi vállalat | 43,6 % |

Vállalat

Ideiglenes vám

New Changhai Group

8,5 %

A többi együttműködő vállalat

43,6 %

Az összes többi vállalat

43,6 %

| (159) | Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételeket a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért azok a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó, az említett vállalatok – így konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat – köztük a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezetek – által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni. |
| --- | --- |

(159)

Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételeket a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért azok a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó, az említett vállalatok – így konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat – köztük a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezetek – által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni.

| (160) | Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (4) haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételek alkalmazására jogosult vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosítják. |
| --- | --- |

(160)

Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (4) haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételek alkalmazására jogosult vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosítják.

| (161) | A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az összes többi vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(161)

A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az összes többi vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.

H.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (162) | A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(162)

A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ideiglenes dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7019 11 00, az ex 7019 12 00, az ex 7019 19 10 és az ex 7019 31 00 KN-kód (7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 és 7019310099 TARIC-kód) alá tartozó legfeljebb 50 mm hosszúságú, vágott üvegszál; üvegszál előfonat, kivéve a bevonattal ellátott és impregnált üvegszál előfonatokat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; üvegszál fonal, kivéve a bevonattal ellátott és impregnált üvegszál fonalakat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; és üvegszálból készült szövedék behozatalára, az üveggyapotból készült szövedék kivételével.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Dömpingellenes vám (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. és Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu | 8,5 | A983 |
| Az összes többi vállalat | 43,6 | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vám (%)

Kiegészítő TARIC-kód

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. és Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu

8,5

A983

Az összes többi vállalat

43,6

A999

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező biztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek kérhetik azon lényeges tényeket és megállapításokat alátámasztó részletes információk kiadását, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik véleményüket, és szóbeli meghallgatásra jelentkezhetnek a Bizottságnál az e rendelet hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül.

Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 307., 2009.12.17., 39. o.

2

(3)  Indexálva

3

Indexálva

(4)

4

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction H |
| Office Nerv- 105 |
| B-1049 Brussels. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction H

Office Nerv- 105

B-1049 Brussels.

---

| 16.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/59

---

A BIZOTTSÁG 813/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 15.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. szeptember 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 65,0 |
| XS | 64,0 |
| ZZ | 64,5 |
| 0707 00 05 | MK | 57,0 |
| TR | 145,1 |
| ZZ | 101,1 |
| 0709 90 70 | TR | 124,1 |
| ZZ | 124,1 |
| 0805 50 10 | AR | 142,9 |
| CL | 133,5 |
| IL | 141,4 |
| TR | 142,5 |
| UY | 99,8 |
| ZA | 107,5 |
| ZZ | 127,9 |
| 0806 10 10 | EG | 148,1 |
| IL | 122,3 |
| TR | 117,5 |
| ZA | 92,1 |
| ZZ | 120,0 |
| 0808 10 80 | AR | 67,5 |
| BR | 71,9 |
| CL | 125,7 |
| CN | 64,8 |
| NZ | 94,1 |
| US | 87,4 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 86,0 |
| 0808 20 50 | AR | 157,6 |
| CL | 150,5 |
| CN | 86,4 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 118,3 |
| 0809 30 | TR | 148,1 |
| ZZ | 148,1 |
| 0809 40 05 | BA | 56,9 |
| IL | 165,3 |
| ZZ | 111,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

65,0

XS

64,0

ZZ

64,5

0707 00 05

MK

57,0

TR

145,1

ZZ

101,1

0709 90 70

TR

124,1

ZZ

124,1

0805 50 10

AR

142,9

CL

133,5

IL

141,4

TR

142,5

UY

99,8

ZA

107,5

ZZ

127,9

0806 10 10

EG

148,1

IL

122,3

TR

117,5

ZA

92,1

ZZ

120,0

0808 10 80

AR

67,5

BR

71,9

CL

125,7

CN

64,8

NZ

94,1

US

87,4

ZA

90,6

ZZ

86,0

0808 20 50

AR

157,6

CL

150,5

CN

86,4

ZA

78,8

ZZ

118,3

0809 30

TR

148,1

ZZ

148,1

0809 40 05

BA

56,9

IL

165,3

ZZ

111,1

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 16.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/61

---

A BIZOTTSÁG 814/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 15.)

a gabonaágazatban a 2010. szeptember 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 2010. július 20-i 642/2010/EU bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani.

| (3) | Az 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 5. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Az 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 5. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni.

| (4) | Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat 2010. szeptember 16-tól az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra, |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat 2010. szeptember 16-tól az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A gabonaágazatban 2010. szeptember 16-tól alkalmazandó, az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. szeptember 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 187., 2010.7.21., 5. o.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékek 2010. szeptember 16-tól alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | ROZS | 7,00 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 7,00 |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

ROZS

7,00

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

0,00

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

0,00

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

7,00

---

(1)  Az Unióba az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra a 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tenger vagy a Fekete-tenger partján található, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tenger vagy a Fekete-tenger partján található,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben a 642/2010/EU rendelet 3. bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

31.8.2010-14.9.2010

| 1. | Az 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 228,63 | 143,93 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 170,33 | 160,33 | 140,33 | 96,18 |
| Öböl-beli árnövelés | — | 15,71 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | 22,06 | — | — | — | — | — |

1.

Az 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

228,63

143,93

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

170,33

160,33

140,33

96,18

Öböl-beli árnövelés

—

15,71

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

22,06

—

—

—

—

—

| 2. | Az 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 23,62 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | 53,85 EUR/t |

2.

Az 642/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

23,62 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

53,85 EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 642/2010/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdése).

---

| 16.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/64

---

A BIZOTTSÁG 815/2010/EU RENDELETE

(2010. szeptember 15.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 809/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 809/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 877/2009/EK rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. szeptember 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 253., 2009.9.25., 3. o.

3

(4)  HL L 242., 2010.9.15., 23. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2010. szeptember 16-tól alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 49,77 | 2,54 |
| 1701 99 10 (2) | 49,77 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,77 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

56,73

0,00

1701 11 90 (1)

56,73

0,00

1701 12 10 (1)

56,73

0,00

1701 12 90 (1)

56,73

0,00

1701 91 00 (2)

49,77

2,54

1701 99 10 (2)

49,77

0,00

1701 99 90 (2)

49,77

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

IV Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

| 16.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/66 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/66

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2009. július 27.)

az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött, e két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodás Közösség nevében történő aláírásáról

(2010/491/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 62. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és 66. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendelet (1) 21. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok részt vesznek az Ügynökség munkájában. Részvételük módját a Közösség és ezen országok között megkötött további megállapodások szabályozzák. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendelet (1) 21. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok részt vesznek az Ügynökség munkájában. Részvételük módját a Közösség és ezen országok között megkötött további megállapodások szabályozzák.

| (2) | A 2008. március 11-én kapott felhatalmazása alapján a Bizottság a Svájci Államszövetséggel és a Liechtensteini Hercegséggel lezárta a tárgyalásokat egy olyan megállapodásról, amely ezen államoknak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvételének módját szabályozza. |
| --- | --- |

(2)

A 2008. március 11-én kapott felhatalmazása alapján a Bizottság a Svájci Államszövetséggel és a Liechtensteini Hercegséggel lezárta a tárgyalásokat egy olyan megállapodásról, amely ezen államoknak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvételének módját szabályozza.

| (3) | A 2009. január 19-én parafált megállapodást – ennek egy későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel – alá kell írni, és el kell fogadni a csatolt együttes nyilatkozatokat. |
| --- | --- |

(3)

A 2009. január 19-én parafált megállapodást – ennek egy későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel – alá kell írni, és el kell fogadni a csatolt együttes nyilatkozatokat.

| (4) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező, és nem alkalmazandó. Mivel ez a határozat az Európai Közösséget létrehozó szerződés IV. címének rendelkezései alapján a schengeni vívmányok továbbfejlesztésére irányul, Dánia a fenti jegyzőkönyv 5. cikkének megfelelően az e határozatnak a Tanács általi elfogadását követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező, és nem alkalmazandó. Mivel ez a határozat az Európai Közösséget létrehozó szerződés IV. címének rendelkezései alapján a schengeni vívmányok továbbfejlesztésére irányul, Dánia a fenti jegyzőkönyv 5. cikkének megfelelően az e határozatnak a Tanács általi elfogadását követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.

| (5) | Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal (2) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(5)

Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal (2) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (6) | Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal (3) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

(6)

Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal (3) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött, e két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodást, valamint a csatolt együttes nyilatkozatok aláírását a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja, a megállapodás megkötésére is figyelemmel.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, figyelemmel ennek megkötésére.

Kelt Brüsszelben, 2009. július 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. BILDT

---

(1)  HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

1

(2)  HL L 131., 2000.6.1., 43. o.

2

(3)  HL L 64., 2002.3.7., 20. o.

3

---

Helyesbítések

| 16.9.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 243/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 243/68

---

Helyesbítés az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról szóló, 2010. július 7-i 2010/45/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 207., 2010. augusztus 6.
  )

A címlapon, az irányelv címében:

a következő szövegrész:

„Az Európai Parlament és a Tanács 2010/45/EU irányelve (2010. július 7.)”

helyesen:

„Az Európai Parlament és a Tanács 2010/53/EU irányelve (2010. július 7.)”.

A 14. oldalon, az irányelv címében:

a következő szövegrész:

„AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2010/45/EU IRÁNYELVE (2010. július 7.)”

helyesen:

„AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2010/53/EU IRÁNYELVE (2010. július 7.)”.

---