# Den Europæiske Unions L 235/2010

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2010.235.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 235 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 53. årgang4. september 2010 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2010.235.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 235

Dansk udgave

Retsforskrifter

53. årgang4. september 2010

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2010/473/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 15. december 2009 om Spaniens støtteforanstaltninger til fordel for landbrugssektoren som følge af prisstigningerne på brændstof
  (meddelt under nummer K(2009) 9971) | 1 |
| | | 2010/474/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 24. marts 2010 C 4/03 (ex NN 102/02) om Italiens statsstøtte til WAM SpA
  (meddelt under nummer K(2010) 1711)

   (
  1
  ) | 26 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

2010/473/EU

*

Kommissionens afgørelse af 15. december 2009 om Spaniens støtteforanstaltninger til fordel for landbrugssektoren som følge af prisstigningerne på brændstof
  (meddelt under nummer K(2009) 9971)

(meddelt under nummer K(2009) 9971)

1

2010/474/EU

*

Kommissionens afgørelse af 24. marts 2010 C 4/03 (ex NN 102/02) om Italiens statsstøtte til WAM SpA
  (meddelt under nummer K(2010) 1711)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2010) 1711)

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 4.9.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 235/1

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 15. december 2009

om Spaniens støtteforanstaltninger til fordel for landbrugssektoren som følge af prisstigningerne på brændstof

(meddelt under nummer K(2009) 9971)

(Kun den spanske udgave er autentisk)

(2010/473/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) (1), særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

efter i overensstemmelse med artikel 108, stk. 2, første afsnit, i TEUF at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger, og under henvisning til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 29. september 2000 anmeldte de spanske myndigheder i henhold til artikel 108, stk. 3, i TEUF støtteforanstaltningerne til fordel for landbruget som følge af prisstigningerne på brændstof over for Europa-Kommissionen. Ved fax af 20. november 2000 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger. Disse oplysninger blev fremsendt ved brev af 9. januar 2001 og ved brev af 13. marts 2001. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 29. september 2000 anmeldte de spanske myndigheder i henhold til artikel 108, stk. 3, i TEUF støtteforanstaltningerne til fordel for landbruget som følge af prisstigningerne på brændstof over for Europa-Kommissionen. Ved fax af 20. november 2000 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger. Disse oplysninger blev fremsendt ved brev af 9. januar 2001 og ved brev af 13. marts 2001.

| (2) | En stor del af foranstaltningerne i anmeldelsen er blevet overført til registret over ikke-anmeldt støtte (støtte NN 19/2001). En anden del er blevet opført i registret over anmeldt støtte (N 681/A/2000). |
| --- | --- |

(2)

En stor del af foranstaltningerne i anmeldelsen er blevet overført til registret over ikke-anmeldt støtte (støtte NN 19/2001). En anden del er blevet opført i registret over anmeldt støtte (N 681/A/2000).

| (3) | Ved brev af 11. april 2001, meddelt den 25. april 2001, underrettede Kommissionen Spanien om sin beslutning om at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i EUF-traktaten vedrørende nogle af foranstaltningerne, og om, at den fandt, at andre foranstaltninger ikke faldt ind under EUF-traktatens artikel 107. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 11. april 2001, meddelt den 25. april 2001, underrettede Kommissionen Spanien om sin beslutning om at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i EUF-traktaten vedrørende nogle af foranstaltningerne, og om, at den fandt, at andre foranstaltninger ikke faldt ind under EUF-traktatens artikel 107.

| (4) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til de omhandlede foranstaltninger. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til de omhandlede foranstaltninger.

| (5) | Ved breve af 6. juni 2001 og 20. december 2001 fremsendte Spanien en række bemærkninger. Kommissionen har også modtaget bemærkninger fra interesserede parter. Disse bemærkninger er videresendt til Spanien med anmodning om eventuelle kommentarer. Kommissionen modtog disse kommentarer ved breve af 1. og 30. oktober 2001. |
| --- | --- |

(5)

Ved breve af 6. juni 2001 og 20. december 2001 fremsendte Spanien en række bemærkninger. Kommissionen har også modtaget bemærkninger fra interesserede parter. Disse bemærkninger er videresendt til Spanien med anmodning om eventuelle kommentarer. Kommissionen modtog disse kommentarer ved breve af 1. og 30. oktober 2001.

| (6) | Kommissionen traf den 11. december 2002 en endelig delvis negativ beslutning (2003/293/EF (3). |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen traf den 11. december 2002 en endelig delvis negativ beslutning (2003/293/EF (3).

| (7) | Ved Domstolen er der den 15. april 2003 anlagt sag mod Europa-Kommissionen af Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid og la Federación Catalana de Estaciones de Servicio (4). Sagsøgeren nedlagde påstand om delvis annullation af Kommissionens beslutning. |
| --- | --- |

(7)

Ved Domstolen er der den 15. april 2003 anlagt sag mod Europa-Kommissionen af Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid og la Federación Catalana de Estaciones de Servicio (4). Sagsøgeren nedlagde påstand om delvis annullation af Kommissionens beslutning.

| (8) | Domstolen annullerede ved en dom afsagt den 12. december 2006 (5) artikel 1 i Kommissionens beslutning 2003/293/EF, idet den statuerede, at de støtteforanstaltninger til fordel for landbrugskooperativer, der er fastsat i det kongelige lovdekret 10/2000 om hastende støtteforanstaltninger til landbrugs-, fiskeri- og transportsektoren af 6. oktober 2000 (6), ikke udgør statsstøtte i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten. |
| --- | --- |

(8)

Domstolen annullerede ved en dom afsagt den 12. december 2006 (5) artikel 1 i Kommissionens beslutning 2003/293/EF, idet den statuerede, at de støtteforanstaltninger til fordel for landbrugskooperativer, der er fastsat i det kongelige lovdekret 10/2000 om hastende støtteforanstaltninger til landbrugs-, fiskeri- og transportsektoren af 6. oktober 2000 (6), ikke udgør statsstøtte i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten.

| (9) | Efter den delvise annullering af beslutningen skal Kommission træffe en ny beslutning vedrørende de foranstaltninger, der er omhandlet af artikel 1 i Kommissionens beslutning 2003/293/EF, som denne er kendt ugyldig af Domstolen, hvilket gøres med denne afgørelse. |
| --- | --- |

(9)

Efter den delvise annullering af beslutningen skal Kommission træffe en ny beslutning vedrørende de foranstaltninger, der er omhandlet af artikel 1 i Kommissionens beslutning 2003/293/EF, som denne er kendt ugyldig af Domstolen, hvilket gøres med denne afgørelse.

| (10) | De foranstaltninger, der er omhandlet af artikel 1 i beslutning 2003/293/EF og ikke er kendt ugyldige af Domstolen (7), og som derfor fuldt ud finder anvendelse, er ikke berørt af denne afgørelse. Der henvises derfor i det følgende ikke til disse foranstaltninger. |
| --- | --- |

(10)

De foranstaltninger, der er omhandlet af artikel 1 i beslutning 2003/293/EF og ikke er kendt ugyldige af Domstolen (7), og som derfor fuldt ud finder anvendelse, er ikke berørt af denne afgørelse. Der henvises derfor i det følgende ikke til disse foranstaltninger.

| (11) | Foranstaltningerne, der er omhandlet i artikel 2 i beslutning 2003/293/EF (8) samt de efterfølgende artikler 3, 4 og 5 er heller ikke berørt af denne afgørelse og finder stadig fuldt ud anvendelse. Der henvises derfor i det følgende ikke til disse foranstaltninger. |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne, der er omhandlet i artikel 2 i beslutning 2003/293/EF (8) samt de efterfølgende artikler 3, 4 og 5 er heller ikke berørt af denne afgørelse og finder stadig fuldt ud anvendelse. Der henvises derfor i det følgende ikke til disse foranstaltninger.

II.   BESKRIVELSE

1.   Støtte til landbrugskooperativer

| (12) | Foranstaltningerne vedrørende støtte til landbrugskooperativer er fastsat i artikel 1 i det kongelige lovdekret nr. 10/2000 om hastende støtteforanstaltninger til landbrugs-, fiskeri- og transportsektoren (9), der indfører visse ændringer i lov nr. 27/1999 af 16. juli 1999 om kooperativer (10) og i lov nr. 20/1990 af 19. december 1990 om skatteordningen for kooperativer (11). |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne vedrørende støtte til landbrugskooperativer er fastsat i artikel 1 i det kongelige lovdekret nr. 10/2000 om hastende støtteforanstaltninger til landbrugs-, fiskeri- og transportsektoren (9), der indfører visse ændringer i lov nr. 27/1999 af 16. juli 1999 om kooperativer (10) og i lov nr. 20/1990 af 19. december 1990 om skatteordningen for kooperativer (11).

| (13) | På den ene side ophæves maksimumsgrænsen på 50 % af omsætningen ved kooperativers transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter for levering af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, uden at de derved fratages deres status som skattemæssigt beskyttet kooperativ i henhold til lov nr. 20/1990 (artikel 13.10). |
| --- | --- |

(13)

På den ene side ophæves maksimumsgrænsen på 50 % af omsætningen ved kooperativers transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter for levering af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, uden at de derved fratages deres status som skattemæssigt beskyttet kooperativ i henhold til lov nr. 20/1990 (artikel 13.10).

| (14) | På den anden side ændres lov nr. 34/1998 af 7. oktober 1998 om kulbrintesektoren (12), således at der ikke længere er noget krav om, at landbrugskooperativer, der distribuerer dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, skal oprette en enhed med status som juridisk person, for hvilken den almindelige skatteordning gælder. |
| --- | --- |

(14)

På den anden side ændres lov nr. 34/1998 af 7. oktober 1998 om kulbrintesektoren (12), således at der ikke længere er noget krav om, at landbrugskooperativer, der distribuerer dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, skal oprette en enhed med status som juridisk person, for hvilken den almindelige skatteordning gælder.

| (15) | Ifølge de spanske myndigheder var hovedmålet med disse foranstaltninger at neutralisere de prisstigninger på brændstof, som landbrugssektoren led kraftigt under på det tidspunkt, hvor foranstaltningerne blev vedtaget. I begrundelserne til det kongelige lovdekret 10/2000 hedder det, at »dieselolie til brug i landbrugs-, fiskeri- og transportsektoren og brændstoffer til anden brug stiger i pris på grund af stigningen i oliepriserne og den betydeligt højere dollarkurs«. Den spanske regering, »der er klar over den krise, der er skabt af ydre faktorer, har sammen med de organisationer, der er repræsentative for de kriseramte sektorer, analyseret de økonomiske konsekvenser for landbruget og fiskeriet og kan konstatere, at der er bred enighed om en pakke foranstaltninger, hvis formål er at opveje virkningerne af den højere oliepris og øge liberaliseringen af sektoren«. |
| --- | --- |

(15)

Ifølge de spanske myndigheder var hovedmålet med disse foranstaltninger at neutralisere de prisstigninger på brændstof, som landbrugssektoren led kraftigt under på det tidspunkt, hvor foranstaltningerne blev vedtaget. I begrundelserne til det kongelige lovdekret 10/2000 hedder det, at »dieselolie til brug i landbrugs-, fiskeri- og transportsektoren og brændstoffer til anden brug stiger i pris på grund af stigningen i oliepriserne og den betydeligt højere dollarkurs«. Den spanske regering, »der er klar over den krise, der er skabt af ydre faktorer, har sammen med de organisationer, der er repræsentative for de kriseramte sektorer, analyseret de økonomiske konsekvenser for landbruget og fiskeriet og kan konstatere, at der er bred enighed om en pakke foranstaltninger, hvis formål er at opveje virkningerne af den højere oliepris og øge liberaliseringen af sektoren«.

| (16) | Det er nødvendigt at beskrive nærmere de love, der er berørt af den anmeldte foranstaltning. |
| --- | --- |

(16)

Det er nødvendigt at beskrive nærmere de love, der er berørt af den anmeldte foranstaltning.

| (17) | Lov 27/1999 om kooperativer fastsætter rammerne for kooperativer i Spanien. Denne lov definerer kooperative selskaber, kategorierne for kooperativer og fastlægger bestemmelserne for oprettelsen af et kooperativt selskab. Målet med loven er også at fremme kooperative selskaber, og den afgrænser associeringsformerne og letter oprettelsen af disse sammenslutninger for at fremme den kooperative bevægelse. Lovens artikel 93 omhandler landbrugskooperativer og særlig deres art og de aktiviteter, som kooperativer kan udføre. |
| --- | --- |

(17)

Lov 27/1999 om kooperativer fastsætter rammerne for kooperativer i Spanien. Denne lov definerer kooperative selskaber, kategorierne for kooperativer og fastlægger bestemmelserne for oprettelsen af et kooperativt selskab. Målet med loven er også at fremme kooperative selskaber, og den afgrænser associeringsformerne og letter oprettelsen af disse sammenslutninger for at fremme den kooperative bevægelse. Lovens artikel 93 omhandler landbrugskooperativer og særlig deres art og de aktiviteter, som kooperativer kan udføre.

| (18) | Artikel 16.5, 18.2, 33 og 34 i lov 20/1990 fastlægger for de spanske kooperativer reglerne vedrørende beskatningsgrundlag og skatteordning, og disse gælder også for landbrugskooperativer. Loven skelner mellem »beskyttede kooperativer« og »særligt beskyttede kooperativer«. »Beskyttede kooperativer« overholder principperne og bestemmelserne i den almindelige lov om kooperativer eller lovene om kooperativer i de selvstyrende regioner. »Særligt beskyttede kooperativer« er arbejdstagerkooperativer, landbrugskooperativer, kooperativer vedrørende fælles udnyttelse af jorde, kooperativer vedrørende havaktiviteter og kooperativer af forbrugere og klienter. I henhold til loven er disse kooperativer mere beskyttede på grund af de sektorer, som kooperativerne er aktive inden for, medlemmernes økonomiske kapaciteter og den større udbredelse af gensidige økonomiske ordninger. |
| --- | --- |

(18)

Artikel 16.5, 18.2, 33 og 34 i lov 20/1990 fastlægger for de spanske kooperativer reglerne vedrørende beskatningsgrundlag og skatteordning, og disse gælder også for landbrugskooperativer. Loven skelner mellem »beskyttede kooperativer« og »særligt beskyttede kooperativer«. »Beskyttede kooperativer« overholder principperne og bestemmelserne i den almindelige lov om kooperativer eller lovene om kooperativer i de selvstyrende regioner. »Særligt beskyttede kooperativer« er arbejdstagerkooperativer, landbrugskooperativer, kooperativer vedrørende fælles udnyttelse af jorde, kooperativer vedrørende havaktiviteter og kooperativer af forbrugere og klienter. I henhold til loven er disse kooperativer mere beskyttede på grund af de sektorer, som kooperativerne er aktive inden for, medlemmernes økonomiske kapaciteter og den større udbredelse af gensidige økonomiske ordninger.

| (19) | Hvad angår kooperativernes beskatningsgrundlag foretages der en skelnen mellem kooperative resultater (transaktioner med medlemmerne) og ikke-kooperative resultater (transaktioner foretaget med ikke-tilsluttede), og disse resultater beskattes ikke ens. Kooperativer skal derfor holde adskilte regnskaber for begge typer transaktioner. |
| --- | --- |

(19)

Hvad angår kooperativernes beskatningsgrundlag foretages der en skelnen mellem kooperative resultater (transaktioner med medlemmerne) og ikke-kooperative resultater (transaktioner foretaget med ikke-tilsluttede), og disse resultater beskattes ikke ens. Kooperativer skal derfor holde adskilte regnskaber for begge typer transaktioner.

| (20) | Den skatteordning, der finder anvendelse på landbrugskooperativer, der er »særligt beskyttede kooperativer«, er den samme, der finder anvendelse på beskyttede kooperativer, med undtagelse af følgende tilfælde:
  —   selskabsskat: denne skat opkræves af selskabers og andre juridiske enheders fortjeneste. Beskatningsgrundlaget for resultatet af transaktionerne med medlemmerne beskattes med en nedsat sats på 20 %, mens beskatningsgrundlaget for resultatet af transaktionerne med ikke-medlemmer eller tredjeparter beskattes med den almindelige skatteprocent på 35 % (artikel 33.2). Der er desuden en nedsættelse på 50 % for bidragene til de obligatoriske reservefonde (artikel 16.5) (13) og en nedsættelse på 100 % for bidragene til fonden til uddannelse og støtte (artikel 18.2) (14). For særligt beskyttede kooperativer og kun for disse finder en reduktion på 50 % af skatten anvendelse, idet denne bestemmes som den algebraiske sum af de beløb, der opnås ved at pålægge positive eller negative, kooperative eller ikke-kooperative, beskatningsgrundlag med de gældende skattesatser, når resultatet er positivt (artikel 34.2). Endelig kan de afskrive nye amortisable anlægsaktiver, som er købt inden for tre år fra datoen for deres optagelse i registret
  —   tinglysnings og stempelafgifter: disse indirekte skatter er pålagt retlige dokumenter i forbindelse med afgiftspligtige formueoverdragelser, tinglysninger og visse selskabsmæssige beslutninger (som kapitaludvidelser). Der er en fritagelse i forbindelse med stiftelsesdokumenter, kapitaludvidelser, fusioner og spaltninger, optagelse og afvikling af lån, herunder obligationslån, og erhvervelse af goder og rettigheder, der indgår i fonden til uddannelse og støtte til opfyldelse af deres mål, og udelukkende for særligt beskyttede kooperativer en fritagelse for erhvervelse af goder og rettigheder, der går direkte til opfyldelsen af deres selskabs- og vedtægtsmæssige formål (artikel 33.1 og 33.4)
  —   skat på økonomisk virksomhed: denne lokale skat er direkte pålagt enhver type virksomhedsmæssig, professionel eller kunstnerisk økonomisk aktivitet, som fysiske eller juridiske personer udøver på det spanske område. Denne skat godtgøres for 95 % vedkommende (artikel 33.4.a)
  —   skat på fast ejendom: det er en lokal skat, der er pålagt rettigheder knyttet til ejerskab af en ejendom og andre reelle tinglige rettigheder knyttet til en ejendom. Der er fastsat en godtgørelse på 95 % af denne lokale skat, når den vedrører de landejendomme, som besiddes af landbrugskooperativerne og kooperativerne til fælles udnyttelse af jord (artikel 33.4.b). |
| --- | --- |

(20)

Den skatteordning, der finder anvendelse på landbrugskooperativer, der er »særligt beskyttede kooperativer«, er den samme, der finder anvendelse på beskyttede kooperativer, med undtagelse af følgende tilfælde:

—   selskabsskat: denne skat opkræves af selskabers og andre juridiske enheders fortjeneste. Beskatningsgrundlaget for resultatet af transaktionerne med medlemmerne beskattes med en nedsat sats på 20 %, mens beskatningsgrundlaget for resultatet af transaktionerne med ikke-medlemmer eller tredjeparter beskattes med den almindelige skatteprocent på 35 % (artikel 33.2). Der er desuden en nedsættelse på 50 % for bidragene til de obligatoriske reservefonde (artikel 16.5) (13) og en nedsættelse på 100 % for bidragene til fonden til uddannelse og støtte (artikel 18.2) (14). For særligt beskyttede kooperativer og kun for disse finder en reduktion på 50 % af skatten anvendelse, idet denne bestemmes som den algebraiske sum af de beløb, der opnås ved at pålægge positive eller negative, kooperative eller ikke-kooperative, beskatningsgrundlag med de gældende skattesatser, når resultatet er positivt (artikel 34.2). Endelig kan de afskrive nye amortisable anlægsaktiver, som er købt inden for tre år fra datoen for deres optagelse i registret

—   tinglysnings og stempelafgifter: disse indirekte skatter er pålagt retlige dokumenter i forbindelse med afgiftspligtige formueoverdragelser, tinglysninger og visse selskabsmæssige beslutninger (som kapitaludvidelser). Der er en fritagelse i forbindelse med stiftelsesdokumenter, kapitaludvidelser, fusioner og spaltninger, optagelse og afvikling af lån, herunder obligationslån, og erhvervelse af goder og rettigheder, der indgår i fonden til uddannelse og støtte til opfyldelse af deres mål, og udelukkende for særligt beskyttede kooperativer en fritagelse for erhvervelse af goder og rettigheder, der går direkte til opfyldelsen af deres selskabs- og vedtægtsmæssige formål (artikel 33.1 og 33.4)

—   skat på økonomisk virksomhed: denne lokale skat er direkte pålagt enhver type virksomhedsmæssig, professionel eller kunstnerisk økonomisk aktivitet, som fysiske eller juridiske personer udøver på det spanske område. Denne skat godtgøres for 95 % vedkommende (artikel 33.4.a)

—   skat på fast ejendom: det er en lokal skat, der er pålagt rettigheder knyttet til ejerskab af en ejendom og andre reelle tinglige rettigheder knyttet til en ejendom. Der er fastsat en godtgørelse på 95 % af denne lokale skat, når den vedrører de landejendomme, som besiddes af landbrugskooperativerne og kooperativerne til fælles udnyttelse af jord (artikel 33.4.b).

| (21) | Endelig fastsætter artikel 13 i loven, at intet kooperativ uanset kategori kan gennemføre transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter af en størrelse, der overstiger 50 % af kooperativets samlede transaktioner, uden at kooperativet derved mister sin status som skattemæssigt beskyttet kooperativ. |
| --- | --- |

(21)

Endelig fastsætter artikel 13 i loven, at intet kooperativ uanset kategori kan gennemføre transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter af en størrelse, der overstiger 50 % af kooperativets samlede transaktioner, uden at kooperativet derved mister sin status som skattemæssigt beskyttet kooperativ.

| (22) | Udgifterne til foranstaltningerne til fordel for landbrugskooperativerne er i sagens natur ukendt. Der er ikke fastsat nogen tidsgrænse for ophør af foranstaltningernes gyldighed. |
| --- | --- |

(22)

Udgifterne til foranstaltningerne til fordel for landbrugskooperativerne er i sagens natur ukendt. Der er ikke fastsat nogen tidsgrænse for ophør af foranstaltningernes gyldighed.

2.   Kommissionens argumenter i forbindelse med indledningen af undersøgelsesproceduren

| (23) | Ved indledningen af proceduren fastsatte Kommissionen følgende: |
| --- | --- |

(23)

Ved indledningen af proceduren fastsatte Kommissionen følgende:

| (24) | Vedtagelsen af kongeligt lovdekret nr. 10/2000 gav landbrugskooperativerne skattefordele, som de ikke havde før dets vedtagelse. |
| --- | --- |

(24)

Vedtagelsen af kongeligt lovdekret nr. 10/2000 gav landbrugskooperativerne skattefordele, som de ikke havde før dets vedtagelse.

| (25) | Den første fordel er ophævelsen af kravet om, at de skal oprette en enhed med status som juridisk person, for hvilken den almindelige skatteordning gælder (dvs. alt i alt en mindre belastende skatteordning) for distribution af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, hvilket betyder, at kooperativerne vil betale lavere skat end tidligere for distribution af dieselolie til ikke-tilsluttede tredjeparter. Før ændringen af loven skulle landbrugskooperativer for at kunne distribuere dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter altså oprette en enhed med status som juridisk person. Siden ændringen af lov 27/1999 er de ikke længere forpligtede til at oprette en sådan enhed, og disse transaktioner ville være skattemæssigt begunstiget. |
| --- | --- |

(25)

Den første fordel er ophævelsen af kravet om, at de skal oprette en enhed med status som juridisk person, for hvilken den almindelige skatteordning gælder (dvs. alt i alt en mindre belastende skatteordning) for distribution af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, hvilket betyder, at kooperativerne vil betale lavere skat end tidligere for distribution af dieselolie til ikke-tilsluttede tredjeparter. Før ændringen af loven skulle landbrugskooperativer for at kunne distribuere dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter altså oprette en enhed med status som juridisk person. Siden ændringen af lov 27/1999 er de ikke længere forpligtede til at oprette en sådan enhed, og disse transaktioner ville være skattemæssigt begunstiget.

| (26) | Den anden fordel er ophævelsen af den nuværende maksimumsgrænse på 50 %, der er lagt på landbrugskooperativer for levering af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, uden at de derved fratages deres status som skattemæssigt beskyttet kooperativ. Før ændringen af lov nr. 27/1999 måtte landbrugskooperativernes levering til ikke-tilsluttede tredjeparter altså højst udgøre 50 % af deres omsætning, hvis de ikke ønskede at miste deres skattefordel. Siden ændringen af loven kan de overskride denne grænse uden at blive frataget deres status som skattemæssigt beskyttet kooperativ. |
| --- | --- |

(26)

Den anden fordel er ophævelsen af den nuværende maksimumsgrænse på 50 %, der er lagt på landbrugskooperativer for levering af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, uden at de derved fratages deres status som skattemæssigt beskyttet kooperativ. Før ændringen af lov nr. 27/1999 måtte landbrugskooperativernes levering til ikke-tilsluttede tredjeparter altså højst udgøre 50 % af deres omsætning, hvis de ikke ønskede at miste deres skattefordel. Siden ændringen af loven kan de overskride denne grænse uden at blive frataget deres status som skattemæssigt beskyttet kooperativ.

| (27) | Det drejer sig om en specifik foranstaltning, der udelukkende finder anvendelse på landbrugskooperativer, der er motiveret af de højere brændstofpriser, og som medfører en skattefordel bestående af betaling af en lavere skat end den normale skat, som de betalte før ændringen af lov nr. 27/1999. |
| --- | --- |

(27)

Det drejer sig om en specifik foranstaltning, der udelukkende finder anvendelse på landbrugskooperativer, der er motiveret af de højere brændstofpriser, og som medfører en skattefordel bestående af betaling af en lavere skat end den normale skat, som de betalte før ændringen af lov nr. 27/1999.

| (28) | Ud fra de oplysninger, der var til rådighed på det tidspunkt, fandt Kommissionen, at disse foranstaltninger gav landbrugskooperativerne en fordel, som mindskede de byrder, der normalt belaster deres budget. Et tab af skatteprovenu svarer til et forbrug af statsmidler i form af skatteudgifter (punkt 10 i meddelelse fra Kommissionen om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne (15). Denne foranstaltning skulle derfor betragtes som en selektiv skatteforanstaltning, som har indflydelse på statsmidlerne. |
| --- | --- |

(28)

Ud fra de oplysninger, der var til rådighed på det tidspunkt, fandt Kommissionen, at disse foranstaltninger gav landbrugskooperativerne en fordel, som mindskede de byrder, der normalt belaster deres budget. Et tab af skatteprovenu svarer til et forbrug af statsmidler i form af skatteudgifter (punkt 10 i meddelelse fra Kommissionen om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne (15). Denne foranstaltning skulle derfor betragtes som en selektiv skatteforanstaltning, som har indflydelse på statsmidlerne.

| (29) | Kommissionen fandt ved indledningen af proceduren og ud fra de oplysninger, der var til rådighed, at alle disse foranstaltninger kunne betragtes som fiskale foranstaltninger, der kunne tilskrives staten og havde indflydelse på dennes midler, medførte en selektiv fordel og ikke syntes at være begrundet i skattesystemets karakter eller forvaltning, og at de derfor skulle betragtes som selektiv støtte ydet af staten. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen fandt ved indledningen af proceduren og ud fra de oplysninger, der var til rådighed, at alle disse foranstaltninger kunne betragtes som fiskale foranstaltninger, der kunne tilskrives staten og havde indflydelse på dennes midler, medførte en selektiv fordel og ikke syntes at være begrundet i skattesystemets karakter eller forvaltning, og at de derfor skulle betragtes som selektiv støtte ydet af staten.

| (30) | Af de spanske myndigheders oplysninger om, at prisen på brændstof mellem 1999 og 2000 steg med 47 %, hvilket havde givet anledning til forstyrrelser af den offentlige orden, strejker og mangel på energiprodukter og fødevarer, var det ikke muligt i den fase af proceduren at fastslå, at der var tale om en usædvanlig begivenhed i henhold til artikel 107, stk. 2, litra b), i EUF-traktatens. |
| --- | --- |

(30)

Af de spanske myndigheders oplysninger om, at prisen på brændstof mellem 1999 og 2000 steg med 47 %, hvilket havde givet anledning til forstyrrelser af den offentlige orden, strejker og mangel på energiprodukter og fødevarer, var det ikke muligt i den fase af proceduren at fastslå, at der var tale om en usædvanlig begivenhed i henhold til artikel 107, stk. 2, litra b), i EUF-traktatens.

| (31) | Efter de oplysninger, der var til rådighed, kunne støtteordningerne til landbrugskooperativerne betragtes som statsstøtte, som havde til formål at forbedre landbrugernes økonomiske situation, men som på ingen måde bidrog til udvikling af sektoren. Derfor skulle disse foranstaltninger betragtes som driftsstøtte, der er uforenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(31)

Efter de oplysninger, der var til rådighed, kunne støtteordningerne til landbrugskooperativerne betragtes som statsstøtte, som havde til formål at forbedre landbrugernes økonomiske situation, men som på ingen måde bidrog til udvikling af sektoren. Derfor skulle disse foranstaltninger betragtes som driftsstøtte, der er uforenelig med det indre marked.

| (32) | På den baggrund fandt Kommissionen, at de pågældende foranstaltninger, i det omfang der var tale om støtte, ikke syntes at kunne henføres under nogen af undtagelsesbestemmelserne i artikel 107, stk. 2 og 3, i EUF-traktaten, og den besluttede derfor at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i EUF-traktaten. |
| --- | --- |

(32)

På den baggrund fandt Kommissionen, at de pågældende foranstaltninger, i det omfang der var tale om støtte, ikke syntes at kunne henføres under nogen af undtagelsesbestemmelserne i artikel 107, stk. 2 og 3, i EUF-traktaten, og den besluttede derfor at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i EUF-traktaten.

III.   BEMÆRKNINGER FRA TREDJEPARTER

1.   Bemærkninger fra sammenslutningen af bestyrere af servicestationer

| (33) | Denne sammenslutning mener, at kongeligt lovdekret nr. 10/2000 giver landbrugskooperativerne skattefordele. |
| --- | --- |

(33)

Denne sammenslutning mener, at kongeligt lovdekret nr. 10/2000 giver landbrugskooperativerne skattefordele.

| (34) | For det første er ophævelsen af kravet om, at de skal oprette en enhed med status som juridisk person, for hvilken den almindelige skatteordning gælder, for at distribuere dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, en skattefordel, som betyder, at kooperativerne skal betale lavere skat end tidligere for distribution af dieselolie, da disse transaktioner er skattemæssigt begunstiget. |
| --- | --- |

(34)

For det første er ophævelsen af kravet om, at de skal oprette en enhed med status som juridisk person, for hvilken den almindelige skatteordning gælder, for at distribuere dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, en skattefordel, som betyder, at kooperativerne skal betale lavere skat end tidligere for distribution af dieselolie, da disse transaktioner er skattemæssigt begunstiget.

| (35) | For det andet er ophævelsen af den nuværende maksimumsgrænse på 50 %, der er lagt på landbrugskooperativer for levering af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, uden at de derved fratages deres status som skattemæssigt beskyttet kooperativ, en anden skattefordel. |
| --- | --- |

(35)

For det andet er ophævelsen af den nuværende maksimumsgrænse på 50 %, der er lagt på landbrugskooperativer for levering af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, uden at de derved fratages deres status som skattemæssigt beskyttet kooperativ, en anden skattefordel.

| (36) | Kongeligt lovdekret nr. 10/2000 fremmer ifølge sammenslutningen oprettelsen af et parallelt net uden om markedet til fordel for kooperativerne som enheder»støttet« af den offentlige sektor, der tillige fritages for at opfylde de lovmæssige krav, som deres konkurrenter skal opfylde. Alt sammen med det formål at opnå en nedsættelse af den pris, der er en følge af de normale markedsmekanismer, og uden at der fastsættes nogen erstatning til ejere af installationer til salg til forbrugerne (detaildistribution), som i stigende omfang vil blive udelukket og fordrevet fra markedet. |
| --- | --- |

(36)

Kongeligt lovdekret nr. 10/2000 fremmer ifølge sammenslutningen oprettelsen af et parallelt net uden om markedet til fordel for kooperativerne som enheder»støttet« af den offentlige sektor, der tillige fritages for at opfylde de lovmæssige krav, som deres konkurrenter skal opfylde. Alt sammen med det formål at opnå en nedsættelse af den pris, der er en følge af de normale markedsmekanismer, og uden at der fastsættes nogen erstatning til ejere af installationer til salg til forbrugerne (detaildistribution), som i stigende omfang vil blive udelukket og fordrevet fra markedet.

2.   Bemærkninger fra sammenslutningen af driftsledere af servicestationer i den selvstyrende region Madrid, fra den catalanske forening af servicestationer og fra det spanske forbund af servicestationer

| (37) | Disse sammenslutninger, som repræsenterer så godt som hele servicestationsektoren i Spanien, mener, at kongeligt lovdekret nr. 10/2000 indeholder foranstaltninger, som har til formål at fritage landbrugskooperativer for en række skattebyrder ved distribution af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, fordi denne aktivitet er omfattet af en særligt beskyttet skatteordning, når de sælger brændstof til tredjeparter. |
| --- | --- |

(37)

Disse sammenslutninger, som repræsenterer så godt som hele servicestationsektoren i Spanien, mener, at kongeligt lovdekret nr. 10/2000 indeholder foranstaltninger, som har til formål at fritage landbrugskooperativer for en række skattebyrder ved distribution af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, fordi denne aktivitet er omfattet af en særligt beskyttet skatteordning, når de sælger brændstof til tredjeparter.

| (38) | Ifølge disse sammenslutninger får landbrugskooperativer fra ikrafttrædelsen af kongeligt lovdekret nr. 10/2000 følgende skattefordele ved distribution af dieselolie B, når de sælger brændstof til tredjeparter: |
| --- | --- |

(38)

Ifølge disse sammenslutninger får landbrugskooperativer fra ikrafttrædelsen af kongeligt lovdekret nr. 10/2000 følgende skattefordele ved distribution af dieselolie B, når de sælger brændstof til tredjeparter:

| (39) | Hvad angår tinglysnings- og stempelafgifter, fritages de for at betale for stiftelsesdokumenter, kapitaludvidelse, fusion og spaltning, for optagelse og afvikling af lån, herunder obligationslån, for erhvervelse af goder og rettigheder, der indgår i fonden til uddannelse og støtte til opfyldelse af deres mål, og for erhvervelse af goder og rettigheder, som direkte har til formål at opfylde deres selskabs- og vedtægtsmæssige formål. |
| --- | --- |

(39)

Hvad angår tinglysnings- og stempelafgifter, fritages de for at betale for stiftelsesdokumenter, kapitaludvidelse, fusion og spaltning, for optagelse og afvikling af lån, herunder obligationslån, for erhvervelse af goder og rettigheder, der indgår i fonden til uddannelse og støtte til opfyldelse af deres mål, og for erhvervelse af goder og rettigheder, som direkte har til formål at opfylde deres selskabs- og vedtægtsmæssige formål.

| (40) | Hvad angår selskabsskatten, vil salg af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, som det kongelige lovdekret nr. 10/2000 betragter som et økonomisk resultat af den kooperative aktivitet, udløse en skat på 20 %. Desuden kan de uden begrænsninger afskrive nye amortisable anlægsaktiver, som er købt inden for tre år fra datoen for deres optagelse i registret over kooperativer, og de får tillige et fradrag på 50 % af den samlede skat. |
| --- | --- |

(40)

Hvad angår selskabsskatten, vil salg af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, som det kongelige lovdekret nr. 10/2000 betragter som et økonomisk resultat af den kooperative aktivitet, udløse en skat på 20 %. Desuden kan de uden begrænsninger afskrive nye amortisable anlægsaktiver, som er købt inden for tre år fra datoen for deres optagelse i registret over kooperativer, og de får tillige et fradrag på 50 % af den samlede skat.

| (41) | Hvad angår skatten på økonomisk virksomhed, får de et fradrag på 95 % af skattebeløbet. |
| --- | --- |

(41)

Hvad angår skatten på økonomisk virksomhed, får de et fradrag på 95 % af skattebeløbet.

| (42) | Hvad angår skatten på fast ejendom, får de et fradrag på 95 % af skattebeløbet. |
| --- | --- |

(42)

Hvad angår skatten på fast ejendom, får de et fradrag på 95 % af skattebeløbet.

3.   Bemærkninger fra forbundet af landbrugskooperativer i Spanien

| (43) | Dette forbund omfatter størstedelen af Spaniens landbrugskooperativer. |
| --- | --- |

(43)

Dette forbund omfatter størstedelen af Spaniens landbrugskooperativer.

| (44) | Landbrugskooperativerne indledte deres aktivitet med distribution af olieprodukter fra ikrafttrædelsen af økonomi- og finansministeriets bekendtgørelse af 31. juli 1986 (16) om ændring af reglement om levering og salg af brændstof og flydende drivmidler, som er genstand for olieselskabernes monopol (17). Ved lov nr. 34/1992 af 22. december 1992 om planlægning af kulbrintesektoren (18) blev der indført et nyt system til distribution af olieprodukter. |
| --- | --- |

(44)

Landbrugskooperativerne indledte deres aktivitet med distribution af olieprodukter fra ikrafttrædelsen af økonomi- og finansministeriets bekendtgørelse af 31. juli 1986 (16) om ændring af reglement om levering og salg af brændstof og flydende drivmidler, som er genstand for olieselskabernes monopol (17). Ved lov nr. 34/1992 af 22. december 1992 om planlægning af kulbrintesektoren (18) blev der indført et nyt system til distribution af olieprodukter.

| (45) | Den tidligere lovgivningsmæssige situation blev brat afbrudt for landbrugskooperativerne med offentliggørelsen af lov nr. 34/1998 og særligt med lovens femtende tillægsbestemmelse, der forbyder kooperativer at distribuere olieprodukter (både dieselolie og benzin) til tredjeparter, medmindre der til det formål oprettes en enhed med status som juridisk person, for hvilken den almindelige skatteordning gælder. |
| --- | --- |

(45)

Den tidligere lovgivningsmæssige situation blev brat afbrudt for landbrugskooperativerne med offentliggørelsen af lov nr. 34/1998 og særligt med lovens femtende tillægsbestemmelse, der forbyder kooperativer at distribuere olieprodukter (både dieselolie og benzin) til tredjeparter, medmindre der til det formål oprettes en enhed med status som juridisk person, for hvilken den almindelige skatteordning gælder.

| (46) | Ifølge forbundet ophævede kongeligt lovdekret nr. 10/2000 blot, og kun delvist, den begrænsning af den frie konkurrence, som forbuddet i femtende tillægsbestemmelse i lov nr. 34/1998 udgjorde. |
| --- | --- |

(46)

Ifølge forbundet ophævede kongeligt lovdekret nr. 10/2000 blot, og kun delvist, den begrænsning af den frie konkurrence, som forbuddet i femtende tillægsbestemmelse i lov nr. 34/1998 udgjorde.

| (47) | De kooperative selskabers skattefordele skal ses i sammenhæng med reglerne for teknisk tilpasning og de forpligtelser, som disse skaber for kooperativet. |
| --- | --- |

(47)

De kooperative selskabers skattefordele skal ses i sammenhæng med reglerne for teknisk tilpasning og de forpligtelser, som disse skaber for kooperativet.

| (48) | Ved fastlæggelsen af beskatningsgrundlaget for selskabsskat skal kooperativer skelne klart mellem de to typer transaktioner, de udfører: transaktioner med tilsluttede og transaktioner med ikke-tilsluttede eller tredjeparter. Reglen for teknisk tilpasning, som er indeholdt i artikel 16 i lov nr. 20/1990, foreskriver, at der, når beskatningsgrundlaget fastsættes, skal skelnes mellem kooperative resultater fra transaktioner med tilsluttede og ikke-kooperative resultater fra kooperativets transaktioner med ikke-tilsluttede eller tredjeparter. |
| --- | --- |

(48)

Ved fastlæggelsen af beskatningsgrundlaget for selskabsskat skal kooperativer skelne klart mellem de to typer transaktioner, de udfører: transaktioner med tilsluttede og transaktioner med ikke-tilsluttede eller tredjeparter. Reglen for teknisk tilpasning, som er indeholdt i artikel 16 i lov nr. 20/1990, foreskriver, at der, når beskatningsgrundlaget fastsættes, skal skelnes mellem kooperative resultater fra transaktioner med tilsluttede og ikke-kooperative resultater fra kooperativets transaktioner med ikke-tilsluttede eller tredjeparter.

| (49) | Af artikel 33 i lov nr. 20/1990 fremgår det, at selskabsskatten for kooperativer varierer, således at den vil være 20 % af beskatningsgrundlaget for kooperative resultater, og den almindelige skatteprocent på 35 % af beskatningsgrundlaget for ikke-kooperative resultater, herunder de resultater, som landbrugskooperativer opnår i deres transaktioner med tredjeparter. Overskud, som et landbrugskooperativ opnår i sine transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter, giver altså ingen skattelettelse. |
| --- | --- |

(49)

Af artikel 33 i lov nr. 20/1990 fremgår det, at selskabsskatten for kooperativer varierer, således at den vil være 20 % af beskatningsgrundlaget for kooperative resultater, og den almindelige skatteprocent på 35 % af beskatningsgrundlaget for ikke-kooperative resultater, herunder de resultater, som landbrugskooperativer opnår i deres transaktioner med tredjeparter. Overskud, som et landbrugskooperativ opnår i sine transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter, giver altså ingen skattelettelse.

| (50) | I artikel 23 i lov nr. 20/1990 defineres skattebeløbet ved selskabsskat for kooperativer som den algebraiske sum af de beløb, der opnås ved at beskatte positive eller negative beskatningsgrundlag med de gældende skattesatser, som er lig med den samlede skat, når den er positiv. Her består begunstigelsesreglen ifølge lovens artikel 34 om særligt beskyttede kooperativer, hvilket i princippet gælder landbrugskooperativer, i et fradrag på 50 % i den samlede skat, der er defineret i artikel 23. |
| --- | --- |

(50)

I artikel 23 i lov nr. 20/1990 defineres skattebeløbet ved selskabsskat for kooperativer som den algebraiske sum af de beløb, der opnås ved at beskatte positive eller negative beskatningsgrundlag med de gældende skattesatser, som er lig med den samlede skat, når den er positiv. Her består begunstigelsesreglen ifølge lovens artikel 34 om særligt beskyttede kooperativer, hvilket i princippet gælder landbrugskooperativer, i et fradrag på 50 % i den samlede skat, der er defineret i artikel 23.

| (51) | Dette fradrag skal ses i sammenhæng med den skat, kooperativmedlemmet skal betale af det kooperative overskud inden for rammerne af indkomstbeskatningen af fysiske personer. Virksomhedsoverskuddet i et kooperativ fordeles mellem medlemmerne ud fra den kooperative aktivitet, de har udøvet i løbet af regnskabsåret, og ikke ud fra den kapital, de har indskudt. Det er det, der kaldes kooperativt overskud, og det er helt forskelligt fra overskuddet i en kapitalistisk virksomhed. |
| --- | --- |

(51)

Dette fradrag skal ses i sammenhæng med den skat, kooperativmedlemmet skal betale af det kooperative overskud inden for rammerne af indkomstbeskatningen af fysiske personer. Virksomhedsoverskuddet i et kooperativ fordeles mellem medlemmerne ud fra den kooperative aktivitet, de har udøvet i løbet af regnskabsåret, og ikke ud fra den kapital, de har indskudt. Det er det, der kaldes kooperativt overskud, og det er helt forskelligt fra overskuddet i en kapitalistisk virksomhed.

| (52) | På grund af disse forhold og i forbindelse med den begunstigelsesregel om nedsættelse af den samlede selskabsskat med 50 %, der gælder for særligt beskyttede kooperativer, skal det nævnes, at udbytte/overskud dobbeltbeskattes, idet overskuddet først selskabsbeskattes og dernæst indkomstbeskattes. Den lempelse i dobbeltbeskatningen, der finder sted i forholdet kapitalistisk selskab-aktionær (virksomhedsudbytte) findes ikke i forholdet kooperativt selskab-medlem (kooperativt overskud), hvorfor det kooperative overskud er hårdere beskattet end udbyttet. |
| --- | --- |

(52)

På grund af disse forhold og i forbindelse med den begunstigelsesregel om nedsættelse af den samlede selskabsskat med 50 %, der gælder for særligt beskyttede kooperativer, skal det nævnes, at udbytte/overskud dobbeltbeskattes, idet overskuddet først selskabsbeskattes og dernæst indkomstbeskattes. Den lempelse i dobbeltbeskatningen, der finder sted i forholdet kapitalistisk selskab-aktionær (virksomhedsudbytte) findes ikke i forholdet kooperativt selskab-medlem (kooperativt overskud), hvorfor det kooperative overskud er hårdere beskattet end udbyttet.

| (53) | Ovennævnte fremgår af artikel 23 i lov nr. 40/1998 af 9. december 1998 om indkomstbeskatningen af fysiske personer og andre skatteregler (19), hvor den forskelligartede behandling af udbytter (udbetalt af selskaber, for hvilke den almindelige skatteordning gælder) og kooperative overskud (udbetalt af kooperative enheder, for hvilke den særlige skatteordning gælder) knæsættes. |
| --- | --- |

(53)

Ovennævnte fremgår af artikel 23 i lov nr. 40/1998 af 9. december 1998 om indkomstbeskatningen af fysiske personer og andre skatteregler (19), hvor den forskelligartede behandling af udbytter (udbetalt af selskaber, for hvilke den almindelige skatteordning gælder) og kooperative overskud (udbetalt af kooperative enheder, for hvilke den særlige skatteordning gælder) knæsættes.

| (54) | Samtidig er fradragene i den personlige indkomstskat, som det fremgår af artikel 66 i lov nr. 40/1998, også forskellige alt efter selskabets art. Når det drejer sig om udbytter, vil fradraget i skatten være på 40 %, og når det drejer sig om kooperative overskud, gælder artikel 32 i lov nr. 20/1990, hvoraf det fremgår, at fradraget på grund af dobbeltbeskatning vil være på 10 % eller 5 %, alt efter om overskuddet hidrører fra et beskyttet eller et særligt beskyttet kooperativ. |
| --- | --- |

(54)

Samtidig er fradragene i den personlige indkomstskat, som det fremgår af artikel 66 i lov nr. 40/1998, også forskellige alt efter selskabets art. Når det drejer sig om udbytter, vil fradraget i skatten være på 40 %, og når det drejer sig om kooperative overskud, gælder artikel 32 i lov nr. 20/1990, hvoraf det fremgår, at fradraget på grund af dobbeltbeskatning vil være på 10 % eller 5 %, alt efter om overskuddet hidrører fra et beskyttet eller et særligt beskyttet kooperativ.

| (55) | Kooperativer er desuden underlagt nogle specifikke forpligtelser, som ikke gælder for virksomheder underlagt den almindelige skatteordning, der består i visse finansielle forpligtelser i henhold til lov nr. 27/1999, hvor midler fastfryses og ikke må fordeles, f.eks. oprettelse af obligatoriske selskabsfonde. |
| --- | --- |

(55)

Kooperativer er desuden underlagt nogle specifikke forpligtelser, som ikke gælder for virksomheder underlagt den almindelige skatteordning, der består i visse finansielle forpligtelser i henhold til lov nr. 27/1999, hvor midler fastfryses og ikke må fordeles, f.eks. oprettelse af obligatoriske selskabsfonde.

| (56) | For det første er der den obligatoriske reservefond, som i henhold til § 55 i lov nr. 27/1999 specifikt har til formål at konsolidere, udvikle og sikre kooperativerne, og hvis midler ikke kan udloddes til medlemmerne. Reservefonden er en del af den selskabskapital, der ikke kan udloddes, og i tilfælde af kooperativets opløsning stilles den til rådighed for statskassen med henblik på oprettelse af en fond til fremme af den kooperative bevægelse. Ifølge lov nr. 27/1999 overføres mindst 20 % af det kooperative resultat og mindst 50 % af det ikke-kooperative resultat (fra kooperativets transaktioner med tredjeparter) til fonden og herudover medlemmernes indmeldelsesbidrag eller fradragene i de obligatoriske bidrag til selskabskapitalen, der skyldes medlemmers udmeldelse. Det betyder, at en del af det, som hvert medlem bidrager til virksomheden med, aldrig vil kunne udbetales, og at en del af virksomhedens overskud er indefrosne. |
| --- | --- |

(56)

For det første er der den obligatoriske reservefond, som i henhold til § 55 i lov nr. 27/1999 specifikt har til formål at konsolidere, udvikle og sikre kooperativerne, og hvis midler ikke kan udloddes til medlemmerne. Reservefonden er en del af den selskabskapital, der ikke kan udloddes, og i tilfælde af kooperativets opløsning stilles den til rådighed for statskassen med henblik på oprettelse af en fond til fremme af den kooperative bevægelse. Ifølge lov nr. 27/1999 overføres mindst 20 % af det kooperative resultat og mindst 50 % af det ikke-kooperative resultat (fra kooperativets transaktioner med tredjeparter) til fonden og herudover medlemmernes indmeldelsesbidrag eller fradragene i de obligatoriske bidrag til selskabskapitalen, der skyldes medlemmers udmeldelse. Det betyder, at en del af det, som hvert medlem bidrager til virksomheden med, aldrig vil kunne udbetales, og at en del af virksomhedens overskud er indefrosne.

| (57) | For det andet har fonden til uddannelse og støtte i henhold til artikel 56 i lov nr. 27/1999 til formål at uddanne og undervise medlemmer og ansatte, udbrede den kooperative bevægelse og fremme kontakten mellem kooperativer samt kulturlivet, erhvervslivet og bistandsarbejdet på lokalt plan og i regionen som helhed. I henhold til lov nr. 27/1999 skal mindst 5 % af det kooperative resultat overføres til fonden. Som det gælder for den obligatoriske reservefond, kan midlerne i fonden til uddannelse og støtte ikke udloddes til medlemmerne. Dette gælder også i tilfælde af kooperativets opløsning. |
| --- | --- |

(57)

For det andet har fonden til uddannelse og støtte i henhold til artikel 56 i lov nr. 27/1999 til formål at uddanne og undervise medlemmer og ansatte, udbrede den kooperative bevægelse og fremme kontakten mellem kooperativer samt kulturlivet, erhvervslivet og bistandsarbejdet på lokalt plan og i regionen som helhed. I henhold til lov nr. 27/1999 skal mindst 5 % af det kooperative resultat overføres til fonden. Som det gælder for den obligatoriske reservefond, kan midlerne i fonden til uddannelse og støtte ikke udloddes til medlemmerne. Dette gælder også i tilfælde af kooperativets opløsning.

| (58) | Som følge heraf er det maksimale overskud, der kan udloddes, i kooperativerne mindre end det, der frembringes i andre kapitalselskaber, hvor aktionærerne har større rådighed over resultaterne, fordi de ikke er forpligtede til at overføre noget af regnskabsårets overskud til obligatoriske fonde. |
| --- | --- |

(58)

Som følge heraf er det maksimale overskud, der kan udloddes, i kooperativerne mindre end det, der frembringes i andre kapitalselskaber, hvor aktionærerne har større rådighed over resultaterne, fordi de ikke er forpligtede til at overføre noget af regnskabsårets overskud til obligatoriske fonde.

| (59) | Den fordel, som kooperativet måtte opnå på grund af den lavere selskabsskat, udlignes af dobbeltbeskatningen i forbindelse med kooperativmedlemmets personlige indkomstskat og den deraf følgende højere beskatning. |
| --- | --- |

(59)

Den fordel, som kooperativet måtte opnå på grund af den lavere selskabsskat, udlignes af dobbeltbeskatningen i forbindelse med kooperativmedlemmets personlige indkomstskat og den deraf følgende højere beskatning.

| (60) | Den overordnede karakter af skatteordningen for kooperativer, hvor begunstigelser og forpligtelser samles, forklares skematisk i nedenstående eksempler. |
| --- | --- |

(60)

Den overordnede karakter af skatteordningen for kooperativer, hvor begunstigelser og forpligtelser samles, forklares skematisk i nedenstående eksempler.

| (61) | I første eksempel analyseres nettorådigheden over de midler, som kooperativmedlemmet modtager i forhold til en aktionær i et selskab, for hvilket den almindelige skatteordning i Spanien gælder, med udgangspunkt i det samme indledende resultat: 150 valutaenheder.

  Hypotese: Antaget kooperativt resultat (50 %) og ikke-kooperativt resultat (50 %) under anvendelse af lov nr. 27/1999 og under forudsætning af, at hele det overskud, der er til rådighed, udloddes til medlemmet. Marginalskattesats for indkomstbeskatningen af fysiske personer: 48 % | Kooperativt selskab | Kapitalselskab |
| --- | --- | --- | --- |
| Resultater | Kooperativt resultat (KR) 75 (50 %)
  Ikke-kooperativt resultat (IR) 75 (50 %)
  I alt: 150 | 150 |
| Bidrag til selskabsfonde | Fond(e): Uddannelse og støtte: 5 % KR = 3,75
  Fond(e): Obligatoriske reserver: 20 % KR = 15
  50 % IR = 37,5
  I alt 56,25 | 0 |
| Resultat efter fonde | KR: 56,25
  IR: 37,5
  I alt 93,75 | 150 |
| Selskabsskat | KR: (75 – 11,25) × 20 % = 12,75
  IR: (75 – 18,75) × 35 % = 19,687
  I alt 32,437 | 150 × 35 % = 52,5 |
| Disponibelt overskud | 93,75 – 32,437 = 61,313 | 150 – 52,5 = 97,5 |
| Personlig indkomstskat | Beskatningsgrundlag: 61,313 × 100 % = 61,313
  Bruttoskat (v. marginalskat):
  61,313 × 48 % = 29,430
  Fradrag: 61,313 × 10 % = 6,131
  Nettoskat:
  29,430 – 6,131 = 23,299 | Beskatningsgrundlag: 97,5 × 140 % = 136,5
  Bruttoskat (v. marginalskat): 136,5 × 48 % = 65,52
  Fradrag: 97,5 × 40 % = 39
  Nettoskat: 65,52-39 = 26,52 |
| Nettobeløb til medlem/aktionær | 61,313 – 23,299 = 38,014 | 97,5 – 26,52 = 70,98 |

(61)

I første eksempel analyseres nettorådigheden over de midler, som kooperativmedlemmet modtager i forhold til en aktionær i et selskab, for hvilket den almindelige skatteordning i Spanien gælder, med udgangspunkt i det samme indledende resultat: 150 valutaenheder.

Hypotese: Antaget kooperativt resultat (50 %) og ikke-kooperativt resultat (50 %) under anvendelse af lov nr. 27/1999 og under forudsætning af, at hele det overskud, der er til rådighed, udloddes til medlemmet. Marginalskattesats for indkomstbeskatningen af fysiske personer: 48 %

Kooperativt selskab

Kapitalselskab

Resultater

Kooperativt resultat (KR) 75 (50 %)

Ikke-kooperativt resultat (IR) 75 (50 %)

I alt: 150

150

Bidrag til selskabsfonde

Fond(e): Uddannelse og støtte: 5 % KR = 3,75

Fond(e): Obligatoriske reserver: 20 % KR = 15

50 % IR = 37,5

I alt 56,25

0

Resultat efter fonde

KR: 56,25

IR: 37,5

I alt 93,75

150

Selskabsskat

KR: (75 – 11,25) × 20 % = 12,75

IR: (75 – 18,75) × 35 % = 19,687

I alt 32,437

150 × 35 % = 52,5

Disponibelt overskud

93,75 – 32,437 = 61,313

150 – 52,5 = 97,5

Personlig indkomstskat

Beskatningsgrundlag: 61,313 × 100 % = 61,313

Bruttoskat (v. marginalskat):

61,313 × 48 % = 29,430

Fradrag: 61,313 × 10 % = 6,131

Nettoskat:

29,430 – 6,131 = 23,299

Beskatningsgrundlag: 97,5 × 140 % = 136,5

Bruttoskat (v. marginalskat): 136,5 × 48 % = 65,52

Fradrag: 97,5 × 40 % = 39

Nettoskat: 65,52-39 = 26,52

Nettobeløb til medlem/aktionær

61,313 – 23,299 = 38,014

97,5 – 26,52 = 70,98

| (62) | I dette eksempel med en marginalskattesats for indkomstbeskatningen af fysiske personer ses det at, med det samme indledende resultat på 150 valutaenheder ville et kooperativmedlem modtage et nettobeløb på 38 valutaenheder, mens en aktionær i et selskab underlagt den almindelige skatteordning ville modtage 71 valutaenheder. Desuden kan det som ovenfor nævnt konstateres, at dobbeltbeskatningen i form af selskabsskat og personlig indkomstskat ophæver den indledende effekt af den lavere selskabsskat. |
| --- | --- |

(62)

I dette eksempel med en marginalskattesats for indkomstbeskatningen af fysiske personer ses det at, med det samme indledende resultat på 150 valutaenheder ville et kooperativmedlem modtage et nettobeløb på 38 valutaenheder, mens en aktionær i et selskab underlagt den almindelige skatteordning ville modtage 71 valutaenheder. Desuden kan det som ovenfor nævnt konstateres, at dobbeltbeskatningen i form af selskabsskat og personlig indkomstskat ophæver den indledende effekt af den lavere selskabsskat.

| (63) | I det andet eksempel, hvor der fastsættes forskellige procentsatser for kooperativets transaktioner med tilsluttede og med ikke-tilsluttede tredjeparter, det vil sige kooperative resultater og ikke-kooperative resultater, ses det, at i takt med, at den specifikke vægt af de ikke-kooperative resultater stiger i forhold til de kooperative, forøges bidragene til de obligatoriske fonde, selskabsskatten vil være højere, og procenten af det overskud, der er til rådighed, falder, således at det nettobeløb, som hvert medlem modtager, bliver mindre, når de ikke-kooperative resultater bliver større.

  Analyse af forskellige hypoteser for fordeling mellem kooperative og ikke-kooperative resultater | Beskyttet kooperativt selskab | Kapitalselskab |
| --- | --- | --- | --- |
| Hypotese | KR: 75 %
  IR: 25 % | KR: 66,66
  IR: 33,33 % | KR: 50 %
  IR: 50 % | KR: 25 %
  IR: 75 % | |
| Resultater | 150 | 150 | 150 | 150 | 150 |
| Bidrag til selskabsfonde | 46,875 | 50 | 56,25 | 65,625 | 0 |
| Resultat efter fonde | 103,125 | 100 | 93,75 | 84,375 | 150 |
| Selskabsskat | 28,97 | 30,125 | 32,437 | 35,906 | 52,5 |
| Disponibelt overskud | 74,155 | 69,875 | 61,313 | 48,469 | 97,5 |
| Personlig indkomstskat | 28,179 | 26,55 | 23,299 | 18,418 | 26,52 |
| Nettoindkomst | 45,976 | 43,325 | 38,014 | 30,051 | 70,98 |

(63)

I det andet eksempel, hvor der fastsættes forskellige procentsatser for kooperativets transaktioner med tilsluttede og med ikke-tilsluttede tredjeparter, det vil sige kooperative resultater og ikke-kooperative resultater, ses det, at i takt med, at den specifikke vægt af de ikke-kooperative resultater stiger i forhold til de kooperative, forøges bidragene til de obligatoriske fonde, selskabsskatten vil være højere, og procenten af det overskud, der er til rådighed, falder, således at det nettobeløb, som hvert medlem modtager, bliver mindre, når de ikke-kooperative resultater bliver større.

Analyse af forskellige hypoteser for fordeling mellem kooperative og ikke-kooperative resultater

Beskyttet kooperativt selskab

Kapitalselskab

Hypotese

KR: 75 %

IR: 25 %

KR: 66,66

IR: 33,33 %

KR: 50 %

IR: 50 %

KR: 25 %

IR: 75 %

Resultater

150

150

150

150

150

Bidrag til selskabsfonde

46,875

50

56,25

65,625

0

Resultat efter fonde

103,125

100

93,75

84,375

150

Selskabsskat

28,97

30,125

32,437

35,906

52,5

Disponibelt overskud

74,155

69,875

61,313

48,469

97,5

Personlig indkomstskat

28,179

26,55

23,299

18,418

26,52

Nettoindkomst

45,976

43,325

38,014

30,051

70,98

| (64) | Sammenfattende mener forbundet af landbrugskooperativer, at lovgivningen om beskatning af landbrugskooperativer i Spanien bør analyseres samlet. Beskatningen afspejler differentierende elementer, hvad angår strukturen, og indeholder både begunstigende elementer og specifikke forpligtelser (bidrag til obligatoriske fonde, behandling af kapitalen, dobbeltbeskatning). |
| --- | --- |

(64)

Sammenfattende mener forbundet af landbrugskooperativer, at lovgivningen om beskatning af landbrugskooperativer i Spanien bør analyseres samlet. Beskatningen afspejler differentierende elementer, hvad angår strukturen, og indeholder både begunstigende elementer og specifikke forpligtelser (bidrag til obligatoriske fonde, behandling af kapitalen, dobbeltbeskatning).

IV.   KOMMENTARER FRA SPANIEN

| (65) | Ved brev af 11. juni 2001 fremførte Spanien følgende: |
| --- | --- |

(65)

Ved brev af 11. juni 2001 fremførte Spanien følgende:

| (66) | Ifølge Spanien kan støtten til landbrugskooperativer ikke betragtes som statsstøtte med begrundelse i, at kooperativerne vil betale færre afgifter, end før ændringen blev gennemført, af følgende årsager: |
| --- | --- |

(66)

Ifølge Spanien kan støtten til landbrugskooperativer ikke betragtes som statsstøtte med begrundelse i, at kooperativerne vil betale færre afgifter, end før ændringen blev gennemført, af følgende årsager:

| (67) | De foranstaltninger, der er indført ved kongeligt lovdekret nr. 10/2000, er liberaliseringsforanstaltninger i sektoren for levering af dieselolie, da de barrierer, der hindrede landbrugskooperativer i at levere dette brændstof til tredjeparter, fjernes, uden at det giver disse enheder en skattefordel i form af en gunstig behandling. |
| --- | --- |

(67)

De foranstaltninger, der er indført ved kongeligt lovdekret nr. 10/2000, er liberaliseringsforanstaltninger i sektoren for levering af dieselolie, da de barrierer, der hindrede landbrugskooperativer i at levere dette brændstof til tredjeparter, fjernes, uden at det giver disse enheder en skattefordel i form af en gunstig behandling.

| (68) | I skatteordningen for landbrugskooperativer skelnes der mellem kooperative aktiviteter med tilsluttede og med ikke-tilsluttede, idet resultaterne af sidstnævnte betegnes som ikke-kooperative. Det følger heraf, at selskabsbeskatningen af disse resultater svarer til den almindelige ordning, som gælder for alle andre virksomheder, der udfører den samme aktivitet. |
| --- | --- |

(68)

I skatteordningen for landbrugskooperativer skelnes der mellem kooperative aktiviteter med tilsluttede og med ikke-tilsluttede, idet resultaterne af sidstnævnte betegnes som ikke-kooperative. Det følger heraf, at selskabsbeskatningen af disse resultater svarer til den almindelige ordning, som gælder for alle andre virksomheder, der udfører den samme aktivitet.

| (69) | Skatteordningen for kooperativer er reguleret i lov nr. 20/1990, og af lovens artikel 21 fremgår det, at indtægter fra kooperative aktiviteter med ikke-tilsluttede tredjeparter regnes for ikke-kooperative indtægter, hvilket betyder, at sådanne ikke-kooperative resultater skal beskattes med den almindelige selskabsskatteprocent i henhold til artikel 26, stk. 3, i lov nr. 43/1995 af 27. december 1995 om selskabsskat (20). Samtidig forpligtes disse enheder i henhold til sjette tillægsbestemmelse i lov nr. 27/1999 af 16 juli 1999 om kooperativer til at føre separat regnskab for transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter. |
| --- | --- |

(69)

Skatteordningen for kooperativer er reguleret i lov nr. 20/1990, og af lovens artikel 21 fremgår det, at indtægter fra kooperative aktiviteter med ikke-tilsluttede tredjeparter regnes for ikke-kooperative indtægter, hvilket betyder, at sådanne ikke-kooperative resultater skal beskattes med den almindelige selskabsskatteprocent i henhold til artikel 26, stk. 3, i lov nr. 43/1995 af 27. december 1995 om selskabsskat (20). Samtidig forpligtes disse enheder i henhold til sjette tillægsbestemmelse i lov nr. 27/1999 af 16 juli 1999 om kooperativer til at føre separat regnskab for transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter.

| (70) | De foranstaltninger, der er indført ved kongeligt lovdekret nr. 10/2000, har til formål at liberalisere sektoren for levering af dieselolie B og give landbrugskooperativer mulighed for at levere nævnte brændstof uanset forholdet mellem disse transaktioner og alle de transaktioner, som kooperativet udfører, uden at dette betyder, at kooperativets skatteordning falder bort for kooperative aktiviteter. Formålet er, at kooperativer kan udøve denne aktivitet, uden at det er nødvendigt at oprette en anden separat enhed, fordi selskabsbeskatningen bliver ens i de to situationer, eftersom resultaterne fra levering af dieselolie B til tredjeparter er underlagt den almindelige ordning for selskabsskat. |
| --- | --- |

(70)

De foranstaltninger, der er indført ved kongeligt lovdekret nr. 10/2000, har til formål at liberalisere sektoren for levering af dieselolie B og give landbrugskooperativer mulighed for at levere nævnte brændstof uanset forholdet mellem disse transaktioner og alle de transaktioner, som kooperativet udfører, uden at dette betyder, at kooperativets skatteordning falder bort for kooperative aktiviteter. Formålet er, at kooperativer kan udøve denne aktivitet, uden at det er nødvendigt at oprette en anden separat enhed, fordi selskabsbeskatningen bliver ens i de to situationer, eftersom resultaterne fra levering af dieselolie B til tredjeparter er underlagt den almindelige ordning for selskabsskat.

| (71) | Sammenfattende mener Spanien, at de foranstaltninger, der er indført ved kongeligt lovdekret nr. 10/2000, ikke er statsstøtte, da de ikke indvirker på konkurrencen ved distribution af dieselolie B, fordi alle virksomheder, der udøver denne aktivitet, herunder landbrugskooperativer, er underlagt samme beskatning gennem selskabsskatten. |
| --- | --- |

(71)

Sammenfattende mener Spanien, at de foranstaltninger, der er indført ved kongeligt lovdekret nr. 10/2000, ikke er statsstøtte, da de ikke indvirker på konkurrencen ved distribution af dieselolie B, fordi alle virksomheder, der udøver denne aktivitet, herunder landbrugskooperativer, er underlagt samme beskatning gennem selskabsskatten.

| (72) | Spanien supplerede sine kommentarer fremsendt ved brev af 6. juni 2001 om denne foranstaltning med sine kommentarer til de interesserede parters bemærkninger ved breve af 1. og 30. oktober 2001. I brevet af 1. oktober 2001 tilføjede Spanien følgende kommentarer: |
| --- | --- |

(72)

Spanien supplerede sine kommentarer fremsendt ved brev af 6. juni 2001 om denne foranstaltning med sine kommentarer til de interesserede parters bemærkninger ved breve af 1. og 30. oktober 2001. I brevet af 1. oktober 2001 tilføjede Spanien følgende kommentarer:

| (73) | Både stigningen i olieprisen og euroens devaluering over for dollaren var begivenheder, der ændrede de normale betingelser for landbruget væsentligt og skabte en krise i sektoren, der ramte landbrugsbedrifterne, idet deres økonomiske resultater blev forringet, og mange bedrifters overlevelse var truet, hvis tendensen fortsatte. |
| --- | --- |

(73)

Både stigningen i olieprisen og euroens devaluering over for dollaren var begivenheder, der ændrede de normale betingelser for landbruget væsentligt og skabte en krise i sektoren, der ramte landbrugsbedrifterne, idet deres økonomiske resultater blev forringet, og mange bedrifters overlevelse var truet, hvis tendensen fortsatte.

| (74) | I den situation besluttede den spanske regering at iværksætte ikke blot konjunkturforanstaltninger, men også strukturforanstaltninger, f.eks. yderligere liberalisering af brændstofdistributionen, som kunne gøre det muligt for landbrugs- og opdrætsbedrifter at klare sig i fremtiden og at opretholde den nødvendige konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(74)

I den situation besluttede den spanske regering at iværksætte ikke blot konjunkturforanstaltninger, men også strukturforanstaltninger, f.eks. yderligere liberalisering af brændstofdistributionen, som kunne gøre det muligt for landbrugs- og opdrætsbedrifter at klare sig i fremtiden og at opretholde den nødvendige konkurrenceevne.

| (75) | Støtteforanstaltningerne i kongeligt lovdekret nr. 10/2000 indgår i målet om at fremme liberaliseringen i brændstofsektoren. Kort sagt ophæver de visse restriktioner for landbrugskooperativer, som den spanske lovgivning indeholdt, hvilket helt sikkert vil føre til, at markedet for distribution af dieselolie B i Spanien åbnes. |
| --- | --- |

(75)

Støtteforanstaltningerne i kongeligt lovdekret nr. 10/2000 indgår i målet om at fremme liberaliseringen i brændstofsektoren. Kort sagt ophæver de visse restriktioner for landbrugskooperativer, som den spanske lovgivning indeholdt, hvilket helt sikkert vil føre til, at markedet for distribution af dieselolie B i Spanien åbnes.

| (76) | Således fritager man kooperativer for forpligtelsen til at begrænse deres transaktioner med distribution af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter til kun at udgøre 50 % af transaktionerne med deres medlemmer og ophæver kravet om, at kooperativer kun kunne udføre detaildistributionstransaktioner af olieprodukter med ikke-tilsluttede tredjeparter, hvis de forinden oprettede en enhed med status som juridisk person, der ikke var kooperativet. Dette krav begrænsede landbrugskooperativernes virkefelt og var på sin vis i modstrid med bestemmelserne i lov nr. 27/1999, hvori det bekræftes, at selskaber oprettet i henhold til loven ville kunne organisere og udføre enhver økonomisk aktivitet. |
| --- | --- |

(76)

Således fritager man kooperativer for forpligtelsen til at begrænse deres transaktioner med distribution af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter til kun at udgøre 50 % af transaktionerne med deres medlemmer og ophæver kravet om, at kooperativer kun kunne udføre detaildistributionstransaktioner af olieprodukter med ikke-tilsluttede tredjeparter, hvis de forinden oprettede en enhed med status som juridisk person, der ikke var kooperativet. Dette krav begrænsede landbrugskooperativernes virkefelt og var på sin vis i modstrid med bestemmelserne i lov nr. 27/1999, hvori det bekræftes, at selskaber oprettet i henhold til loven ville kunne organisere og udføre enhver økonomisk aktivitet.

| (77) | Den ændring, der går ud på, at kooperativer ikke mister deres status som særligt beskyttede, når de distribuerer dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, skal fortolkes i den sande betydning i form af bibeholdelse af en tidligere eksisterende status, uden at det fører til en særlig og mere fordelagtig beskatning ved distribution af landbrugsbrændstof til tredjeparter. |
| --- | --- |

(77)

Den ændring, der går ud på, at kooperativer ikke mister deres status som særligt beskyttede, når de distribuerer dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, skal fortolkes i den sande betydning i form af bibeholdelse af en tidligere eksisterende status, uden at det fører til en særlig og mere fordelagtig beskatning ved distribution af landbrugsbrændstof til tredjeparter.

| (78) | Påstanden i bemærkningerne fra sammenslutningerne af servicestationer om, at liberaliseringen af kooperativers distribution af dieselolie til ikke-tilsluttede tredjeparter betyder, at disse transaktioner beskattes med en selskabsskat på 20 %, er ukorrekt ifølge Spanien. Alle transaktioner, som kooperativer gennemfører med ikke-tilsluttede tredjeparter, beskattes med den almindelige skatteprocent på 35 %. |
| --- | --- |

(78)

Påstanden i bemærkningerne fra sammenslutningerne af servicestationer om, at liberaliseringen af kooperativers distribution af dieselolie til ikke-tilsluttede tredjeparter betyder, at disse transaktioner beskattes med en selskabsskat på 20 %, er ukorrekt ifølge Spanien. Alle transaktioner, som kooperativer gennemfører med ikke-tilsluttede tredjeparter, beskattes med den almindelige skatteprocent på 35 %.

| (79) | I sit brev af 30. oktober 2001, som supplerer Spaniens kommentarer til bemærkningerne fra interesserede parter, der blev fremsendt ved brev af 1. oktober 2001, tilføjede Spanien følgende kommentarer fra finansministeriet: |
| --- | --- |

(79)

I sit brev af 30. oktober 2001, som supplerer Spaniens kommentarer til bemærkningerne fra interesserede parter, der blev fremsendt ved brev af 1. oktober 2001, tilføjede Spanien følgende kommentarer fra finansministeriet:

| (80) | I bemærkningerne fra sammenslutningerne af servicestationer er der en fejlagtig fortolkning af de virkninger, som kongeligt lovdekret nr. 10/2000 har på skatteordningen for beskyttede kooperativer. Ikke-kooperative resultater beskattes med den almindelige skatteprocent på 35 %, herunder resultater fra distribution af dieselolie B til tredjeparter, der ikke er medlemmer af kooperativet. |
| --- | --- |

(80)

I bemærkningerne fra sammenslutningerne af servicestationer er der en fejlagtig fortolkning af de virkninger, som kongeligt lovdekret nr. 10/2000 har på skatteordningen for beskyttede kooperativer. Ikke-kooperative resultater beskattes med den almindelige skatteprocent på 35 %, herunder resultater fra distribution af dieselolie B til tredjeparter, der ikke er medlemmer af kooperativet.

| (81) | De ændringer, der er indført ved kongeligt lovdekret nr. 10/2000, har udelukkende til formål at liberalisere sektoren for distribution af dieselolie B og give landbrugskooperativer mulighed for at levere nævnte brændstof, uanset forholdet mellem disse transaktioner og alle de transaktioner, som kooperativet udfører, uden at dette betyder, at kooperativets skatteordning falder bort for kooperative aktiviteter. |
| --- | --- |

(81)

De ændringer, der er indført ved kongeligt lovdekret nr. 10/2000, har udelukkende til formål at liberalisere sektoren for distribution af dieselolie B og give landbrugskooperativer mulighed for at levere nævnte brændstof, uanset forholdet mellem disse transaktioner og alle de transaktioner, som kooperativet udfører, uden at dette betyder, at kooperativets skatteordning falder bort for kooperative aktiviteter.

| (82) | Der er i hvert fald ikke sket nogen ændring af den skatteordning, der gælder for kooperativers levering af dieselolie B, hvorfor det kan konkluderes, at der ikke er tale om en foranstaltning, der kan betragtes som statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107. |
| --- | --- |

(82)

Der er i hvert fald ikke sket nogen ændring af den skatteordning, der gælder for kooperativers levering af dieselolie B, hvorfor det kan konkluderes, at der ikke er tale om en foranstaltning, der kan betragtes som statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107.

| (83) | Hvad angår tinglysnings- og stempelafgifter, fremgår det af bemærkningerne fra sammenslutningerne af servicestationer, at disse fordele ligger forud for kongeligt lovdekret nr. 10/2000, og det kan ikke siges, at kooperativerne nyder godt af dem som følge af lovdekretet. De er derimod et udslag af ønsket om at fremme denne type selskaber og den kooperative bevægelse i Spanien. |
| --- | --- |

(83)

Hvad angår tinglysnings- og stempelafgifter, fremgår det af bemærkningerne fra sammenslutningerne af servicestationer, at disse fordele ligger forud for kongeligt lovdekret nr. 10/2000, og det kan ikke siges, at kooperativerne nyder godt af dem som følge af lovdekretet. De er derimod et udslag af ønsket om at fremme denne type selskaber og den kooperative bevægelse i Spanien.

| (84) | Endelig skal det i forbindelse med de lokale skatter nævnes, at bemærkningerne fra sammenslutningerne af servicestationer ikke er rettet så meget mod selve de skattefordele, der i øjeblikket gælder for særligt beskyttede kooperativer, som mod ændringen i medfør af kongeligt lovdekret nr. 10/2000 af de betingelser, som landbrugskooperativer skal opfylde for at kunne betragtes som særligt beskyttede, det vil sige tilladelsen til, at de ubegrænset kan distribuere dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter. |
| --- | --- |

(84)

Endelig skal det i forbindelse med de lokale skatter nævnes, at bemærkningerne fra sammenslutningerne af servicestationer ikke er rettet så meget mod selve de skattefordele, der i øjeblikket gælder for særligt beskyttede kooperativer, som mod ændringen i medfør af kongeligt lovdekret nr. 10/2000 af de betingelser, som landbrugskooperativer skal opfylde for at kunne betragtes som særligt beskyttede, det vil sige tilladelsen til, at de ubegrænset kan distribuere dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter.

| (85) | Spanien mener, at ingen af de foranstaltninger, som den spanske regering har vedtaget til støtte for landbrugssektoren, kan betegnes som »statsstøtte«, da de er helt i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten. |
| --- | --- |

(85)

Spanien mener, at ingen af de foranstaltninger, som den spanske regering har vedtaget til støtte for landbrugssektoren, kan betegnes som »statsstøtte«, da de er helt i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten.

V.   BESLUTNING NR. 2003/293/EF

| (86) | I sin beslutning nr. 2003/293/EF når Kommissionen til følgende konklusioner: |
| --- | --- |

(86)

I sin beslutning nr. 2003/293/EF når Kommissionen til følgende konklusioner:

| (87) | De ændringer, der er indført ved kongeligt lovdekret nr. 10/2000 i lov nr. 27/1999 og i lov nr. 20/1999, genetablerer blot den lovgivningsmæssige situation, der fandtes for landbrugskooperativers distribution af olieprodukter forud for vedtagelsen af lov nr. 34/1998. |
| --- | --- |

(87)

De ændringer, der er indført ved kongeligt lovdekret nr. 10/2000 i lov nr. 27/1999 og i lov nr. 20/1999, genetablerer blot den lovgivningsmæssige situation, der fandtes for landbrugskooperativers distribution af olieprodukter forud for vedtagelsen af lov nr. 34/1998.

| (88) | Spanien har oplyst at, i henhold til lov nr. 20/1990, beskattes overskud, som landbrugskooperativer opnår ved transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter, med den almindelige selskabsskatteprocent, hvorfor der i forbindelse med disse transaktioner ikke finder nogen skattelettelse sted, og de ændringer, der er indført ved kongeligt lovdekret nr. 10/2000, har ikke forårsaget nogen ændring i den skatteordning, der gælder for landbrugskooperativers levering af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter. |
| --- | --- |

(88)

Spanien har oplyst at, i henhold til lov nr. 20/1990, beskattes overskud, som landbrugskooperativer opnår ved transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter, med den almindelige selskabsskatteprocent, hvorfor der i forbindelse med disse transaktioner ikke finder nogen skattelettelse sted, og de ændringer, der er indført ved kongeligt lovdekret nr. 10/2000, har ikke forårsaget nogen ændring i den skatteordning, der gælder for landbrugskooperativers levering af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter.

| (89) | I kraft af de ændringer, der er indført ved kongeligt lovdekret nr. 10/2000, kan landbrugskooperativer gennemføre denne aktivitet uden at være forpligtet til at oprette en ny juridisk enhed til distribution af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, og de kan overstige grænsen på 50 % af omsætningen for levering til ikke-tilsluttede tredjeparter, uden at de fratages deres status som skattemæssigt beskyttede. |
| --- | --- |

(89)

I kraft af de ændringer, der er indført ved kongeligt lovdekret nr. 10/2000, kan landbrugskooperativer gennemføre denne aktivitet uden at være forpligtet til at oprette en ny juridisk enhed til distribution af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, og de kan overstige grænsen på 50 % af omsætningen for levering til ikke-tilsluttede tredjeparter, uden at de fratages deres status som skattemæssigt beskyttede.

| (90) | Det er rigtigt, at indtægter, som landbrugskooperativer opnår ved transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter, i lighed med andre selskabers indtægter beskattes med den almindelige selskabsskatteprocent, men det er også rigtigt, at kooperativer efter de ændringer, der er indført ved de nævnte ændringer, kan distribuere dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter uden nogen begrænsning i omsætningen og uden at være forpligtet til at oprette en ny juridisk enhed, og derved begunstiges de med den differentierede skattemæssige behandling, der gælder for kooperativer. |
| --- | --- |

(90)

Det er rigtigt, at indtægter, som landbrugskooperativer opnår ved transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter, i lighed med andre selskabers indtægter beskattes med den almindelige selskabsskatteprocent, men det er også rigtigt, at kooperativer efter de ændringer, der er indført ved de nævnte ændringer, kan distribuere dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter uden nogen begrænsning i omsætningen og uden at være forpligtet til at oprette en ny juridisk enhed, og derved begunstiges de med den differentierede skattemæssige behandling, der gælder for kooperativer.

| (91) | Kooperativer har før kongeligt lovdekret nr. 10/2000 haft skattefordele i forbindelse med tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed, skat på fast ejendom og selskabsskat. Hvad angår sidstnævnte skat, beskattes transaktioner med medlemmer med en nedsat sats, og desuden begunstiges særligt beskyttede kooperativer, hvilket i princippet gælder landbrugskooperativer, med et fradrag i den samlede selskabsskat på 50 %. |
| --- | --- |

(91)

Kooperativer har før kongeligt lovdekret nr. 10/2000 haft skattefordele i forbindelse med tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed, skat på fast ejendom og selskabsskat. Hvad angår sidstnævnte skat, beskattes transaktioner med medlemmer med en nedsat sats, og desuden begunstiges særligt beskyttede kooperativer, hvilket i princippet gælder landbrugskooperativer, med et fradrag i den samlede selskabsskat på 50 %.

| (92) | Men de skattefordele, som kooperative selskaber begunstiges med, skal efter Kommissionens opfattelse ses i sammenhæng med de forpligtelser, som reglerne for teknisk tilpasning skaber for kooperativerne. Kommissionen angiver i sin beslutning, at, som forbundet af landbrugskooperativer i Spanien anfører i sine bemærkninger, skal denne skattefordel ses i sammenhæng med den skat, kooperativmedlemmet skal betale af det kooperative overskud inden for rammerne af indkomstbeskatningen af fysiske personer, der er helt forskellig fra udbyttet i et kapitalselskab. Den lempelse i dobbeltbeskatningen, der finder sted i forholdet kapitalselskab-aktionær (virksomhedsudbytte) findes ikke i forholdet kooperativt selskab-medlem (kooperativt overskud), hvorfor det kooperative overskud er hårdere beskattet end udbyttet. Den fordel, som kooperativet måtte opnå på grund af den lavere selskabsskat, udlignes af dobbeltbeskatningen i forbindelse med kooperativmedlemmets personlige indkomstskat og den deraf følgende højere beskatning. |
| --- | --- |

(92)

Men de skattefordele, som kooperative selskaber begunstiges med, skal efter Kommissionens opfattelse ses i sammenhæng med de forpligtelser, som reglerne for teknisk tilpasning skaber for kooperativerne. Kommissionen angiver i sin beslutning, at, som forbundet af landbrugskooperativer i Spanien anfører i sine bemærkninger, skal denne skattefordel ses i sammenhæng med den skat, kooperativmedlemmet skal betale af det kooperative overskud inden for rammerne af indkomstbeskatningen af fysiske personer, der er helt forskellig fra udbyttet i et kapitalselskab. Den lempelse i dobbeltbeskatningen, der finder sted i forholdet kapitalselskab-aktionær (virksomhedsudbytte) findes ikke i forholdet kooperativt selskab-medlem (kooperativt overskud), hvorfor det kooperative overskud er hårdere beskattet end udbyttet. Den fordel, som kooperativet måtte opnå på grund af den lavere selskabsskat, udlignes af dobbeltbeskatningen i forbindelse med kooperativmedlemmets personlige indkomstskat og den deraf følgende højere beskatning.

| (93) | Kommissionen angiver i sin beslutning, at beskatningen af landbrugskooperativer i Spanien bør analyseres samlet. Denne beskatning afspejler differentierende elementer, hvad angår strukturen, og indeholder både begunstigende elementer og specifikke forpligtelser (bidrag til obligatoriske fonde, behandling af kapitalen, dobbeltbeskatning). |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen angiver i sin beslutning, at beskatningen af landbrugskooperativer i Spanien bør analyseres samlet. Denne beskatning afspejler differentierende elementer, hvad angår strukturen, og indeholder både begunstigende elementer og specifikke forpligtelser (bidrag til obligatoriske fonde, behandling af kapitalen, dobbeltbeskatning).

| (94) | I betragtning af de oplysninger, som Spanien og forbundet af landbrugskooperativer i Spanien har givet, mener Kommissionen derfor, at de ændringer af lovgivningen om landbrugskooperativer, som er indført ved kongeligt lovdekret nr. 10/2000, ikke giver kooperativerne en fordel, som mindsker de byrder, der normalt belaster deres budget, og ikke udgør en selektiv fiskal foranstaltning, som har indflydelse på statsmidlerne. |
| --- | --- |

(94)

I betragtning af de oplysninger, som Spanien og forbundet af landbrugskooperativer i Spanien har givet, mener Kommissionen derfor, at de ændringer af lovgivningen om landbrugskooperativer, som er indført ved kongeligt lovdekret nr. 10/2000, ikke giver kooperativerne en fordel, som mindsker de byrder, der normalt belaster deres budget, og ikke udgør en selektiv fiskal foranstaltning, som har indflydelse på statsmidlerne.

| (95) | I sin beslutning konkluderer Kommissionen, at i betragtning af de oplysninger, som Spanien har givet, skal foranstaltningerne vedrørende støtte til landbrugskooperativer betragtes som fiskale foranstaltninger, som er berettigede som følge af skattesystemets karakter eller forvaltning, og derfor er de ikke omfattet af artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten, og de udgør således ikke statsstøtte. |
| --- | --- |

(95)

I sin beslutning konkluderer Kommissionen, at i betragtning af de oplysninger, som Spanien har givet, skal foranstaltningerne vedrørende støtte til landbrugskooperativer betragtes som fiskale foranstaltninger, som er berettigede som følge af skattesystemets karakter eller forvaltning, og derfor er de ikke omfattet af artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten, og de udgør således ikke statsstøtte.

VI.   DOM AFSAGT I RETTEN I SAG T-146/03

| (96) | I sin klage mod Kommissionens beslutning 2003/293/EF angiver Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid og Federación Catalana de Estaciones de Servicio, at Kommissionen har handlet i strid med artikel 107, stk. 1 i EUF-traktaten, idet Kommissionen i sin beslutning konstaterer, at de omtvistede foranstaltninger ikke udgør statsstøtte med den begrundelse, at foranstaltningerne ikke giver kooperativer en fordel og er i overensstemmelse med skattesystemets karakter og forvaltning, for så vidt angår kooperativer. |
| --- | --- |

(96)

I sin klage mod Kommissionens beslutning 2003/293/EF angiver Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid og Federación Catalana de Estaciones de Servicio, at Kommissionen har handlet i strid med artikel 107, stk. 1 i EUF-traktaten, idet Kommissionen i sin beslutning konstaterer, at de omtvistede foranstaltninger ikke udgør statsstøtte med den begrundelse, at foranstaltningerne ikke giver kooperativer en fordel og er i overensstemmelse med skattesystemets karakter og forvaltning, for så vidt angår kooperativer.

| (97) | I sin gennemgang af sagen fremhæver Domstolen, at den klagende part i en første del hævder, at Kommissionen ud fra en fejlagtig opfattelse af det spanske skattesystem fejlagtigt konkluderer, at foranstaltningerne ikke medfører fordele. I en anden del hævder den klagende part, at Kommissionen på baggrund af en fejlagtig opfattelse af de omtvistede foranstaltningers overensstemmelse med det spanske skattesystems karakter eller forvaltning fejlagtigt konkluderer, at foranstaltningerne ikke er selektive. |
| --- | --- |

(97)

I sin gennemgang af sagen fremhæver Domstolen, at den klagende part i en første del hævder, at Kommissionen ud fra en fejlagtig opfattelse af det spanske skattesystem fejlagtigt konkluderer, at foranstaltningerne ikke medfører fordele. I en anden del hævder den klagende part, at Kommissionen på baggrund af en fejlagtig opfattelse af de omtvistede foranstaltningers overensstemmelse med det spanske skattesystems karakter eller forvaltning fejlagtigt konkluderer, at foranstaltningerne ikke er selektive.

1.   Første del: fejlagtig opfattelse af det spanske skattesystem, hvilket har medført den fejlagtige konklusion, at de omtvistede foranstaltninger ikke giver fordele for landbrugskooperativerne

| (98) | Den klagende part fremfører, at Kommissionen har undladt at tage hensyn til landbrugskooperativernes fordelagtige skattemæssige status, hvad angår tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom. |
| --- | --- |

(98)

Den klagende part fremfører, at Kommissionen har undladt at tage hensyn til landbrugskooperativernes fordelagtige skattemæssige status, hvad angår tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom.

| (99) | Domstolen finder, at den ikke er i stand til at fastslå, om den anfægtede beslutning på dette punkt er begrundet. Ifølge Domstolen angiver den anfægtede beslutning ikke klart og entydigt grundene til, at det skattesystem, der gælder for landbrugskooperativer med hensyn til tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom, ikke udgør en fordel i henhold til artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten. På den ene side angiver betragtning 145 i den anfægtede beslutning tydeligt, at landbrugskooperativer ud over fordele med hensyn til selskabsskat nyder skattefordele, hvad angår tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom. På den anden side angiver betragtning 148 i den anfægtede beslutning, at de omtvistede foranstaltninger ikke giver kooperativerne en fordel og derfor ikke er statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten. |
| --- | --- |

(99)

Domstolen finder, at den ikke er i stand til at fastslå, om den anfægtede beslutning på dette punkt er begrundet. Ifølge Domstolen angiver den anfægtede beslutning ikke klart og entydigt grundene til, at det skattesystem, der gælder for landbrugskooperativer med hensyn til tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom, ikke udgør en fordel i henhold til artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten. På den ene side angiver betragtning 145 i den anfægtede beslutning tydeligt, at landbrugskooperativer ud over fordele med hensyn til selskabsskat nyder skattefordele, hvad angår tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom. På den anden side angiver betragtning 148 i den anfægtede beslutning, at de omtvistede foranstaltninger ikke giver kooperativerne en fordel og derfor ikke er statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten.

| (100) | Selv om Kommissionen under retsmødet forsvarede, at begrundelserne i betragtningerne 146 og 147 i den anfægtede beslutning ikke kun er gældende med hensyn til selskabsskat, men også med hensyn til tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og fast ejendom, finder Domstolen, at denne begrundelse er uforståelig. |
| --- | --- |

(100)

Selv om Kommissionen under retsmødet forsvarede, at begrundelserne i betragtningerne 146 og 147 i den anfægtede beslutning ikke kun er gældende med hensyn til selskabsskat, men også med hensyn til tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og fast ejendom, finder Domstolen, at denne begrundelse er uforståelig.

| (101) | Domstolen fremfører for det første, at betragtning 146 angiver, at de fordele, som kooperativerne kan få med fradraget på 50 % af selskabsskatten, udlignes af dobbeltbeskatningen i forbindelse med indkomstskatten. Domstolen fremfører videre, at da Kommissionen ikke har angivet den mindste grund til, at fordelene i forbindelse med tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom også udlignes af dobbeltbeskatningen i forbindelse med indkomstskatten, skal præmis 146 forstås således, at den kun omhandler en udligning af fradraget på 50 % af selskabsskatten. |
| --- | --- |

(101)

Domstolen fremfører for det første, at betragtning 146 angiver, at de fordele, som kooperativerne kan få med fradraget på 50 % af selskabsskatten, udlignes af dobbeltbeskatningen i forbindelse med indkomstskatten. Domstolen fremfører videre, at da Kommissionen ikke har angivet den mindste grund til, at fordelene i forbindelse med tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom også udlignes af dobbeltbeskatningen i forbindelse med indkomstskatten, skal præmis 146 forstås således, at den kun omhandler en udligning af fradraget på 50 % af selskabsskatten.

| (102) | Domstolen angiver for det andet, at betragtning 147 begrænser sig til at fremhæve, at beskatningen af landbrugskooperativer, når den analyseres samlet, afspejler differentierede elementer, hvad angår strukturen, og indeholder både begunstigede elementer og specifikke forpligtelser (bidrag til obligatoriske fonde, behandling af kapitalen, dobbeltbeskatning). Denne betragtning siger intet om grundene til, at de specifikke forpligtelser, der nævnes, ikke kun udligner fradraget på 50 % af selskabsskatten, men også fordelene hvad angår tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom. Ifølge Domstolen er manglen på begrundelser så meget desto mere markant, som de specifikke forpligtelser, der udtrykkeligt nævnes, ud fra den anfægtede beslutning skal forstås som omhandlende selskabsskatten. Disse specifikke forpligtelser nævnes ikke kun i betragtning 147, men også i betragtning 83 til 95 i den anfægtede beslutning, hvor kun skatten på selskaber omhandles. |
| --- | --- |

(102)

Domstolen angiver for det andet, at betragtning 147 begrænser sig til at fremhæve, at beskatningen af landbrugskooperativer, når den analyseres samlet, afspejler differentierede elementer, hvad angår strukturen, og indeholder både begunstigede elementer og specifikke forpligtelser (bidrag til obligatoriske fonde, behandling af kapitalen, dobbeltbeskatning). Denne betragtning siger intet om grundene til, at de specifikke forpligtelser, der nævnes, ikke kun udligner fradraget på 50 % af selskabsskatten, men også fordelene hvad angår tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom. Ifølge Domstolen er manglen på begrundelser så meget desto mere markant, som de specifikke forpligtelser, der udtrykkeligt nævnes, ud fra den anfægtede beslutning skal forstås som omhandlende selskabsskatten. Disse specifikke forpligtelser nævnes ikke kun i betragtning 147, men også i betragtning 83 til 95 i den anfægtede beslutning, hvor kun skatten på selskaber omhandles.

| (103) | Med hensyn til argumentet, ifølge hvilket de foranstaltninger, der vedrører tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomiske aktiviteter og skat på fast ejendom, ikke er ændret som følge af lovdekretet og derfor ikke er vurderet, siger Domstolen, at i princippet er dette argument ikke gældende, da betragtning 145 vidner om, at Kommissionen har taget højde for, hvorvidt disse skatter giver kooperativer skattefordele. |
| --- | --- |

(103)

Med hensyn til argumentet, ifølge hvilket de foranstaltninger, der vedrører tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomiske aktiviteter og skat på fast ejendom, ikke er ændret som følge af lovdekretet og derfor ikke er vurderet, siger Domstolen, at i princippet er dette argument ikke gældende, da betragtning 145 vidner om, at Kommissionen har taget højde for, hvorvidt disse skatter giver kooperativer skattefordele.

| (104) | Domstolen er desuden af en anden opfattelse end Kommissionen og mener, at kooperativernes skattemæssige forhold hvad angår tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom er blevet ændret af de omtvistede foranstaltninger. Begrundelsen er, at før vedtagelsen af disse foranstaltninger var kooperativernes skattemæssige situation ikke relevant i forbindelse med distributionen af brændstoffer, da denne aktivitet skulle udføres af en særlig juridisk enhed, der ikke var omfattet af den fordelagtige skattemæssige status. Efter at de omtvistede foranstaltninger er trådt i kraft, gælder den fordelagtige skattemæssige status også for distribution af brændstoffer. Derfor er Domstolen af den opfattelse, at landbrugskooperativernes skattemæssige forhold er ændret som følge af lovdekretet. |
| --- | --- |

(104)

Domstolen er desuden af en anden opfattelse end Kommissionen og mener, at kooperativernes skattemæssige forhold hvad angår tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom er blevet ændret af de omtvistede foranstaltninger. Begrundelsen er, at før vedtagelsen af disse foranstaltninger var kooperativernes skattemæssige situation ikke relevant i forbindelse med distributionen af brændstoffer, da denne aktivitet skulle udføres af en særlig juridisk enhed, der ikke var omfattet af den fordelagtige skattemæssige status. Efter at de omtvistede foranstaltninger er trådt i kraft, gælder den fordelagtige skattemæssige status også for distribution af brændstoffer. Derfor er Domstolen af den opfattelse, at landbrugskooperativernes skattemæssige forhold er ændret som følge af lovdekretet.

| (105) | Med hensyn til argumentet, ifølge hvilket den fiskale situation med hensyn til tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom kan udgøre en eksisterende statsstøtte, for så vidt som denne status ikke er ændret efter Spaniens tiltræden, konstaterer Domstolen, at dette argument ikke på nogen måde giver indsigt i grundene til, at Kommissionen i betragtning 148 i den anfægtede beslutning konkluderer, at lovdekretet ikke giver landbrugskooperativerne fordele. Hvis Kommissionen vil fremføre, at den fordelagtige skattemæssige status udgør en eksisterende støtte, erkender den nødvendigvis, at denne skattemæssige status udgør en støtte, og at den derfor også giver kooperativerne fordele i henhold til artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten. |
| --- | --- |

(105)

Med hensyn til argumentet, ifølge hvilket den fiskale situation med hensyn til tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom kan udgøre en eksisterende statsstøtte, for så vidt som denne status ikke er ændret efter Spaniens tiltræden, konstaterer Domstolen, at dette argument ikke på nogen måde giver indsigt i grundene til, at Kommissionen i betragtning 148 i den anfægtede beslutning konkluderer, at lovdekretet ikke giver landbrugskooperativerne fordele. Hvis Kommissionen vil fremføre, at den fordelagtige skattemæssige status udgør en eksisterende støtte, erkender den nødvendigvis, at denne skattemæssige status udgør en støtte, og at den derfor også giver kooperativerne fordele i henhold til artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten.

| (106) | Med hensyn til argumentet, ifølge hvilket den fordel, der er en følge af ordningerne vedrørende tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom, ikke er særlig stor i forhold til selskabsskatten, konstaterer Domstolen, at heller ikke dette argument er meningsfuldt i forhold til den anfægtede beslutning. Domstolen bemærker nemlig, at hvis man indrømmer, at en fordel har meget lille betydning, erkender man nødvendigvis, at fordelen eksisterer. Domstolen minder desuden om, at Kommissionen under retsmødet fremførte, at den med dette argument ikke ville forsvare, at fordelene med hensyn til tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk aktivitet og skat på fast ejendom er mindre end de minimis-grænsen. Derfor kan Domstolen ikke ud fra det fremførte argument forstå grundene til, at skattesystemet med hensyn til tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomiske aktiviteter og skat på fast ejendom ikke giver kooperativerne fordele. |
| --- | --- |

(106)

Med hensyn til argumentet, ifølge hvilket den fordel, der er en følge af ordningerne vedrørende tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom, ikke er særlig stor i forhold til selskabsskatten, konstaterer Domstolen, at heller ikke dette argument er meningsfuldt i forhold til den anfægtede beslutning. Domstolen bemærker nemlig, at hvis man indrømmer, at en fordel har meget lille betydning, erkender man nødvendigvis, at fordelen eksisterer. Domstolen minder desuden om, at Kommissionen under retsmødet fremførte, at den med dette argument ikke ville forsvare, at fordelene med hensyn til tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk aktivitet og skat på fast ejendom er mindre end de minimis-grænsen. Derfor kan Domstolen ikke ud fra det fremførte argument forstå grundene til, at skattesystemet med hensyn til tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomiske aktiviteter og skat på fast ejendom ikke giver kooperativerne fordele.

| (107) | Domstolen konkluderer på grundlag af det forudgående, at den anfægtede beslutning er behæftet med en begrundelsesmangel, så Domstolen ikke er i stand til at kontrollere, hvorvidt Kommissionens vurdering, ifølge hvilken skattesystemet, i det omfang det angår tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom, ikke giver kooperativerne fordele, er en korrekt vurdering. |
| --- | --- |

(107)

Domstolen konkluderer på grundlag af det forudgående, at den anfægtede beslutning er behæftet med en begrundelsesmangel, så Domstolen ikke er i stand til at kontrollere, hvorvidt Kommissionens vurdering, ifølge hvilken skattesystemet, i det omfang det angår tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom, ikke giver kooperativerne fordele, er en korrekt vurdering.

| (108) | Domstolen minder dog om, at en begrundelsesmangel kun kan føre til, at den anfægtede beslutning annulleres, hvis der mangler tilstrækkelig begrundelse for de omtvistede foranstaltninger, og de dermed ikke udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk.1, i EUF-traktaten. Domstolen fremhæver desangående, at Kommissionen i den anfægtede beslutning på den ene side hævder, at de omtvistede foranstaltninger ikke giver kooperativerne fordele, og på den anden side, at hvis disse foranstaltninger giver kooperativerne fordele, er disse ikke selektive, da de er i overensstemmelse med systemets karakter eller forvaltning. |
| --- | --- |

(108)

Domstolen minder dog om, at en begrundelsesmangel kun kan føre til, at den anfægtede beslutning annulleres, hvis der mangler tilstrækkelig begrundelse for de omtvistede foranstaltninger, og de dermed ikke udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk.1, i EUF-traktaten. Domstolen fremhæver desangående, at Kommissionen i den anfægtede beslutning på den ene side hævder, at de omtvistede foranstaltninger ikke giver kooperativerne fordele, og på den anden side, at hvis disse foranstaltninger giver kooperativerne fordele, er disse ikke selektive, da de er i overensstemmelse med systemets karakter eller forvaltning.

2.   Anden del: fejlagtig vurdering af de omtvistede foranstaltningers overensstemmelse med hensyn til det spanske skattesystems karakter eller forvaltning, hvilket har medført den fejlagtige konklusion, at foranstaltningerne ikke er selektive

| (109) | Ifølge Domstolen nævner den anfægtede beslutning intet, der kan lægges til grund for Kommissionens argumentation om, at de omtvistede foranstaltninger ikke er selektive (betragtning 148), da de er berettigede som følge af systemets karakter eller forvaltning (betragtning 167). |
| --- | --- |

(109)

Ifølge Domstolen nævner den anfægtede beslutning intet, der kan lægges til grund for Kommissionens argumentation om, at de omtvistede foranstaltninger ikke er selektive (betragtning 148), da de er berettigede som følge af systemets karakter eller forvaltning (betragtning 167).

| (110) | Domstolen skriver ganske vist, at betragtning 148 i den anfægtede beslutning angiver, at i betragtning af de oplysninger, som Spanien og forbundet af landbrugskooperativer har givet, mener Kommissionen, at de omtvistede foranstaltninger ikke er selektive. |
| --- | --- |

(110)

Domstolen skriver ganske vist, at betragtning 148 i den anfægtede beslutning angiver, at i betragtning af de oplysninger, som Spanien og forbundet af landbrugskooperativer har givet, mener Kommissionen, at de omtvistede foranstaltninger ikke er selektive.

| (111) | Men Domstolen skriver, at for det første må man konstatere, at de oplysninger, som forbundet af landbrugskooperativer i Spanien har givet, og sådan som de er gengivet i den anfægtede beslutning, ikke vedrører de fordele, foranstaltningerne måtte give, men handler om, at foranstaltningerne ikke er selektive. Der er derfor intet i disse oplysninger, der kan lægges til grund for en konklusion om, at de fordele, som de omtvistede foranstaltninger giver, ikke er selektive. Hvad angår de oplysninger, som Spanien har givet, skal det fremhæves, at sådan som de er gengivet i betragtning 103 til 120 i den anfægtede beslutning, sigter de især mod at retfærdiggøre de omtvistede foranstaltninger med en politik, der liberaliserer sektoren for distribution af brændstof. Det er dog ikke muligt ud fra denne forklaring at forstå grundene til, at de omtvistede foranstaltninger er berettigede som følge af skattesystemets karakter eller forvaltning. Domstolen skriver nemlig, at uden nærmere oplysninger, som ikke foreligger, kan den af Spanien førte politik om liberalisering af markedet for brændstoffer ikke nødvendigvis siges at være begrundet i det spanske skattesystems karakter eller forvaltning. |
| --- | --- |

(111)

Men Domstolen skriver, at for det første må man konstatere, at de oplysninger, som forbundet af landbrugskooperativer i Spanien har givet, og sådan som de er gengivet i den anfægtede beslutning, ikke vedrører de fordele, foranstaltningerne måtte give, men handler om, at foranstaltningerne ikke er selektive. Der er derfor intet i disse oplysninger, der kan lægges til grund for en konklusion om, at de fordele, som de omtvistede foranstaltninger giver, ikke er selektive. Hvad angår de oplysninger, som Spanien har givet, skal det fremhæves, at sådan som de er gengivet i betragtning 103 til 120 i den anfægtede beslutning, sigter de især mod at retfærdiggøre de omtvistede foranstaltninger med en politik, der liberaliserer sektoren for distribution af brændstof. Det er dog ikke muligt ud fra denne forklaring at forstå grundene til, at de omtvistede foranstaltninger er berettigede som følge af skattesystemets karakter eller forvaltning. Domstolen skriver nemlig, at uden nærmere oplysninger, som ikke foreligger, kan den af Spanien førte politik om liberalisering af markedet for brændstoffer ikke nødvendigvis siges at være begrundet i det spanske skattesystems karakter eller forvaltning.

| (112) | Domstolen skriver desuden, at det forhold, der nævnes i betragtning 119 i den anfægtede beslutning, dvs. at fordelene i forbindelse med tinglysnings- og stempelafgifter ligger forud for de omtvistede foranstaltninger og er et udslag af ønsket om at fremme kooperative selskaber og den kooperative bevægelse i Spanien, heller ikke nødvendigvis kan siges at være begrundet i skattesystemets karakter eller forvaltning. |
| --- | --- |

(112)

Domstolen skriver desuden, at det forhold, der nævnes i betragtning 119 i den anfægtede beslutning, dvs. at fordelene i forbindelse med tinglysnings- og stempelafgifter ligger forud for de omtvistede foranstaltninger og er et udslag af ønsket om at fremme kooperative selskaber og den kooperative bevægelse i Spanien, heller ikke nødvendigvis kan siges at være begrundet i skattesystemets karakter eller forvaltning.

| (113) | Domstolen skriver endvidere, at selv om det uden nærmere oplysninger vedrørende dette specifikke punkt i den anfægtede beslutning antages, at Kommissionen var af den opfattelse, at foranstaltninger til fremme af den kooperative bevægelse er begrundet i det spanske skattesystems karakter eller forvaltning, kan det konstateres, at betragtning 119 i den anfægtede beslutning kun nævner denne begrundelse i forbindelse med tinglysnings- og stempelafgifter og hverken omtaler skat på fast ejendom eller skat på økonomiske aktiviteter. |
| --- | --- |

(113)

Domstolen skriver endvidere, at selv om det uden nærmere oplysninger vedrørende dette specifikke punkt i den anfægtede beslutning antages, at Kommissionen var af den opfattelse, at foranstaltninger til fremme af den kooperative bevægelse er begrundet i det spanske skattesystems karakter eller forvaltning, kan det konstateres, at betragtning 119 i den anfægtede beslutning kun nævner denne begrundelse i forbindelse med tinglysnings- og stempelafgifter og hverken omtaler skat på fast ejendom eller skat på økonomiske aktiviteter.

| (114) | For Domstolen resulterer det forudgående i, at den anfægtede beslutning er behæftet med en begrundelsesmangel, så Domstolen ikke er i stand til at kontrollere, hvorvidt Kommissionens foretager en korrekt vurdering, når den argumenterer, at hvis foranstaltningerne giver en fordel, så er denne fordel ikke selektiv, da den er begrundet i systemets karakter eller forvaltning. |
| --- | --- |

(114)

For Domstolen resulterer det forudgående i, at den anfægtede beslutning er behæftet med en begrundelsesmangel, så Domstolen ikke er i stand til at kontrollere, hvorvidt Kommissionens foretager en korrekt vurdering, når den argumenterer, at hvis foranstaltningerne giver en fordel, så er denne fordel ikke selektiv, da den er begrundet i systemets karakter eller forvaltning.

| (115) | Derfor bemærker Domstolen, at det ud fra foregående betragtning og ud fra betragtning 90, hvor begrundelsesmanglen konstateres, kan konstateres, at den anfægtede beslutning ikke er tilstrækkeligt begrundet for så vidt angår vurderingen af, at de omtvistede foranstaltninger ikke udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten. |
| --- | --- |

(115)

Derfor bemærker Domstolen, at det ud fra foregående betragtning og ud fra betragtning 90, hvor begrundelsesmanglen konstateres, kan konstateres, at den anfægtede beslutning ikke er tilstrækkeligt begrundet for så vidt angår vurderingen af, at de omtvistede foranstaltninger ikke udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten.

| (116) | Domstolen konkluderer, at den anfægtede beslutning skal annulleres, da Kommissionen har tilsidesat begrundelsespligten i EUF-traktatens artikel 296. Domstolen annullerer derfor artikel 1 i Kommissionens beslutning 2003/293/EF, idet den konstaterer, at de støtteforanstaltninger til fordel for landbrugskooperativer, der er fastsat i det kongelige lovdekret 10/2000 om hastende støtteforanstaltninger til landbrugs-, fiskeri- og transportsektoren, ikke udgør statsstøtte i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten. |
| --- | --- |

(116)

Domstolen konkluderer, at den anfægtede beslutning skal annulleres, da Kommissionen har tilsidesat begrundelsespligten i EUF-traktatens artikel 296. Domstolen annullerer derfor artikel 1 i Kommissionens beslutning 2003/293/EF, idet den konstaterer, at de støtteforanstaltninger til fordel for landbrugskooperativer, der er fastsat i det kongelige lovdekret 10/2000 om hastende støtteforanstaltninger til landbrugs-, fiskeri- og transportsektoren, ikke udgør statsstøtte i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten.

VII.   VURDERING

| (117) | EUF-traktatens artikel 107 og 108 finder anvendelse på alle de landbrugsprodukter i bilag I til traktaten, som er underlagt en fælles markedsordning (alle landbrugsprodukter bortset fra hestekød, honning, kaffe, landbrugsalkohol, eddike baseret på alkohol og kork) i overensstemmelse med de forskellige forordninger, der regulerer de enkelte fælles markedsordninger. |
| --- | --- |

(117)

EUF-traktatens artikel 107 og 108 finder anvendelse på alle de landbrugsprodukter i bilag I til traktaten, som er underlagt en fælles markedsordning (alle landbrugsprodukter bortset fra hestekød, honning, kaffe, landbrugsalkohol, eddike baseret på alkohol og kork) i overensstemmelse med de forskellige forordninger, der regulerer de enkelte fælles markedsordninger.

1.   EUF-traktatens artikel 107, stk. 1

| (118) | I henhold til bestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(118)

I henhold til bestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (119) | De pågældende foranstaltninger er en differentieret skattemæssig behandling, der favoriser landbrugskooperativer. |
| --- | --- |

(119)

De pågældende foranstaltninger er en differentieret skattemæssig behandling, der favoriser landbrugskooperativer.

| (120) | I Kommissionens meddelelse om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne (21) står der, at artikel 107 finder anvendelse på statsstøtte vedrørende direkte beskatning af virksomhederne, når:






  — | fordelen gives af staten eller ved hjælp af statsmidler, |
| --- | --- | --- |

(120)

I Kommissionens meddelelse om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne (21) står der, at artikel 107 finder anvendelse på statsstøtte vedrørende direkte beskatning af virksomhederne, når:

—

fordelen gives af staten eller ved hjælp af statsmidler,

| — | foranstaltningen forvrider konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, |
| --- | --- |

—

foranstaltningen forvrider konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne,

| — | foranstaltningen er specifik eller selektiv forstået således, at den begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner, dvs. at den fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen, |
| --- | --- |

—

foranstaltningen er specifik eller selektiv forstået således, at den begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner, dvs. at den fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen,

| — | foranstaltningen giver modtagerne en fordel, som mindsker de byrder, der normalt belaster deres budget. |
| --- | --- |

—

foranstaltningen giver modtagerne en fordel, som mindsker de byrder, der normalt belaster deres budget.

| (121) | Det skal først bemærkes, at, som det angives i punkt 3.2.7 i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om fremme af andelsselskaber i Europa (22), skal andelsselskaber, som udøver økonomisk aktivitet, herunder landbrugskooperativer, betragtes som »virksomheder« i henhold til EUF-traktaten, og de er derfor i fuldt omfang underkastet de europæiske konkurrence- og statsstøtteregler og også de forskellige undtagelser, tærskler og de minimis-regler. |
| --- | --- |

(121)

Det skal først bemærkes, at, som det angives i punkt 3.2.7 i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om fremme af andelsselskaber i Europa (22), skal andelsselskaber, som udøver økonomisk aktivitet, herunder landbrugskooperativer, betragtes som »virksomheder« i henhold til EUF-traktaten, og de er derfor i fuldt omfang underkastet de europæiske konkurrence- og statsstøtteregler og også de forskellige undtagelser, tærskler og de minimis-regler.

| (122) | Denne undersøgelse vedrører de anmeldte særlige foranstaltninger, der begunstiger landbrugskooperativerne, og som er truffet som følge af prisstigningerne på brændstof (artikel 1 i kongeligt lovdekret 10/2000). Foranstaltningerne skal først undersøges på baggrund af ovennævnte fire kriterier. |
| --- | --- |

(122)

Denne undersøgelse vedrører de anmeldte særlige foranstaltninger, der begunstiger landbrugskooperativerne, og som er truffet som følge af prisstigningerne på brændstof (artikel 1 i kongeligt lovdekret 10/2000). Foranstaltningerne skal først undersøges på baggrund af ovennævnte fire kriterier.

| (123) | Eftersom de anmeldte foranstaltninger udvider anvendelsen af kooperativernes skattemæssige status til også at omfatte distribution af brændstof til ikke-medlemmer, skal denne skattemæssige status undersøges i lyset af EUF-traktatens artikel 107. |
| --- | --- |

(123)

Eftersom de anmeldte foranstaltninger udvider anvendelsen af kooperativernes skattemæssige status til også at omfatte distribution af brændstof til ikke-medlemmer, skal denne skattemæssige status undersøges i lyset af EUF-traktatens artikel 107.

1.1.   Kriteriet »statsmidler«

| (124) | I overensstemmelse med Den Europæiske Unions Domstols retspraksis skal en fordel for det første være givet direkte eller indirekte med statsmidler, og for det andet skal den kunne tilskrives staten (23), før den kan kvalificeres som statsstøtte. |
| --- | --- |

(124)

I overensstemmelse med Den Europæiske Unions Domstols retspraksis skal en fordel for det første være givet direkte eller indirekte med statsmidler, og for det andet skal den kunne tilskrives staten (23), før den kan kvalificeres som statsstøtte.

| (125) | Punkt 10 i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne forklarer, at et tab af skatteprovenu svarer til et forbrug af statsmidler i form af skatteudgifter. Statslig indgriben kan endvidere komme til udtryk i ved lov eller administrativt fastsatte fiskale bestemmelser samt skattemyndighedernes praksis. |
| --- | --- |

(125)

Punkt 10 i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne forklarer, at et tab af skatteprovenu svarer til et forbrug af statsmidler i form af skatteudgifter. Statslig indgriben kan endvidere komme til udtryk i ved lov eller administrativt fastsatte fiskale bestemmelser samt skattemyndighedernes praksis.

| (126) | Spanien har med artikel 1 i kongeligt lovdekret nr. 10/2000 indført visse ændringer i lov nr. 27/1999 om kooperativer og i lov nr. 20/1990 om skatteordningen for kooperativer. Maksimumsgrænsen på 50 % af omsætningen ved landbrugskooperativers transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter ophæves for levering af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, uden at de derved fratages deres status som skattemæssigt beskyttet kooperativ i henhold til lov nr. 20/1990. Endvidere ændres lov nr. 34/1998 om kulbrintesektoren, således at der ikke længere er noget krav om, at landbrugskooperativer, der ønsker at distribuere dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, skal oprette en enhed med status som juridisk person, for hvilken den almindelige skatteordning gælder. |
| --- | --- |

(126)

Spanien har med artikel 1 i kongeligt lovdekret nr. 10/2000 indført visse ændringer i lov nr. 27/1999 om kooperativer og i lov nr. 20/1990 om skatteordningen for kooperativer. Maksimumsgrænsen på 50 % af omsætningen ved landbrugskooperativers transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter ophæves for levering af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, uden at de derved fratages deres status som skattemæssigt beskyttet kooperativ i henhold til lov nr. 20/1990. Endvidere ændres lov nr. 34/1998 om kulbrintesektoren, således at der ikke længere er noget krav om, at landbrugskooperativer, der ønsker at distribuere dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, skal oprette en enhed med status som juridisk person, for hvilken den almindelige skatteordning gælder.

| (127) | Det skal fremhæves, at landbrugskooperativerne indrømmes flere fordele under forskellige skatteordninger, hvilket er beskrevet i betragtning 20 i denne afgørelse. Ved at give landbrugskooperativerne mulighed for at levere dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter på over de 50 % af omsætningen, som loven fastsætter, uden at kooperativerne derved fratages deres status som skattemæssigt beskyttet, giver Spanien afkald på et skatteprovenu og forbruger statsmidler i form af skatteudgifter. Ved at ophæve kravet om, at landbrugskooperativer, der ønsker at distribuere dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, skal oprette en enhed med status som juridisk person, for hvilken den almindelige skatteordning gælder, er Spanien endvidere ved at give afkald på alle skatteindtægter forbundet med denne status og forbruger derved statsmidler i form af skatteudgifter. |
| --- | --- |

(127)

Det skal fremhæves, at landbrugskooperativerne indrømmes flere fordele under forskellige skatteordninger, hvilket er beskrevet i betragtning 20 i denne afgørelse. Ved at give landbrugskooperativerne mulighed for at levere dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter på over de 50 % af omsætningen, som loven fastsætter, uden at kooperativerne derved fratages deres status som skattemæssigt beskyttet, giver Spanien afkald på et skatteprovenu og forbruger statsmidler i form af skatteudgifter. Ved at ophæve kravet om, at landbrugskooperativer, der ønsker at distribuere dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, skal oprette en enhed med status som juridisk person, for hvilken den almindelige skatteordning gælder, er Spanien endvidere ved at give afkald på alle skatteindtægter forbundet med denne status og forbruger derved statsmidler i form af skatteudgifter.

| (128) | I sin dom af 27. januar 1998 erkender Domstolen, at kriteriet vedrørende forbrug af statsmidler også kan forstås i negativ betydning, når interventionen eksempelvis i form af skattefritagelse, som det er tilfældet i denne sag, fører til et tab af ressourcer, der skulle tilfalde statsbudgettet (24). |
| --- | --- |

(128)

I sin dom af 27. januar 1998 erkender Domstolen, at kriteriet vedrørende forbrug af statsmidler også kan forstås i negativ betydning, når interventionen eksempelvis i form af skattefritagelse, som det er tilfældet i denne sag, fører til et tab af ressourcer, der skulle tilfalde statsbudgettet (24).

| (129) | Derfor er de pågældende foranstaltninger fordele, der kan tilskrives staten, og som er ydet direkte med statsmidler. |
| --- | --- |

(129)

Derfor er de pågældende foranstaltninger fordele, der kan tilskrives staten, og som er ydet direkte med statsmidler.

1.2.   Kriteriet »påvirkning af samhandelen«

| (130) | For at være omfattet af artikel 107, stk. 1, i EUF-traktatens skal støtten desuden påvirke konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstaterne. Dette kriterium forudsætter, at den, der begunstiges ved foranstaltningen, udøver en økonomisk aktivitet. |
| --- | --- |

(130)

For at være omfattet af artikel 107, stk. 1, i EUF-traktatens skal støtten desuden påvirke konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstaterne. Dette kriterium forudsætter, at den, der begunstiges ved foranstaltningen, udøver en økonomisk aktivitet.

| (131) | Ifølge fast retspraksis med hensyn til denne bestemmelse er betingelsen om påvirkning af samhandelen opfyldt, når modtagervirksomheden udøver en økonomisk aktivitet, der er genstand for samhandel mellem medlemsstaterne. Domstolen har statueret, at når en finansiel støtte, som ydes af en medlemsstat, styrker en virksomheds position i forhold til andre virksomheder, som den konkurrerer med i samhandelen inden for Fællesskabet, må det antages, at denne samhandel påvirkes af støtten (25). |
| --- | --- |

(131)

Ifølge fast retspraksis med hensyn til denne bestemmelse er betingelsen om påvirkning af samhandelen opfyldt, når modtagervirksomheden udøver en økonomisk aktivitet, der er genstand for samhandel mellem medlemsstaterne. Domstolen har statueret, at når en finansiel støtte, som ydes af en medlemsstat, styrker en virksomheds position i forhold til andre virksomheder, som den konkurrerer med i samhandelen inden for Fællesskabet, må det antages, at denne samhandel påvirkes af støtten (25).

| (132) | I dette tilfælde udøver landbrugskooperativerne en økonomisk aktivitet, der er genstand for samhandel mellem medlemsstaterne. Samhandelen af landbrugsprodukter mellem Spanien og Den Europæiske Union er meget stor. For eksempel eksporterede Spanien i 1999 landbrugsprodukter til Det Europæiske Fællesskab for omkring 11,33 milliarder EUR og importerede landbrugsprodukter for omkring 7,38 milliarder EUR. Spanien eksporterede i 2007 landbrugsvarer til lande i Den Europæiske Union for omkring 33,12 milliarder EUR og importerede landbrugsprodukter for omkring 27,14 milliarder EUR (26). |
| --- | --- |

(132)

I dette tilfælde udøver landbrugskooperativerne en økonomisk aktivitet, der er genstand for samhandel mellem medlemsstaterne. Samhandelen af landbrugsprodukter mellem Spanien og Den Europæiske Union er meget stor. For eksempel eksporterede Spanien i 1999 landbrugsprodukter til Det Europæiske Fællesskab for omkring 11,33 milliarder EUR og importerede landbrugsprodukter for omkring 7,38 milliarder EUR. Spanien eksporterede i 2007 landbrugsvarer til lande i Den Europæiske Union for omkring 33,12 milliarder EUR og importerede landbrugsprodukter for omkring 27,14 milliarder EUR (26).

| (133) | I dette tilfælde er de tilgodesete virksomheder aktive inden for sektorer, der er konkurrenceprægede, dvs. distribution af brændstof. Det skal påpeges, at der er en intens konkurrence mellem medlemsstaternes producenter, hvis produkter er genstand for samhandel inden for Fællesskabet. De spanske producenter er fuldt aktive i denne konkurrence mellem producenter. Desuden vil det store antal modtagere af denne støtte forøge dens påvirkning af samhandelen. |
| --- | --- |

(133)

I dette tilfælde er de tilgodesete virksomheder aktive inden for sektorer, der er konkurrenceprægede, dvs. distribution af brændstof. Det skal påpeges, at der er en intens konkurrence mellem medlemsstaternes producenter, hvis produkter er genstand for samhandel inden for Fællesskabet. De spanske producenter er fuldt aktive i denne konkurrence mellem producenter. Desuden vil det store antal modtagere af denne støtte forøge dens påvirkning af samhandelen.

| (134) | Som følge heraf kan disse foranstaltninger påvirke samhandelen med de pågældende produkter mellem medlemsstaterne, hvilket sker, når støtten begunstiger aktive erhvervsdrivende i en medlemsstat til skade for de øvrige medlemsstater. De to foranstaltninger har en direkte og øjeblikkelig indvirkning på produktionsomkostninger for de pågældende produkter i Spanien. Foranstaltningen forvrider derfor konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(134)

Som følge heraf kan disse foranstaltninger påvirke samhandelen med de pågældende produkter mellem medlemsstaterne, hvilket sker, når støtten begunstiger aktive erhvervsdrivende i en medlemsstat til skade for de øvrige medlemsstater. De to foranstaltninger har en direkte og øjeblikkelig indvirkning på produktionsomkostninger for de pågældende produkter i Spanien. Foranstaltningen forvrider derfor konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

1.3.   Kriteriet »fordel«

| (135) | Det er fast retspraksis, at støttebegrebet rækker videre end simple tilskud, idet det ikke blot omfatter positive ydelser såsom selve tilskuddene, men ligeledes de foranstaltninger, der under forskellige former letter de byrder, som normalt belaster en virksomheds budget, og derved, uden at være tilskud i ordets egentlige forstand, er af samme art og har tilsvarende virkninger (27). |
| --- | --- |

(135)

Det er fast retspraksis, at støttebegrebet rækker videre end simple tilskud, idet det ikke blot omfatter positive ydelser såsom selve tilskuddene, men ligeledes de foranstaltninger, der under forskellige former letter de byrder, som normalt belaster en virksomheds budget, og derved, uden at være tilskud i ordets egentlige forstand, er af samme art og har tilsvarende virkninger (27).

| (136) | Ifølge Domstolen følger det heraf, at hvis de offentlige myndigheder indrømmer visse virksomheder skattefritagelse, som sætter de begunstigede i en mere fordelagtig økonomisk situation end andre skatteydere — også selv om der ikke sker direkte overførsel af statsmidler — er der er tale om statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten. |
| --- | --- |

(136)

Ifølge Domstolen følger det heraf, at hvis de offentlige myndigheder indrømmer visse virksomheder skattefritagelse, som sætter de begunstigede i en mere fordelagtig økonomisk situation end andre skatteydere — også selv om der ikke sker direkte overførsel af statsmidler — er der er tale om statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten.

| (137) | I henhold til meddelelsen vedrørende direkte beskatning af virksomhederne kan en sådan fordel bestå i en reduktion af virksomhedens skattebyrde på forskellig vis, herunder navnlig gennem: nedbringelse af beskatningsgrundlaget (undtagelsesvist fradrag, afskrivning på usædvanlige eller fremskyndede vilkår, hensættelse af reserver osv.), en fuldstændig eller delvis reducering af skattebeløbet (fritagelse, skattenedslag osv.), udsættelse eller eftergivelse eller endog en ekstraordinær omlægning af skattegæld. |
| --- | --- |

(137)

I henhold til meddelelsen vedrørende direkte beskatning af virksomhederne kan en sådan fordel bestå i en reduktion af virksomhedens skattebyrde på forskellig vis, herunder navnlig gennem: nedbringelse af beskatningsgrundlaget (undtagelsesvist fradrag, afskrivning på usædvanlige eller fremskyndede vilkår, hensættelse af reserver osv.), en fuldstændig eller delvis reducering af skattebeløbet (fritagelse, skattenedslag osv.), udsættelse eller eftergivelse eller endog en ekstraordinær omlægning af skattegæld.

| (138) | Det skattesystem, der i Spanien gælder for landbrugskooperativer i forhold til selskaber, der ikke er kooperativer, er beskrevet i betragtning 20 i denne afgørelse. Det er fordele, som alle beskyttede kooperativer nyder, altså også landbrugskooperativer, mens dette ikke normalt er gældende for selskaber, der ikke er kooperativer. Det bør også fremhæves, at den nedsatte sats på 20 % af beskatningsgrundlaget for kooperative resultater ikke er en del af de skattefordele, som denne analyse omfatter, da disse resultater vedrører transaktioner med kooperativets medlemmer. |
| --- | --- |

(138)

Det skattesystem, der i Spanien gælder for landbrugskooperativer i forhold til selskaber, der ikke er kooperativer, er beskrevet i betragtning 20 i denne afgørelse. Det er fordele, som alle beskyttede kooperativer nyder, altså også landbrugskooperativer, mens dette ikke normalt er gældende for selskaber, der ikke er kooperativer. Det bør også fremhæves, at den nedsatte sats på 20 % af beskatningsgrundlaget for kooperative resultater ikke er en del af de skattefordele, som denne analyse omfatter, da disse resultater vedrører transaktioner med kooperativets medlemmer.

| (139) | De ændringer, som det kongelige lovdekret 10/2000 foretager, gør det muligt for landbrugskooperativerne at koncentrere de fleste af deres aktiviteter — hvis ikke alle — omkring distribution af diesel B, uden at de er underlagt den skattemæssige behandling, der gælder for ikke-kooperative selskaber. |
| --- | --- |

(139)

De ændringer, som det kongelige lovdekret 10/2000 foretager, gør det muligt for landbrugskooperativerne at koncentrere de fleste af deres aktiviteter — hvis ikke alle — omkring distribution af diesel B, uden at de er underlagt den skattemæssige behandling, der gælder for ikke-kooperative selskaber.

| (140) | Domstolen fremhæver i sag T-146/03 (28), at før vedtagelsen af disse foranstaltninger var kooperativernes skattemæssige situation ikke relevant i forbindelse med distributionen af brændstoffer, da denne aktivitet skulle udføres af en særlig juridisk enhed, der ikke var omfattet af den fordelagtige skattemæssige status. Efter at de omtvistede foranstaltninger er trådt i kraft, gælder den fordelagtige skattemæssige status også for distribution af brændstoffer. Domstolen mener således, at landbrugskooperativernes skattemæssige situation, hvad angår distribution af brændstof til ikke-medlemmer, er ændret af de omtvistede foranstaltninger. |
| --- | --- |

(140)

Domstolen fremhæver i sag T-146/03 (28), at før vedtagelsen af disse foranstaltninger var kooperativernes skattemæssige situation ikke relevant i forbindelse med distributionen af brændstoffer, da denne aktivitet skulle udføres af en særlig juridisk enhed, der ikke var omfattet af den fordelagtige skattemæssige status. Efter at de omtvistede foranstaltninger er trådt i kraft, gælder den fordelagtige skattemæssige status også for distribution af brændstoffer. Domstolen mener således, at landbrugskooperativernes skattemæssige situation, hvad angår distribution af brændstof til ikke-medlemmer, er ændret af de omtvistede foranstaltninger.

| (141) | Kommissionen konstaterer, at disse foranstaltninger, hvad angår distribution af brændstof til tredjeparter, begunstiger landbrugskooperativerne i forhold til selskaber, der ikke er kooperative, idet de tillader landbrugskooperativerne at handle ubegrænset med ikke-tilsluttede tredjeparter, uden at de mister en juridisk status, der er forskellig fra den, der gælder for ikke-kooperative selskaber og selv for kooperativer, der distribuerer diesel B uden at være landbrugskooperativer, og idet landbrugskooperativernes skattemæssige behandling ikke ændres. |
| --- | --- |

(141)

Kommissionen konstaterer, at disse foranstaltninger, hvad angår distribution af brændstof til tredjeparter, begunstiger landbrugskooperativerne i forhold til selskaber, der ikke er kooperative, idet de tillader landbrugskooperativerne at handle ubegrænset med ikke-tilsluttede tredjeparter, uden at de mister en juridisk status, der er forskellig fra den, der gælder for ikke-kooperative selskaber og selv for kooperativer, der distribuerer diesel B uden at være landbrugskooperativer, og idet landbrugskooperativernes skattemæssige behandling ikke ændres.

| (142) | Det skal fremhæves, at hvad angår kooperativernes beskatningsgrundlag foretages der en skelnen mellem kooperative resultater (transaktioner med medlemmerne) og ikke-kooperative resultater (transaktioner foretaget med ikke-tilsluttede), og disse resultater beskattes ikke ens. Selv om regnskaberne er adskilte, er landbrugskooperativet en enkelt enhed og nyder skattefordele, der ikke er direkte forbundet med den nedsatte sats på resultaterne som fordelene i forbindelse med selskabsskat, tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk aktivitet (størrelsen er fuldstændig uafhængig af et selskabs resultater) og skat på fast ejendom. Kooperativerne er derfor stadig omfattet af det samme særlige skattesystem, når de øger omfanget af leveringen af diesel B til ikke-tilsluttede tredjeparter til over 50 % — hvorved der skabes en undtagelse i forhold til den nationale ret om kooperativer — uden at de skal oprette en enhed med status som juridisk person, for hvilken den almindelige skatteordning gælder. |
| --- | --- |

(142)

Det skal fremhæves, at hvad angår kooperativernes beskatningsgrundlag foretages der en skelnen mellem kooperative resultater (transaktioner med medlemmerne) og ikke-kooperative resultater (transaktioner foretaget med ikke-tilsluttede), og disse resultater beskattes ikke ens. Selv om regnskaberne er adskilte, er landbrugskooperativet en enkelt enhed og nyder skattefordele, der ikke er direkte forbundet med den nedsatte sats på resultaterne som fordelene i forbindelse med selskabsskat, tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk aktivitet (størrelsen er fuldstændig uafhængig af et selskabs resultater) og skat på fast ejendom. Kooperativerne er derfor stadig omfattet af det samme særlige skattesystem, når de øger omfanget af leveringen af diesel B til ikke-tilsluttede tredjeparter til over 50 % — hvorved der skabes en undtagelse i forhold til den nationale ret om kooperativer — uden at de skal oprette en enhed med status som juridisk person, for hvilken den almindelige skatteordning gælder.

| (143) | Landbrugskooperativernes økonomiske situationer er derfor mere gunstig end alle andre skatteyderes, da en del (29) af de fordele, der især er knyttet til selskabsskatten, og alle fordele knyttet til de andre skatter opretholdes. |
| --- | --- |

(143)

Landbrugskooperativernes økonomiske situationer er derfor mere gunstig end alle andre skatteyderes, da en del (29) af de fordele, der især er knyttet til selskabsskatten, og alle fordele knyttet til de andre skatter opretholdes.

| (144) | Hvad angår de argumenter, som forbundet af landbrugskooperativer i Spanien fremfører, især vedrørende selskabsskatten, minder Kommissionen om — som den også gjorde i beslutning nr. 2003/293/EF — at særligt beskyttede kooperativer ligesom alle landbrugskooperativer, er begunstiget med et fradrag i selskabsskatten på 50 %. Der er desuden en nedsættelse på 50 % af bidragene til de obligatoriske reservefonde og en nedsættelse på 100 % af bidragene til fonden til uddannelse og støtte. Endelig kan de foretage en afskrivning af nye amortisable anlægsaktiver, som er købt inden for tre år fra datoen for deres optagelse i registret over kooperativer. |
| --- | --- |

(144)

Hvad angår de argumenter, som forbundet af landbrugskooperativer i Spanien fremfører, især vedrørende selskabsskatten, minder Kommissionen om — som den også gjorde i beslutning nr. 2003/293/EF — at særligt beskyttede kooperativer ligesom alle landbrugskooperativer, er begunstiget med et fradrag i selskabsskatten på 50 %. Der er desuden en nedsættelse på 50 % af bidragene til de obligatoriske reservefonde og en nedsættelse på 100 % af bidragene til fonden til uddannelse og støtte. Endelig kan de foretage en afskrivning af nye amortisable anlægsaktiver, som er købt inden for tre år fra datoen for deres optagelse i registret over kooperativer.

| (145) | Kommissionen erkender, at de skattemæssige fordele som kooperative selskaber nyder, skal undersøges i lyset af de skattemæssige forpligtelser, som de er underlagt til forskel fra ikke-kooperative selskaber. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen erkender, at de skattemæssige fordele som kooperative selskaber nyder, skal undersøges i lyset af de skattemæssige forpligtelser, som de er underlagt til forskel fra ikke-kooperative selskaber.

| (146) | I henhold til bemærkningerne fra forbundet af landbrugskooperativer i Spanien skal denne skattefordel ses i sammenhæng med den skat, kooperativmedlemmet skal betale af det kooperative overskud inden for rammerne af den personlige indkomstskat, der er forskellig fra udbyttet i et kapitalselskab. Den lempelse i dobbeltbeskatningen, der finder sted i forholdet kapitalselskab-aktionær (virksomhedsudbytte), findes ikke i forholdet kooperativt selskab-medlem (kooperativt overskud), og derfor er det kooperative overskud hårdere beskattet end udbyttet. Den fordel, som kooperativet kunne nyde af den begunstigede selskabsskat, skulle derfor være udlignet af den dobbeltbeskatning, der er gældende for medlemmet af kooperativet, idet denne personligt skal betale indkomstskat og igennem kooperativet skal betale selskabsskat, hvorved skattebyrden øges. |
| --- | --- |

(146)

I henhold til bemærkningerne fra forbundet af landbrugskooperativer i Spanien skal denne skattefordel ses i sammenhæng med den skat, kooperativmedlemmet skal betale af det kooperative overskud inden for rammerne af den personlige indkomstskat, der er forskellig fra udbyttet i et kapitalselskab. Den lempelse i dobbeltbeskatningen, der finder sted i forholdet kapitalselskab-aktionær (virksomhedsudbytte), findes ikke i forholdet kooperativt selskab-medlem (kooperativt overskud), og derfor er det kooperative overskud hårdere beskattet end udbyttet. Den fordel, som kooperativet kunne nyde af den begunstigede selskabsskat, skulle derfor være udlignet af den dobbeltbeskatning, der er gældende for medlemmet af kooperativet, idet denne personligt skal betale indkomstskat og igennem kooperativet skal betale selskabsskat, hvorved skattebyrden øges.

| (147) | Domstolen bemærker dog, at dette argument skal forstås således, at det udelukkende omhandler fradraget på 50 % af selskabsskatten, dvs. en godtgørelse på 50 % af denne skat. Kommissionen bekræfter, at argumentet, der er fremført af forbundet af landbrugskooperativer i Spanien, omhandler denne foranstaltning. |
| --- | --- |

(147)

Domstolen bemærker dog, at dette argument skal forstås således, at det udelukkende omhandler fradraget på 50 % af selskabsskatten, dvs. en godtgørelse på 50 % af denne skat. Kommissionen bekræfter, at argumentet, der er fremført af forbundet af landbrugskooperativer i Spanien, omhandler denne foranstaltning.

| (148) | Kommissionen vurderer, at fordelen skal undersøges med hensyn til kooperativet og ikke med hensyn til dets medlemmer, da emnet for denne analyse er kooperativet. Som følge heraf kan de tal, som forbundet af kooperativer i Spanien er fremkommet med vedrørende selskabsskatten, ikke anses som fyldestgørende. De omhandler desuden kun nettorådigheden over de midler, som kooperativmedlemmet modtager efter skat. Kommissionen mener for eksempel, at kooperativets økonomiske situation ikke nødvendigvis svækkes af, at der afsættes midler til de obligatoriske fonde, da midlerne bevares og anvendes af kooperativet i visse nøje afgrænsede tilfælde. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen vurderer, at fordelen skal undersøges med hensyn til kooperativet og ikke med hensyn til dets medlemmer, da emnet for denne analyse er kooperativet. Som følge heraf kan de tal, som forbundet af kooperativer i Spanien er fremkommet med vedrørende selskabsskatten, ikke anses som fyldestgørende. De omhandler desuden kun nettorådigheden over de midler, som kooperativmedlemmet modtager efter skat. Kommissionen mener for eksempel, at kooperativets økonomiske situation ikke nødvendigvis svækkes af, at der afsættes midler til de obligatoriske fonde, da midlerne bevares og anvendes af kooperativet i visse nøje afgrænsede tilfælde.

| (149) | På baggrund af de forklaringer, der er givet, mener Kommissionen, at landbrugskooperativernes skattemæssige situation i Spanien, hvad angår selskabsskatten, på flere områder er fordelagtig. Den differentierede skattemæssige behandling vedrørende denne skat kan kun rationelt begrundes med visse restriktive forhold forbundet med kooperative aktiviteter såsom dobbeltbeskatningen. Når et kooperativ foretager transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter, handler det på markedet som enhver anden virksomhed, og derfor er der ingen begrundelse for at behandle det anderledes end andre virksomheder. Som følge heraf bør kooperativernes indtægter fra transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter beskattes på kooperativt niveau, på samme måde som hvis transaktionerne var foretaget af et kapitalistisk selskab, og de beløb, der udloddes til medlemmerne, bør beskattes på samme måde som det udbytte, der modtages af aktionærerne i et kapitalistisk selskab. |
| --- | --- |

(149)

På baggrund af de forklaringer, der er givet, mener Kommissionen, at landbrugskooperativernes skattemæssige situation i Spanien, hvad angår selskabsskatten, på flere områder er fordelagtig. Den differentierede skattemæssige behandling vedrørende denne skat kan kun rationelt begrundes med visse restriktive forhold forbundet med kooperative aktiviteter såsom dobbeltbeskatningen. Når et kooperativ foretager transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter, handler det på markedet som enhver anden virksomhed, og derfor er der ingen begrundelse for at behandle det anderledes end andre virksomheder. Som følge heraf bør kooperativernes indtægter fra transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter beskattes på kooperativt niveau, på samme måde som hvis transaktionerne var foretaget af et kapitalistisk selskab, og de beløb, der udloddes til medlemmerne, bør beskattes på samme måde som det udbytte, der modtages af aktionærerne i et kapitalistisk selskab.

| (150) | Endelig konstaterer Kommissionen, at der ikke er fremført argumenter vedrørende muligheden for afskrivning af nye amortisable anlægsaktiver, som er købt inden for tre år fra datoen for deres optagelse i registret over kooperativer. |
| --- | --- |

(150)

Endelig konstaterer Kommissionen, at der ikke er fremført argumenter vedrørende muligheden for afskrivning af nye amortisable anlægsaktiver, som er købt inden for tre år fra datoen for deres optagelse i registret over kooperativer.

| (151) | Kommissionen minder desuden om, at fordelen ikke kun vedrører selskabsskatten, men også de andre skatter beskrevet i betragtning 20 i denne afgørelse (tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom). Der kan ikke for disse skatter være tale om en udligning gennem dobbeltbeskatning. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen minder desuden om, at fordelen ikke kun vedrører selskabsskatten, men også de andre skatter beskrevet i betragtning 20 i denne afgørelse (tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom). Der kan ikke for disse skatter være tale om en udligning gennem dobbeltbeskatning.

| (152) | Kooperativerne nyder derfor stadig deres skatteprivilegier, når de øger omfanget af leveringen af diesel B til ikke-tilsluttede tredjeparter til over 50 % — hvorved der skabes en undtagelse i forhold til den nationale ret om kooperativer — uden at de skal oprette en enhed med status som juridisk person, for hvilken den almindelige skatteordning gælder. |
| --- | --- |

(152)

Kooperativerne nyder derfor stadig deres skatteprivilegier, når de øger omfanget af leveringen af diesel B til ikke-tilsluttede tredjeparter til over 50 % — hvorved der skabes en undtagelse i forhold til den nationale ret om kooperativer — uden at de skal oprette en enhed med status som juridisk person, for hvilken den almindelige skatteordning gælder.

| (153) | Ifølge Spanien er de foranstaltninger, der er indført ved kongeligt lovdekret nr. 10/2000, ikke statsstøtte, da de ikke indvirker på konkurrencen mellem virksomheder, der udøver samme aktivitet, fordi alle virksomheder i sektoren, herunder landbrugskooperativer, er underlagt samme beskatning gennem selskabsskatten (35 %). Som nævnt giver de ændringer, som lovdekret nr. 10/2000 indfører, dog landbrugskooperativerne mulighed for at koncentrere de fleste af deres aktiviteter — hvis ikke alle — omkring distribution af diesel B, uden at de er underlagt den skattemæssige behandling, der gælder for ikke-kooperative selskaber, da de beholder den gunstigere skatteordning, der er knyttet til selskabsskat, tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk aktivitet (størrelsen er fuldstændig uafhængig af et selskabs resultater) og skatten på fast ejendom. |
| --- | --- |

(153)

Ifølge Spanien er de foranstaltninger, der er indført ved kongeligt lovdekret nr. 10/2000, ikke statsstøtte, da de ikke indvirker på konkurrencen mellem virksomheder, der udøver samme aktivitet, fordi alle virksomheder i sektoren, herunder landbrugskooperativer, er underlagt samme beskatning gennem selskabsskatten (35 %). Som nævnt giver de ændringer, som lovdekret nr. 10/2000 indfører, dog landbrugskooperativerne mulighed for at koncentrere de fleste af deres aktiviteter — hvis ikke alle — omkring distribution af diesel B, uden at de er underlagt den skattemæssige behandling, der gælder for ikke-kooperative selskaber, da de beholder den gunstigere skatteordning, der er knyttet til selskabsskat, tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk aktivitet (størrelsen er fuldstændig uafhængig af et selskabs resultater) og skatten på fast ejendom.

| (154) | Kommissionen mener derfor, at for så vidt angår de foranstaltninger, der er indført ved artikel 1 i det kongelige lovdekret 10/2000, er kriteriet »fordel« opfyldt. |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen mener derfor, at for så vidt angår de foranstaltninger, der er indført ved artikel 1 i det kongelige lovdekret 10/2000, er kriteriet »fordel« opfyldt.

1.4.   Kriteriet »selektivitet«

| (155) | For at en foranstaltning kan betragtes som statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1 i EUF-traktaten skal den give en selektiv fordel til visse virksomheder eller visse sektorer. Denne artikel sigter mod støtte, der fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at »begunstige bestemte virksomheder eller produktionen af bestemte varer« (30). |
| --- | --- |

(155)

For at en foranstaltning kan betragtes som statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1 i EUF-traktaten skal den give en selektiv fordel til visse virksomheder eller visse sektorer. Denne artikel sigter mod støtte, der fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at »begunstige bestemte virksomheder eller produktionen af bestemte varer« (30).

| (156) | Når Kommissionen kontrollerer, om en foranstaltning er selektiv, undersøger den, hvorvidt den differentierede behandling af virksomhederne med hensyn til fordele og ulemper, som den pågældende foranstaltning indfører, er begrundet i det almindelige systems karakter eller forvaltning. Ifølge retspraksis er en specifik foranstaltning, der kan begrundes med skattesystemets interne logik, ikke omfattet af artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten (31). Hvis denne differentiering baserer sig på andre målsætninger end det almindelige systems målsætninger, er det i princippet den gældende betragtning, at den pågældende foranstaltning opfylder selektivitetskriteriet i artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten. |
| --- | --- |

(156)

Når Kommissionen kontrollerer, om en foranstaltning er selektiv, undersøger den, hvorvidt den differentierede behandling af virksomhederne med hensyn til fordele og ulemper, som den pågældende foranstaltning indfører, er begrundet i det almindelige systems karakter eller forvaltning. Ifølge retspraksis er en specifik foranstaltning, der kan begrundes med skattesystemets interne logik, ikke omfattet af artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten (31). Hvis denne differentiering baserer sig på andre målsætninger end det almindelige systems målsætninger, er det i princippet den gældende betragtning, at den pågældende foranstaltning opfylder selektivitetskriteriet i artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten.

| (157) | Hvad angår de differentierede skatteforanstaltninger, fremhæver Kommissionens meddelelse om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne i artikel 20, at visse skattefordele undertiden er begrænset til visse virksomhedstyper, til visse virksomhedsfunktioner eller til visse produktionsformer. Når en fordel begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner, vil den kunne udgøre statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten. |
| --- | --- |

(157)

Hvad angår de differentierede skatteforanstaltninger, fremhæver Kommissionens meddelelse om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne i artikel 20, at visse skattefordele undertiden er begrænset til visse virksomhedstyper, til visse virksomhedsfunktioner eller til visse produktionsformer. Når en fordel begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner, vil den kunne udgøre statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten.

1.4.1.   Begunstiger foranstaltningerne visse virksomheder eller visse produktioner?

| (158) | Det skal undersøges, hvorvidt den pågældende foranstaltning inden for rammerne af den spanske lovgivning begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner frem for andre, der med hensyn til lovgivningens målsætninger befinder sig i en sammenlignelig faktisk og retlig situation (32). |
| --- | --- |

(158)

Det skal undersøges, hvorvidt den pågældende foranstaltning inden for rammerne af den spanske lovgivning begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner frem for andre, der med hensyn til lovgivningens målsætninger befinder sig i en sammenlignelig faktisk og retlig situation (32).

| (159) | Kommissionens meddelelse om fremme af andelsselskaber i Europa fremhæver, at andelsselskaberne drives ud fra deres medlemmers interesser, idet disse samtidig er brugere; de drives ikke ud fra hensynet til eksterne investorers interesser. Medlemmerne modtager afkast i forhold til deres forretninger med andelsselskabet, mens reserver og aktiver ejes i fællesskab, ikke kan fordeles og skal anvendes i medlemmernes fælles interesse. Da de personlige relationer mellem medlemmerne i princippet er stærke og har stor betydning, skal nye medlemmer godkendes, idet stemmeretten dog ikke nødvendigvis er proportional med kapitalandelen. Hvis et medlem melder sig ud, har han ret til at få sin andel tilbagebetalt, hvilket indebærer en reduktion af kapitalen. |
| --- | --- |

(159)

Kommissionens meddelelse om fremme af andelsselskaber i Europa fremhæver, at andelsselskaberne drives ud fra deres medlemmers interesser, idet disse samtidig er brugere; de drives ikke ud fra hensynet til eksterne investorers interesser. Medlemmerne modtager afkast i forhold til deres forretninger med andelsselskabet, mens reserver og aktiver ejes i fællesskab, ikke kan fordeles og skal anvendes i medlemmernes fælles interesse. Da de personlige relationer mellem medlemmerne i princippet er stærke og har stor betydning, skal nye medlemmer godkendes, idet stemmeretten dog ikke nødvendigvis er proportional med kapitalandelen. Hvis et medlem melder sig ud, har han ret til at få sin andel tilbagebetalt, hvilket indebærer en reduktion af kapitalen.

| (160) | Ud fra dette er det muligt at definere et »rent gensidigt kooperativ«, hvilket kan anvendes til at vurdere, hvorvidt kooperativerne er i den samme faktiske og retlige situation som kapitalselskaber med hensyn til det spanske skattesystem. |
| --- | --- |

(160)

Ud fra dette er det muligt at definere et »rent gensidigt kooperativ«, hvilket kan anvendes til at vurdere, hvorvidt kooperativerne er i den samme faktiske og retlige situation som kapitalselskaber med hensyn til det spanske skattesystem.

| (161) | Først og fremmest kan det fremhæves, at i et rent gensidigt kooperativ er forholdet til medlemmerne af særlig karakter. Hvert medlem er en partner med stemmeret. Hvert medlem har én enkelt stemme, beslutningerne tages med flertal, og en valgt bestyrelse er ansvarlig over for medlemmerne. Der er talrige forbindelser mellem kooperativet og dets medlemmer, og de er ikke alle af økonomisk karakter. |
| --- | --- |

(161)

Først og fremmest kan det fremhæves, at i et rent gensidigt kooperativ er forholdet til medlemmerne af særlig karakter. Hvert medlem er en partner med stemmeret. Hvert medlem har én enkelt stemme, beslutningerne tages med flertal, og en valgt bestyrelse er ansvarlig over for medlemmerne. Der er talrige forbindelser mellem kooperativet og dets medlemmer, og de er ikke alle af økonomisk karakter.

| (162) | I et rent gensidigt kooperativ er det desuden et krav, at de økonomiske resultater fordeles ligeligt, og at alt overskud skal tilgå medlemmerne. Dette svarer til gensidighedsprincippet, som sikrer, at kooperativerne handler i medlemmernes interesse. Medlemmerne af et andelsgrovvareselskab eller en brugsforening modtager ved regnskabsårets afslutning økonomiske fordele, der er baseret på den totale værdi af transaktionerne med kooperativet (individuelle overskud eller rabatter). De kan dog beslutte, at kooperativet beholder en del af disse rabatter eller overskud for at henlægge dem i forskellige reserver. Et rent gensidigt kooperativ kan defineres således, at det udelukkende handler med sine medlemmer. |
| --- | --- |

(162)

I et rent gensidigt kooperativ er det desuden et krav, at de økonomiske resultater fordeles ligeligt, og at alt overskud skal tilgå medlemmerne. Dette svarer til gensidighedsprincippet, som sikrer, at kooperativerne handler i medlemmernes interesse. Medlemmerne af et andelsgrovvareselskab eller en brugsforening modtager ved regnskabsårets afslutning økonomiske fordele, der er baseret på den totale værdi af transaktionerne med kooperativet (individuelle overskud eller rabatter). De kan dog beslutte, at kooperativet beholder en del af disse rabatter eller overskud for at henlægge dem i forskellige reserver. Et rent gensidigt kooperativ kan defineres således, at det udelukkende handler med sine medlemmer.

| (163) | Med hensyn til især selskabsskat har rent gensidige kooperativer intet overskud, for de handler kun i medlemmernes interesse. Derfor mener Kommissionen, at rent gensidige kooperativer og selskaber, der tilstræber profit, ikke er i den samme faktiske og retlige situation hvad angår beskatning af overskud. I en sådan situation udgør kooperativernes fradrag i den skattepligtige selskabsindkomst ikke en statsstøtte. |
| --- | --- |

(163)

Med hensyn til især selskabsskat har rent gensidige kooperativer intet overskud, for de handler kun i medlemmernes interesse. Derfor mener Kommissionen, at rent gensidige kooperativer og selskaber, der tilstræber profit, ikke er i den samme faktiske og retlige situation hvad angår beskatning af overskud. I en sådan situation udgør kooperativernes fradrag i den skattepligtige selskabsindkomst ikke en statsstøtte.

| (164) | Kommissionen erkender dog, at det kongelige lovdekret 10/2000 indfører faktorer, der ændrer situationen for rent gensidige kooperativer navnlig ved den mulige ophævelse af maksimumsgrænsen på 50 % af omsætningen ved landbrugskooperativers transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter for levering af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, uden at kooperativerne derved fratages deres status som skattemæssigt beskyttede kooperativer. At kooperativerne kan overskride grænsen på 50 % er nok til, at kooperativernes karakter af »rent gensidige kooperativer« ikke er dækkende, da en stor del af omsætningen kan realiseres med personer eller enheder, der ikke er medlemmer af kooperativet. Et landbrugskooperativs aktiviteter kan ligeledes ændre karakter, så kooperativet begynder at stræbe efter profit, og man kan stille spørgsmålet, i hvor høj grad de principper, der karakteriserer rent gensidige kooperativer (medlemmernes aktive deltagelse i styringen, beslutningstagningen, forvaltningen af kooperativet, ekslusivitets-, altruisme- og demokratiprincipperne), kan opretholdes, hvis kooperativets tjenesteydelser uden begrænsninger er åbne for ikke-medlemmer. Desuden kan man ikke se bort fra, at ændringen af karakteren for indtægterne fra transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter fjerner kooperativer fra deres karakter af kooperativ. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionen erkender dog, at det kongelige lovdekret 10/2000 indfører faktorer, der ændrer situationen for rent gensidige kooperativer navnlig ved den mulige ophævelse af maksimumsgrænsen på 50 % af omsætningen ved landbrugskooperativers transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter for levering af dieselolie B til ikke-tilsluttede tredjeparter, uden at kooperativerne derved fratages deres status som skattemæssigt beskyttede kooperativer. At kooperativerne kan overskride grænsen på 50 % er nok til, at kooperativernes karakter af »rent gensidige kooperativer« ikke er dækkende, da en stor del af omsætningen kan realiseres med personer eller enheder, der ikke er medlemmer af kooperativet. Et landbrugskooperativs aktiviteter kan ligeledes ændre karakter, så kooperativet begynder at stræbe efter profit, og man kan stille spørgsmålet, i hvor høj grad de principper, der karakteriserer rent gensidige kooperativer (medlemmernes aktive deltagelse i styringen, beslutningstagningen, forvaltningen af kooperativet, ekslusivitets-, altruisme- og demokratiprincipperne), kan opretholdes, hvis kooperativets tjenesteydelser uden begrænsninger er åbne for ikke-medlemmer. Desuden kan man ikke se bort fra, at ændringen af karakteren for indtægterne fra transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter fjerner kooperativer fra deres karakter af kooperativ.

| (165) | I dette tilfælde må det siges, at det kongelige lovdekret 10/2000 undergraver landbrugskooperativernes karakter af ren gensidighed. Af disse grunde og set i lyset af gældende spansk lovgivning kan Kommissionen ikke med sikkerhed konstatere, at de spanske landbrugskooperativer, der er tale om, er rent gensidige. Disse landbrugskooperativer og deres indtægter skal derfor i en analyse ikke sammenlignes med rent gensidige kooperativer, men med kapitalselskaber. |
| --- | --- |

(165)

I dette tilfælde må det siges, at det kongelige lovdekret 10/2000 undergraver landbrugskooperativernes karakter af ren gensidighed. Af disse grunde og set i lyset af gældende spansk lovgivning kan Kommissionen ikke med sikkerhed konstatere, at de spanske landbrugskooperativer, der er tale om, er rent gensidige. Disse landbrugskooperativer og deres indtægter skal derfor i en analyse ikke sammenlignes med rent gensidige kooperativer, men med kapitalselskaber.

| (166) | De lovgivningsmæssige rammer, på grundlag af hvilke foranstaltningerne skal vurderes, skal dog bestemmes. I denne henseende skal det bemærkes, at de pågældende foranstaltninger, der giver skattefordele til landbrugskooperativer, er særlige undtagelser, der er fastsat ved lov nr. 20/1990 om skatteordningen for kooperativer. Loven fastsætter i artikel 16.5, 18.2, 33.1, 33.2, 33.4, 34.1 og 34.2 en række foranstaltninger, der begunstiger særligt beskyttede kooperativer, hvilket omfatter landbrugskooperativer, med hensyn til selskabsskat, tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom (for nærmere oplysninger henvises til betragtning 20 ovenfor). |
| --- | --- |

(166)

De lovgivningsmæssige rammer, på grundlag af hvilke foranstaltningerne skal vurderes, skal dog bestemmes. I denne henseende skal det bemærkes, at de pågældende foranstaltninger, der giver skattefordele til landbrugskooperativer, er særlige undtagelser, der er fastsat ved lov nr. 20/1990 om skatteordningen for kooperativer. Loven fastsætter i artikel 16.5, 18.2, 33.1, 33.2, 33.4, 34.1 og 34.2 en række foranstaltninger, der begunstiger særligt beskyttede kooperativer, hvilket omfatter landbrugskooperativer, med hensyn til selskabsskat, tinglysnings- og stempelafgifter, skat på økonomisk virksomhed og skat på fast ejendom (for nærmere oplysninger henvises til betragtning 20 ovenfor).

| (167) | Det er endvidere hensigtsmæssigt at bestemme målsætningen for hver af disse fire skatter og afgifter. Det skal i denne henseende bemærkes, at målet med selskabsskatten er at beskatte virksomhedernes overskud. Målet for de andre skatter og afgifter er henholdsvis beskatning af overdragelse af formue og fast ejendom, afgifter i forbindelse med tinglysning af overdragelse af formue og fast ejendom, beskatning af økonomiske aktiviteter og beskatning af fast ejendom. |
| --- | --- |

(167)

Det er endvidere hensigtsmæssigt at bestemme målsætningen for hver af disse fire skatter og afgifter. Det skal i denne henseende bemærkes, at målet med selskabsskatten er at beskatte virksomhedernes overskud. Målet for de andre skatter og afgifter er henholdsvis beskatning af overdragelse af formue og fast ejendom, afgifter i forbindelse med tinglysning af overdragelse af formue og fast ejendom, beskatning af økonomiske aktiviteter og beskatning af fast ejendom.

| (168) | Endelig er det nødvendigt at fastlægge, hvorvidt kooperativerne og kapitalselskaberne er i den samme faktiske og retlige situation med hensyn til målene for disse fire skatter og afgifter. |
| --- | --- |

(168)

Endelig er det nødvendigt at fastlægge, hvorvidt kooperativerne og kapitalselskaberne er i den samme faktiske og retlige situation med hensyn til målene for disse fire skatter og afgifter.

| (169) | Hvad angår selskabsskatten, kan Kommissionen, da den ikke kan konstatere de pågældende spanske landbrugskooperativers rent gensidige karakter, der per definition ikke har overskud, heller ikke udelukke, at kooperativerne og kapitalselskaberne befinder sig i en sammenlignelig faktisk og retlig situation hvad angår fordele knyttet til denne skat. |
| --- | --- |

(169)

Hvad angår selskabsskatten, kan Kommissionen, da den ikke kan konstatere de pågældende spanske landbrugskooperativers rent gensidige karakter, der per definition ikke har overskud, heller ikke udelukke, at kooperativerne og kapitalselskaberne befinder sig i en sammenlignelig faktisk og retlig situation hvad angår fordele knyttet til denne skat.

| (170) | Når et kooperativt foretager transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter, handler det på markedet som enhver anden virksomhed, og det er derfor i en faktisk og retlig sammenlignelig situation hvad angår målet for selskabsskatten. Hvad angår de skatteforanstaltninger, der omhandler kooperativernes udelelige reserver, mener Kommissionen at, med hensyn til selskabsskatten kan disse reserver sammenlignes med kapitalselskabernes reserver. At en del af kooperativernes overskud afsættes til udelelige reserver, kan sammenlignes med, at kapitalselskaber beholder deres overskud, da de udelelige reserver anvendes i forbindelse med kooperativets aktiviteter på samme måde som det overskud, som kapitalselskaber har afsat til reserver. Sammenligningen skal foretages ud fra virksomhedens synspunkt og ikke ud fra hverken aktionærernes eller kooperativets medlemmers synspunkt. Selv det forhold, at det er obligatorisk for kooperativerne at henlægge en vis del til de udelelige reserver, ændrer ikke ved foranstaltningens karakter, da kapitalselskaber også er forpligtede til at oprette reserver, der dog beskattes. Kommissionen mener derfor, at de udelelige reserver økonomisk kan sammenlignes med enhver anden reserve, der er fastsat for andre virksomheder. |
| --- | --- |

(170)

Når et kooperativt foretager transaktioner med ikke-tilsluttede tredjeparter, handler det på markedet som enhver anden virksomhed, og det er derfor i en faktisk og retlig sammenlignelig situation hvad angår målet for selskabsskatten. Hvad angår de skatteforanstaltninger, der omhandler kooperativernes udelelige reserver, mener Kommissionen at, med hensyn til selskabsskatten kan disse reserver sammenlignes med kapitalselskabernes reserver. At en del af kooperativernes overskud afsættes til udelelige reserver, kan sammenlignes med, at kapitalselskaber beholder deres overskud, da de udelelige reserver anvendes i forbindelse med kooperativets aktiviteter på samme måde som det overskud, som kapitalselskaber har afsat til reserver. Sammenligningen skal foretages ud fra virksomhedens synspunkt og ikke ud fra hverken aktionærernes eller kooperativets medlemmers synspunkt. Selv det forhold, at det er obligatorisk for kooperativerne at henlægge en vis del til de udelelige reserver, ændrer ikke ved foranstaltningens karakter, da kapitalselskaber også er forpligtede til at oprette reserver, der dog beskattes. Kommissionen mener derfor, at de udelelige reserver økonomisk kan sammenlignes med enhver anden reserve, der er fastsat for andre virksomheder.

| (171) | Enhver foranstaltning vedrørende selskabsbeskatningen, der opretter en differentieret behandling og begunstiger kooperativerne både generelt og specifikt med hensyn til udelelige reserver, kan give disse kooperativer en fordel frem for kapitalselskaber, der ikke kan nyde disse fordele, selv om de befinder sig i en sammenlignelig situation. |
| --- | --- |

(171)

Enhver foranstaltning vedrørende selskabsbeskatningen, der opretter en differentieret behandling og begunstiger kooperativerne både generelt og specifikt med hensyn til udelelige reserver, kan give disse kooperativer en fordel frem for kapitalselskaber, der ikke kan nyde disse fordele, selv om de befinder sig i en sammenlignelig situation.

| (172) | Kommissionen er af den opfattelse, at hvad angår fordelene i forbindelse med selskabsbeskatningen fremgår det af disse betragtninger, at kapitalselskaber er sidestillet med kooperativer, og derfor kan det hævdes, at kooperativerne er begunstigede i forhold til kapitalselskaberne. |
| --- | --- |

(172)

Kommissionen er af den opfattelse, at hvad angår fordelene i forbindelse med selskabsbeskatningen fremgår det af disse betragtninger, at kapitalselskaber er sidestillet med kooperativer, og derfor kan det hævdes, at kooperativerne er begunstigede i forhold til kapitalselskaberne.

| (173) | Hvad angår tinglysnings- og stempelafgifter, skal det fremhæves, at disse indirekte skatter er pålagt retlige dokumenter i forbindelse med afgiftspligtige formueoverdragelser, tinglysninger og visse selskabsmæssige beslutninger (som kapitaludvidelser). Et kapitalselskab, der foretager disse overdragelser og beslutninger, beskattes. Som nævnt under betragtning 20 i denne afgørelse er kooperativer undtaget fra disse beskatninger (stiftelsesdokumenter, kapitaludvidelse, optagelse og afvikling af lån osv. (33). Kooperative selskaber nyder derfor en fordel i forhold til andre kapitalselskaber. |
| --- | --- |

(173)

Hvad angår tinglysnings- og stempelafgifter, skal det fremhæves, at disse indirekte skatter er pålagt retlige dokumenter i forbindelse med afgiftspligtige formueoverdragelser, tinglysninger og visse selskabsmæssige beslutninger (som kapitaludvidelser). Et kapitalselskab, der foretager disse overdragelser og beslutninger, beskattes. Som nævnt under betragtning 20 i denne afgørelse er kooperativer undtaget fra disse beskatninger (stiftelsesdokumenter, kapitaludvidelse, optagelse og afvikling af lån osv. (33). Kooperative selskaber nyder derfor en fordel i forhold til andre kapitalselskaber.

| (174) | Skatten på økonomisk virksomhed er direkte pålagt enhver type virksomhedsmæssig, professionel eller kunstnerisk økonomisk aktivitet, som fysiske eller juridiske personer foretager på det spanske område (34). Et kapitalselskab, der har en omsætning på over en (1) million EUR, skal betale denne skat afhængig af den økonomiske aktivitet. Som nævnt under betragtning 20 i denne afgørelse, nyder kooperative selskaber en godtgørelse på 95 % af denne skat (35). Kooperativer nyder derfor en fordel frem for de ovennævnte kapitalselskaber, der er pålagt denne skat fuldt ud. |
| --- | --- |

(174)

Skatten på økonomisk virksomhed er direkte pålagt enhver type virksomhedsmæssig, professionel eller kunstnerisk økonomisk aktivitet, som fysiske eller juridiske personer foretager på det spanske område (34). Et kapitalselskab, der har en omsætning på over en (1) million EUR, skal betale denne skat afhængig af den økonomiske aktivitet. Som nævnt under betragtning 20 i denne afgørelse, nyder kooperative selskaber en godtgørelse på 95 % af denne skat (35). Kooperativer nyder derfor en fordel frem for de ovennævnte kapitalselskaber, der er pålagt denne skat fuldt ud.

| (175) | Skatten på fast ejendom er en lokal skat, der er pålagt rettigheder knyttet til ejerskab af en ejendom og andre reelle tinglige rettigheder knyttet til en ejendom. Som beskrevet under betragtning 20 i denne afgørelse er kapitalselskaber pålagt denne skat fuldt ud, hvilket ikke er tilfældet for kooperativer. For disse er der fastsat en godtgørelse på 95 % af denne skat, når den vedrører landejendomme, som besiddes af landbrugskooperativerne og kooperativerne til fælles udnyttelse af jord (36). Kooperativer nyder derfor i ikke-bymæssige områder en fordel frem for de ovennævnte kapitalselskaber, der er pålagt denne skat fuldt ud. |
| --- | --- |

(175)

Skatten på fast ejendom er en lokal skat, der er pålagt rettigheder knyttet til ejerskab af en ejendom og andre reelle tinglige rettigheder knyttet til en ejendom. Som beskrevet under betragtning 20 i denne afgørelse er kapitalselskaber pålagt denne skat fuldt ud, hvilket ikke er tilfældet for kooperativer. For disse er der fastsat en godtgørelse på 95 % af denne skat, når den vedrører landejendomme, som besiddes af landbrugskooperativerne og kooperativerne til fælles udnyttelse af jord (36). Kooperativer nyder derfor i ikke-bymæssige områder en fordel frem for de ovennævnte kapitalselskaber, der er pålagt denne skat fuldt ud.

| (176) | Kommissionen kan således konstatere, at kapitalselskaber er sidestillet med kooperativer og befinder sig i en sammenlignelig situation, og derfor kan det bekræftes, at de er udelukket fra disse fordele (37), og at fordelene er selektive, da de kun gælder for kooperativer. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen kan således konstatere, at kapitalselskaber er sidestillet med kooperativer og befinder sig i en sammenlignelig situation, og derfor kan det bekræftes, at de er udelukket fra disse fordele (37), og at fordelene er selektive, da de kun gælder for kooperativer.

| (177) | Kommissionen konstaterer derfor, at de foranstaltninger, der udføres ved artikel 1 i det kongelige lovdekret 10/2000, giver en selektiv fordel (38) til landbrugskooperativer. |
| --- | --- |

(177)

Kommissionen konstaterer derfor, at de foranstaltninger, der udføres ved artikel 1 i det kongelige lovdekret 10/2000, giver en selektiv fordel (38) til landbrugskooperativer.

1.4.2.   Kan foranstaltningerne begrundes i systemets karakter eller forvaltning?

| (178) | Det skal herefter undersøges, om de omtvistede skatteforanstaltninger kan begrundes i skattesystemets karakter eller forvaltning, hvilket skal påvises af den berørte medlemsstat. En foranstaltning, der skaber en undtagelse i anvendelsen af det almindelige skattesystem, kan begrundes i skattesystemets karakter eller forvaltning, hvis den pågældende medlemsstat kan påvise, at foranstaltningen er direkte affødt af grundprincipperne eller hovedlinjerne i den pågældende medlemsstats skattesystem (39). |
| --- | --- |

(178)

Det skal herefter undersøges, om de omtvistede skatteforanstaltninger kan begrundes i skattesystemets karakter eller forvaltning, hvilket skal påvises af den berørte medlemsstat. En foranstaltning, der skaber en undtagelse i anvendelsen af det almindelige skattesystem, kan begrundes i skattesystemets karakter eller forvaltning, hvis den pågældende medlemsstat kan påvise, at foranstaltningen er direkte affødt af grundprincipperne eller hovedlinjerne i den pågældende medlemsstats skattesystem (39).

| (179) | Begrundes foranstaltningen i skattesystemets karakter eller forvaltning, er der tale om en undtagelse fra forbuddet mod statsstøtte, og en sådan begrundelse skal derfor fortolkes restriktivt (40). Medlemsstaten skal påvise, at den pågældende undtagelse kan begrundes i systemets karakter eller forvaltning, og at den altså ikke udgør statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107. På denne baggrund skal der skelnes mellem de mål, der er fastsat for et bestemt skattesystem, som er eksterne faktorer, og de interne mekanismer i skattesystemet, der er nødvendige, for at målene kan nås (41). |
| --- | --- |

(179)

Begrundes foranstaltningen i skattesystemets karakter eller forvaltning, er der tale om en undtagelse fra forbuddet mod statsstøtte, og en sådan begrundelse skal derfor fortolkes restriktivt (40). Medlemsstaten skal påvise, at den pågældende undtagelse kan begrundes i systemets karakter eller forvaltning, og at den altså ikke udgør statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107. På denne baggrund skal der skelnes mellem de mål, der er fastsat for et bestemt skattesystem, som er eksterne faktorer, og de interne mekanismer i skattesystemet, der er nødvendige, for at målene kan nås (41).

| (180) | I denne sag vurderer forbundet af landbrugskooperativer i Spanien, at målet med de foranstaltninger, der er fastsat ved det kongelige lovdekret 10/2000, navnlig vedrørende virkningerne på selskabsskatten, er at udligne den dobbeltbeskatning af overskuddet, der er pålagt gennem selskabsskatten og indkomstbeskatningen. På baggrund af de fremførte argumenter er Kommissionen ikke i stand til at udtale sig om, hvorvidt disse påstande er korrekte. Kommissionen konstaterer dog, at dette argument ikke fremføres af Spanien for at påvise, at foranstaltningen er direkte affødt af grundprincipperne eller hovedlinjerne i Spaniens skattesystem. Spanien mener, at formålet er, at kooperativer kan udøve denne aktivitet, uden at det er nødvendigt, at de opretter en anden separat enhed, fordi selskabsbeskatningen bliver ens i de to situationer, eftersom resultaterne fra levering af dieselolie B til tredjeparter er underlagt den almindelige ordning for selskabsskat. Målet med de to foranstaltninger er at gøre det muligt for landbrugs- og opdrætsbedrifter at klare sig i fremtiden og at opretholde den nødvendige konkurrenceevne i en situation, der er præget af økonomiske problemer pga. urimelige prisstigninger på dieselolie og euroens faldende kurs over for dollaren (42). Hvad angår de andre skatter, er Spanien af den opfattelse, at skattefordelene ligger forud for kongeligt lovdekret nr. 10/2000, og det kan ikke siges, at kooperativerne nyder fordele som følge af nævnte dekrets ikrafttræden. |
| --- | --- |

(180)

I denne sag vurderer forbundet af landbrugskooperativer i Spanien, at målet med de foranstaltninger, der er fastsat ved det kongelige lovdekret 10/2000, navnlig vedrørende virkningerne på selskabsskatten, er at udligne den dobbeltbeskatning af overskuddet, der er pålagt gennem selskabsskatten og indkomstbeskatningen. På baggrund af de fremførte argumenter er Kommissionen ikke i stand til at udtale sig om, hvorvidt disse påstande er korrekte. Kommissionen konstaterer dog, at dette argument ikke fremføres af Spanien for at påvise, at foranstaltningen er direkte affødt af grundprincipperne eller hovedlinjerne i Spaniens skattesystem. Spanien mener, at formålet er, at kooperativer kan udøve denne aktivitet, uden at det er nødvendigt, at de opretter en anden separat enhed, fordi selskabsbeskatningen bliver ens i de to situationer, eftersom resultaterne fra levering af dieselolie B til tredjeparter er underlagt den almindelige ordning for selskabsskat. Målet med de to foranstaltninger er at gøre det muligt for landbrugs- og opdrætsbedrifter at klare sig i fremtiden og at opretholde den nødvendige konkurrenceevne i en situation, der er præget af økonomiske problemer pga. urimelige prisstigninger på dieselolie og euroens faldende kurs over for dollaren (42). Hvad angår de andre skatter, er Spanien af den opfattelse, at skattefordelene ligger forud for kongeligt lovdekret nr. 10/2000, og det kan ikke siges, at kooperativerne nyder fordele som følge af nævnte dekrets ikrafttræden.

| (181) | Kommissionen mener dog, at det forhold, at de skattefordele, der er knyttet til forskellige skatter, og som er skabt af de to pågældende foranstaltninger, er udformet således, at de sikrer en udligning af en økonomisk situation, ikke i sig selv retfærdiggør, at alle de omtvistede fordele, som de spanske myndigheder giver, kan begrundes med skattesystemets karakter eller forvaltning (43). |
| --- | --- |

(181)

Kommissionen mener dog, at det forhold, at de skattefordele, der er knyttet til forskellige skatter, og som er skabt af de to pågældende foranstaltninger, er udformet således, at de sikrer en udligning af en økonomisk situation, ikke i sig selv retfærdiggør, at alle de omtvistede fordele, som de spanske myndigheder giver, kan begrundes med skattesystemets karakter eller forvaltning (43).

| (182) | Kommissionen mener derfor, at med hensyn til de foranstaltninger, der er indført ved artikel 1 i det kongelige lovdekret 10/2000, er kriteriet »selektivitet« opfyldt. |
| --- | --- |

(182)

Kommissionen mener derfor, at med hensyn til de foranstaltninger, der er indført ved artikel 1 i det kongelige lovdekret 10/2000, er kriteriet »selektivitet« opfyldt.

1.5.   Konklusioner om hvorvidt der er tale om støtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten

| (183) | På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at foranstaltningerne til fordel for landbrugskooperativer, som er fastsat ved artikel 1 i det kongelige lovdekret nr. 10/2000, der blev vedtaget som følge af prisstigninger på brændstof, udgør en fordel til landbrugskooperativer, som andre virksomheder ikke nyder, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen ved at begunstige visse virksomheder og visse produktioner, for så vidt den kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Derfor konkluderer Kommissionen, at disse foranstaltninger henhører under anvendelsesområdet for artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten. |
| --- | --- |

(183)

På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at foranstaltningerne til fordel for landbrugskooperativer, som er fastsat ved artikel 1 i det kongelige lovdekret nr. 10/2000, der blev vedtaget som følge af prisstigninger på brændstof, udgør en fordel til landbrugskooperativer, som andre virksomheder ikke nyder, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen ved at begunstige visse virksomheder og visse produktioner, for så vidt den kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Derfor konkluderer Kommissionen, at disse foranstaltninger henhører under anvendelsesområdet for artikel 107, stk. 1, i EUF-traktaten.

| (184) | Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt den pågældende støtte er ny eller eksisterende, skal der mindes om, at disse foranstaltninger, der blev vedtaget i 2000, direkte henviser til de fordele, det almindelige skattesystem giver til kooperativer i henhold til lov 20/1990. Denne lov giver skattemæssige fordele, der i princippet skal betragtes som ny støtte, da de er vedtaget i 1986, hvor Spanien tiltrådte Fællesskabet. |
| --- | --- |

(184)

Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt den pågældende støtte er ny eller eksisterende, skal der mindes om, at disse foranstaltninger, der blev vedtaget i 2000, direkte henviser til de fordele, det almindelige skattesystem giver til kooperativer i henhold til lov 20/1990. Denne lov giver skattemæssige fordele, der i princippet skal betragtes som ny støtte, da de er vedtaget i 1986, hvor Spanien tiltrådte Fællesskabet.

| (185) | Kommissionen er dog også bevidst om, at de europæiske skatteordninger vedrørende kooperativer er fast forankrede, og at visse nye bestemmelser kun stadfæster fordele, der eksisterede før tiltrædelsen. |
| --- | --- |

(185)

Kommissionen er dog også bevidst om, at de europæiske skatteordninger vedrørende kooperativer er fast forankrede, og at visse nye bestemmelser kun stadfæster fordele, der eksisterede før tiltrædelsen.

| (186) | I dette tilfælde har Kommissionen ikke modtaget oplysninger fra Spanien eller fra interesserede tredjeparter, hvormed det uden tvivl kan fastslås, at de foranstaltninger, der blev vedtaget ved lov 20/1990 og taget op igen ved dekretet fra 2000, er en fortsættelse af identiske foranstaltninger, der eksisterede før 1986. |
| --- | --- |

(186)

I dette tilfælde har Kommissionen ikke modtaget oplysninger fra Spanien eller fra interesserede tredjeparter, hvormed det uden tvivl kan fastslås, at de foranstaltninger, der blev vedtaget ved lov 20/1990 og taget op igen ved dekretet fra 2000, er en fortsættelse af identiske foranstaltninger, der eksisterede før 1986.

| (187) | Kommissionen konkluderer derfor, at foranstaltningerne, der specifikt vedrører distribution af brændstof, er ny statsstøtte, der skulle have været anmeldt til Kommissionen, før de blev gennemført. |
| --- | --- |

(187)

Kommissionen konkluderer derfor, at foranstaltningerne, der specifikt vedrører distribution af brændstof, er ny statsstøtte, der skulle have været anmeldt til Kommissionen, før de blev gennemført.

2.   Ulovlig støtte

| (188) | Kommissionen understreger, at Spanien har givet den pågældende støtte i strid med bestemmelserne i artikel 108, stk. 3, i EUF-traktaten. I artikel 1, litra f), i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (44) defineres ulovlig støtte som ny støtte, der er gennemført i strid med EUF-traktatens artikel 108, stk. 3 (tidligere artikel 93 i traktaten).. Udbetalingen af støtten var ulovlig, fordi den fandt sted, før Kommissionen udtalte sig om dens forenelighed med det indre marked. |
| --- | --- |

(188)

Kommissionen understreger, at Spanien har givet den pågældende støtte i strid med bestemmelserne i artikel 108, stk. 3, i EUF-traktaten. I artikel 1, litra f), i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (44) defineres ulovlig støtte som ny støtte, der er gennemført i strid med EUF-traktatens artikel 108, stk. 3 (tidligere artikel 93 i traktaten).. Udbetalingen af støtten var ulovlig, fordi den fandt sted, før Kommissionen udtalte sig om dens forenelighed med det indre marked.

| (189) | Da de af Spanien gennemførte foranstaltninger indeholder elementer af statsstøtte, handler det om ulovlig statsstøtte i den betydning, der er fastsat i EUF-traktaten. |
| --- | --- |

(189)

Da de af Spanien gennemførte foranstaltninger indeholder elementer af statsstøtte, handler det om ulovlig statsstøtte i den betydning, der er fastsat i EUF-traktaten.

| (190) | I henhold til Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte skal al ulovlig støtte (45), jf. artikel 1, litra f), i forordning (EF) nr. 659/1999, evalueres efter de regler, der var gældende på tidspunktet for støttens tildeling. |
| --- | --- |

(190)

I henhold til Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte skal al ulovlig støtte (45), jf. artikel 1, litra f), i forordning (EF) nr. 659/1999, evalueres efter de regler, der var gældende på tidspunktet for støttens tildeling.

3.   Undersøgelse af støttens forenelighed med det indre marked

| (191) | Artikel 107 i EUF-traktaten omfatter undtagelser fra det overordnede princip om statsstøttes uforenelighed med EUF-traktaten. De foranstaltninger, der fastsættes ved lovdekret 10/2000, skal her undersøges. |
| --- | --- |

(191)

Artikel 107 i EUF-traktaten omfatter undtagelser fra det overordnede princip om statsstøttes uforenelighed med EUF-traktaten. De foranstaltninger, der fastsættes ved lovdekret 10/2000, skal her undersøges.

| (192) | I henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra b), er støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, forenelige med det indre marked. Spanien har begrundet denne støtte med, at den havde til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af en usædvanlig begivenhed. |
| --- | --- |

(192)

I henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra b), er støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, forenelige med det indre marked. Spanien har begrundet denne støtte med, at den havde til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af en usædvanlig begivenhed.

| (193) | Ifølge Spanien gav den voldsomme stigning i prisen på dieselolie anledning til forstyrrelser af den offentlige orden, strejker, mangel på energiprodukter og fødevarer og problemer for den frie transit af varer på Fællesskabets område, hvilket bør betragtes som en usædvanlig begivenhed i henhold til artikel 107, stk. 2, litra b), i EUF-traktaten. |
| --- | --- |

(193)

Ifølge Spanien gav den voldsomme stigning i prisen på dieselolie anledning til forstyrrelser af den offentlige orden, strejker, mangel på energiprodukter og fødevarer og problemer for den frie transit af varer på Fællesskabets område, hvilket bør betragtes som en usædvanlig begivenhed i henhold til artikel 107, stk. 2, litra b), i EUF-traktaten.

| (194) | Eftersom der er tale om undtagelser fra det generelle princip i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, om statsstøttes uforenelighed med det indre marked, mener Kommissionen, at begreberne »naturkatastrofe« og »usædvanlig begivenhed« i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra b), skal fortolkes snævert. Af ekstraordinære begivenheder har Kommissionen hidtil accepteret krige, interne uroligheder og strejker samt, med visse forbehold og i forhold til deres omfang, større nukleare eller industrielle ulykker eller brande med omfattende tab til følge. På grund af de iboende vanskeligheder ved at forudse sådanne begivenheder fastslår Kommissionen, om støtten er forenelig, ved at vurdere de enkelte tilfælde under hensyntagen til sin hidtidige praksis på dette område. Denne argumentation følges i punkt V.B.2 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013 (46). |
| --- | --- |

(194)

Eftersom der er tale om undtagelser fra det generelle princip i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, om statsstøttes uforenelighed med det indre marked, mener Kommissionen, at begreberne »naturkatastrofe« og »usædvanlig begivenhed« i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra b), skal fortolkes snævert. Af ekstraordinære begivenheder har Kommissionen hidtil accepteret krige, interne uroligheder og strejker samt, med visse forbehold og i forhold til deres omfang, større nukleare eller industrielle ulykker eller brande med omfattende tab til følge. På grund af de iboende vanskeligheder ved at forudse sådanne begivenheder fastslår Kommissionen, om støtten er forenelig, ved at vurdere de enkelte tilfælde under hensyntagen til sin hidtidige praksis på dette område. Denne argumentation følges i punkt V.B.2 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013 (46).

| (195) | I dette tilfælde er motivet for ydelse af støtte prisstigningerne på brændstof og ikke forstyrrelser af den offentlige orden, strejker (47) og mangel på energiprodukter og fødevarer (48). Disse omstændigheder var ikke årsag til ydelsen af støtte, men en følge af prisstigningerne på brændstof. |
| --- | --- |

(195)

I dette tilfælde er motivet for ydelse af støtte prisstigningerne på brændstof og ikke forstyrrelser af den offentlige orden, strejker (47) og mangel på energiprodukter og fødevarer (48). Disse omstændigheder var ikke årsag til ydelsen af støtte, men en følge af prisstigningerne på brændstof.

| (196) | Kommissionen mener under alle omstændigheder, at prisstigninger på brændstof ikke udgør en usædvanlig begivenhed, og at støtten ikke er omfattet af undtagelsesbestemmelsen i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra b), for støtte, der har til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af en usædvanlig begivenhed. Det skal endvidere fremhæves, at Kommissionen i en meddelelse af 9. marts 2006 (49) om fiskerierhvervet har vurderet, at den ikke kan acceptere støtte som kompensation for pludselige prisstigninger på brændstof for ikke at skabe konkurrenceforvridninger. |
| --- | --- |

(196)

Kommissionen mener under alle omstændigheder, at prisstigninger på brændstof ikke udgør en usædvanlig begivenhed, og at støtten ikke er omfattet af undtagelsesbestemmelsen i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra b), for støtte, der har til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af en usædvanlig begivenhed. Det skal endvidere fremhæves, at Kommissionen i en meddelelse af 9. marts 2006 (49) om fiskerierhvervet har vurderet, at den ikke kan acceptere støtte som kompensation for pludselige prisstigninger på brændstof for ikke at skabe konkurrenceforvridninger.

| (197) | Kommissionen mener desuden, at der ikke er påvist noget direkte forhold mellem skaden og den usædvanlige begivenhed, hvilket er påkrævet i Den Europæiske Unions Domstols retspraksis (50). |
| --- | --- |

(197)

Kommissionen mener desuden, at der ikke er påvist noget direkte forhold mellem skaden og den usædvanlige begivenhed, hvilket er påkrævet i Den Europæiske Unions Domstols retspraksis (50).

| (198) | De i artikel 107, stk. 3, omhandlede undtagelser bør fortolkes strengt ved enhver analyse af støtteprogrammer med regionalt eller sektorspecifikt sigte eller eksempler på individuel anvendelse af generelle støtteordninger. De kan bl.a. kun anvendes, når Kommissionen har mulighed for at fastslå, at støtten er nødvendig for at opfylde et af de berørte mål. Det modsatte ville være ensbetydende med at tillade forstyrrende indgreb i samhandelen mellem medlemsstaterne og en fordrejning af konkurrencevilkårene i strid med Fællesskabets interesse, hvilket samtidig ville give de erhvervsdrivende i visse medlemsstater urimelige fordele. |
| --- | --- |

(198)

De i artikel 107, stk. 3, omhandlede undtagelser bør fortolkes strengt ved enhver analyse af støtteprogrammer med regionalt eller sektorspecifikt sigte eller eksempler på individuel anvendelse af generelle støtteordninger. De kan bl.a. kun anvendes, når Kommissionen har mulighed for at fastslå, at støtten er nødvendig for at opfylde et af de berørte mål. Det modsatte ville være ensbetydende med at tillade forstyrrende indgreb i samhandelen mellem medlemsstaterne og en fordrejning af konkurrencevilkårene i strid med Fællesskabets interesse, hvilket samtidig ville give de erhvervsdrivende i visse medlemsstater urimelige fordele.

| (199) | Kommissionen er af den opfattelse, at den pågældende støtte ikke tilsigter at fremme den økonomiske udvikling i et område, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a). De tilsigter heller ikke at fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi som omhandlet i artikel 107, stk. 3, litra b). Støtten tilsigter heller ikke at fremme kulturen eller bevare kulturarven som omhandlet i traktatens artikel 107, stk. 3, litra d). |
| --- | --- |

(199)

Kommissionen er af den opfattelse, at den pågældende støtte ikke tilsigter at fremme den økonomiske udvikling i et område, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a). De tilsigter heller ikke at fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi som omhandlet i artikel 107, stk. 3, litra b). Støtten tilsigter heller ikke at fremme kulturen eller bevare kulturarven som omhandlet i traktatens artikel 107, stk. 3, litra d).

| (200) | Ifølge artikel 107, stk. 3, litra c), kan støtteordninger betragtes som forenelige med det indre marked, når de har til formål at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, og de ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. For at den i den forudgående betragtning omhandlede undtagelsesbestemmelse kan anvendes, skal støtten bidrage til den pågældende sektors udvikling. |
| --- | --- |

(200)

Ifølge artikel 107, stk. 3, litra c), kan støtteordninger betragtes som forenelige med det indre marked, når de har til formål at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, og de ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. For at den i den forudgående betragtning omhandlede undtagelsesbestemmelse kan anvendes, skal støtten bidrage til den pågældende sektors udvikling.

| (201) | De foranstaltninger, der er fastsat ved artikel 1 i det kongelige lovdekret 10/2000, har eksisteret siden 2000. Der har aldrig på fællesskabsniveau eksisteret rammebestemmelser eller konkrete regler om statsstøtte til landbrugskooperativer, da disse i princippet skal behandles som almindelige virksomheder (51). |
| --- | --- |

(201)

De foranstaltninger, der er fastsat ved artikel 1 i det kongelige lovdekret 10/2000, har eksisteret siden 2000. Der har aldrig på fællesskabsniveau eksisteret rammebestemmelser eller konkrete regler om statsstøtte til landbrugskooperativer, da disse i princippet skal behandles som almindelige virksomheder (51).

| (202) | Landbrugskooperativernes juridiske og økonomiske karakter og deres retlige status i EU skal her fremhæves. |
| --- | --- |

(202)

Landbrugskooperativernes juridiske og økonomiske karakter og deres retlige status i EU skal her fremhæves.

| (203) | Ifølge Den Internationale Kooperative Alliance er et kooperativ en uafhængig sammenslutning af personer, der frivilligt har fundet sammen for at opfylde deres fælles økonomiske, sociale og kulturelle ønsker og behov ved hjælp af en virksomhed, som de kollektivt ejer, og hvor magtbeføjelserne udøves demokratisk (52). Forskellige principper kan være gældende for kooperativer, så de er enten gensidige eller kooperative (53), som for eksempel princippet »én person, én stemme« eller eksklusivitetsprincippet. Der eksisterer desuden forskellige krav til kooperativernes status, navnlig vedrørende den finansielle styring og aflønning af medlemmerne. |
| --- | --- |

(203)

Ifølge Den Internationale Kooperative Alliance er et kooperativ en uafhængig sammenslutning af personer, der frivilligt har fundet sammen for at opfylde deres fælles økonomiske, sociale og kulturelle ønsker og behov ved hjælp af en virksomhed, som de kollektivt ejer, og hvor magtbeføjelserne udøves demokratisk (52). Forskellige principper kan være gældende for kooperativer, så de er enten gensidige eller kooperative (53), som for eksempel princippet »én person, én stemme« eller eksklusivitetsprincippet. Der eksisterer desuden forskellige krav til kooperativernes status, navnlig vedrørende den finansielle styring og aflønning af medlemmerne.

| (204) | Punkt 3.2.6 i Kommissionens meddelelse om fremme af andelsselskaber i Europa fremhæver, at visse medlemsstater mener, at de begrænsninger, der på grund af deres særlige natur er en iboende egenskab hos andelsselskaber, berettiger til særlige skatteregler. Der bør dog gælde det princip, at beskyttelse eller fordele, der ydes en bestemt virksomhedsform, skal stå i rimeligt forhold til de lovgivningsmæssige restriktioner, sociale forbedringer eller begrænsninger, der er indbygget i denne form og ikke bør føre til illoyal konkurrence. |
| --- | --- |

(204)

Punkt 3.2.6 i Kommissionens meddelelse om fremme af andelsselskaber i Europa fremhæver, at visse medlemsstater mener, at de begrænsninger, der på grund af deres særlige natur er en iboende egenskab hos andelsselskaber, berettiger til særlige skatteregler. Der bør dog gælde det princip, at beskyttelse eller fordele, der ydes en bestemt virksomhedsform, skal stå i rimeligt forhold til de lovgivningsmæssige restriktioner, sociale forbedringer eller begrænsninger, der er indbygget i denne form og ikke bør føre til illoyal konkurrence.

| (205) | Som Kommissionen har anført ovenfor, fastsætter artikel 107, stk. 3, litra c), at støtteordninger kan betragtes som forenelige med det indre marked, når de har til formål at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, og de ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(205)

Som Kommissionen har anført ovenfor, fastsætter artikel 107, stk. 3, litra c), at støtteordninger kan betragtes som forenelige med det indre marked, når de har til formål at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, og de ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

| (206) | Kommissionen bemærker desuden, at den analyse af, hvorvidt en statsstøtte er forenelig med det indre marked, der udtrykkes i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3. litra c), som udgangspunkt søger at finde en ligevægt mellem støtteordningens karakter af fælles interesse og de konkurrence- og handelsforvridninger, den medfører. Kommissionen skal derfor først undersøge, om støtten vedrører situationer, hvor markedet ikke fører til effektive økonomiske resultater, eller om den fremmer andre sociale mål. Derefter skal Kommissionen undersøge, om støtten udgør en passende foranstaltning til afhjælpning af markedets manglende effektivitet. Endelig skal Kommissionen afgøre, hvorvidt støtten står i rimeligt forhold til gennemførelsen af de ønskede mål. |
| --- | --- |

(206)

Kommissionen bemærker desuden, at den analyse af, hvorvidt en statsstøtte er forenelig med det indre marked, der udtrykkes i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3. litra c), som udgangspunkt søger at finde en ligevægt mellem støtteordningens karakter af fælles interesse og de konkurrence- og handelsforvridninger, den medfører. Kommissionen skal derfor først undersøge, om støtten vedrører situationer, hvor markedet ikke fører til effektive økonomiske resultater, eller om den fremmer andre sociale mål. Derefter skal Kommissionen undersøge, om støtten udgør en passende foranstaltning til afhjælpning af markedets manglende effektivitet. Endelig skal Kommissionen afgøre, hvorvidt støtten står i rimeligt forhold til gennemførelsen af de ønskede mål.

| (207) | Hvad angår landbrugssektoren er de gældende principper om økonomisk udvikling at finde i artikel 42 i EUF-traktaten, der fastsætter, at bestemmelserne i kapitlet om konkurrencereglerne kun finder anvendelse på produktionen af og handelen med landbrugsvarer, i det omfang Europa-Parlamentet og Rådet beslutter dette inden for rammerne af de bestemmelser og efter den procedure, der er fastsat i artikel 39 i EUF-traktaten. |
| --- | --- |

(207)

Hvad angår landbrugssektoren er de gældende principper om økonomisk udvikling at finde i artikel 42 i EUF-traktaten, der fastsætter, at bestemmelserne i kapitlet om konkurrencereglerne kun finder anvendelse på produktionen af og handelen med landbrugsvarer, i det omfang Europa-Parlamentet og Rådet beslutter dette inden for rammerne af de bestemmelser og efter den procedure, der er fastsat i artikel 39 i EUF-traktaten.

| (208) | Artikel 39 i EUF-traktaten fastsætter, at målet for den fælles landbrugspolitik er at forøge landbrugets produktivitet ved fremme af den tekniske udvikling, ved rationalisering af landbrugsproduktionen og ved den bedst mulige anvendelse af produktionsfaktorerne, især arbejdskraften, og herigennem sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard. Den præciserer desuden at, ved udarbejdelsen af den fælles landbrugspolitik tages der hensyn til landbrugserhvervets særlige karakter, der følger af landbrugets sociale struktur og af de strukturelle og naturbetingede forskelle mellem de forskellige landbrugsområder, nødvendigheden af, at ønskelige tilpasninger gennemføres gradvis, og den kendsgerning, at landbruget i medlemsstaterne udgør en sektor, som er snævert forbundet med økonomien som helhed. |
| --- | --- |

(208)

Artikel 39 i EUF-traktaten fastsætter, at målet for den fælles landbrugspolitik er at forøge landbrugets produktivitet ved fremme af den tekniske udvikling, ved rationalisering af landbrugsproduktionen og ved den bedst mulige anvendelse af produktionsfaktorerne, især arbejdskraften, og herigennem sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard. Den præciserer desuden at, ved udarbejdelsen af den fælles landbrugspolitik tages der hensyn til landbrugserhvervets særlige karakter, der følger af landbrugets sociale struktur og af de strukturelle og naturbetingede forskelle mellem de forskellige landbrugsområder, nødvendigheden af, at ønskelige tilpasninger gennemføres gradvis, og den kendsgerning, at landbruget i medlemsstaterne udgør en sektor, som er snævert forbundet med økonomien som helhed.

| (209) | Det følger af disse artikler, at konkurrencepolitikken skal tage hensyn til disse mål i EUF-traktaten. Virkeliggørelsen af disse mål, der lægger stor vægt på de sociale og økonomiske aspekter, sikres i høj grad af landbrugskooperativerne, der spiller en nøglerolle i økonomien i almindelighed og i landdistrikterne i særdeleshed, hvad angår jobskabelse og udviklingen af den økonomiske struktur i de regioner, hvor de er baseret (54). |
| --- | --- |

(209)

Det følger af disse artikler, at konkurrencepolitikken skal tage hensyn til disse mål i EUF-traktaten. Virkeliggørelsen af disse mål, der lægger stor vægt på de sociale og økonomiske aspekter, sikres i høj grad af landbrugskooperativerne, der spiller en nøglerolle i økonomien i almindelighed og i landdistrikterne i særdeleshed, hvad angår jobskabelse og udviklingen af den økonomiske struktur i de regioner, hvor de er baseret (54).

| (210) | Kommissionen finder, at landbrugskooperativerne opfylder de mål, der er fastsat i EUF-traktatens artikel 39, og at de fremmer udviklingen af landbrugssektoren. Da landbruget i medlemsstaterne udgør en sektor, som er snævert forbundet med økonomien som helhed, hvilket fremhæves i artikel 39, stk. 2, litra c), i EUF-traktaten, må det konkluderes, at landbrugskooperativerne fremmer udviklingen af de økonomiske regioner, hvor de er baseret, og at deres aktiviteter og fortsatte virke er af fælles interesse. |
| --- | --- |

(210)

Kommissionen finder, at landbrugskooperativerne opfylder de mål, der er fastsat i EUF-traktatens artikel 39, og at de fremmer udviklingen af landbrugssektoren. Da landbruget i medlemsstaterne udgør en sektor, som er snævert forbundet med økonomien som helhed, hvilket fremhæves i artikel 39, stk. 2, litra c), i EUF-traktaten, må det konkluderes, at landbrugskooperativerne fremmer udviklingen af de økonomiske regioner, hvor de er baseret, og at deres aktiviteter og fortsatte virke er af fælles interesse.

| (211) | For at støtten til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner betragtes som forenelig med det indre marked, må den ikke ændre samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(211)

For at støtten til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner betragtes som forenelig med det indre marked, må den ikke ændre samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

| (212) | Den fælles interesse er direkte knyttet til foranstaltningernes proportionalitet i forhold til det ønskede mål, hvilket er fremhævet i punkt 33 i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne. |
| --- | --- |

(212)

Den fælles interesse er direkte knyttet til foranstaltningernes proportionalitet i forhold til det ønskede mål, hvilket er fremhævet i punkt 33 i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne.

| (213) | I dette tilfælde skal undersøgelsen af proportionaliteten i forhold til det ønskede mål både vedrøre de særlige kendetegn ved kooperativerne, dvs. gensidighedsprincippet, og de virkninger, som kooperativerne har på konkurrencen navnlig på grund af deres størrelse. |
| --- | --- |

(213)

I dette tilfælde skal undersøgelsen af proportionaliteten i forhold til det ønskede mål både vedrøre de særlige kendetegn ved kooperativerne, dvs. gensidighedsprincippet, og de virkninger, som kooperativerne har på konkurrencen navnlig på grund af deres størrelse.

| (214) | Derfor skal enhver undtagelse til fordel for landbrugskooperativerne, under statsstøttepolitikker fremme aktioner og foranstaltninger, der er direkte knyttet til gensidighedsprincippet. De skal desuden begrænses til aktioner mellem kooperativerne og deres medlemmer, hvor gensidighedsprincipperne til fulde er respekteret. Er disse betingelser ikke opfyldt, skal undtagelsernes virkning på konkurrencen være begrænset. |
| --- | --- |

(214)

Derfor skal enhver undtagelse til fordel for landbrugskooperativerne, under statsstøttepolitikker fremme aktioner og foranstaltninger, der er direkte knyttet til gensidighedsprincippet. De skal desuden begrænses til aktioner mellem kooperativerne og deres medlemmer, hvor gensidighedsprincipperne til fulde er respekteret. Er disse betingelser ikke opfyldt, skal undtagelsernes virkning på konkurrencen være begrænset.

| (215) | Den støtte, der er fastsat i artikel 1 i kongeligt lovdekret 10/2000, ændrer undtagelsesvis ikke den status som særligt beskyttede kooperativ, som landbrugskooperativerne er omfattet af, selv i de tilfælde, hvor landbrugskooperativerne øger omfanget af leveringen af diesel B til ikke-tilsluttede tredjeparter til over 50 %, og med hensyn til levering af diesel B til ikke-tilsluttede fortsætter landbrugskooperativerne med at være fritaget for at oprette en enhed med status som juridisk person, for hvilken den almindelige skatteordning gælder. Denne støtte skaber derfor en fritagelse for de kendetegn, der karakteriserer særligt beskyttede kooperativer, som disse er fastsat af de spanske myndigheder. |
| --- | --- |

(215)

Den støtte, der er fastsat i artikel 1 i kongeligt lovdekret 10/2000, ændrer undtagelsesvis ikke den status som særligt beskyttede kooperativ, som landbrugskooperativerne er omfattet af, selv i de tilfælde, hvor landbrugskooperativerne øger omfanget af leveringen af diesel B til ikke-tilsluttede tredjeparter til over 50 %, og med hensyn til levering af diesel B til ikke-tilsluttede fortsætter landbrugskooperativerne med at være fritaget for at oprette en enhed med status som juridisk person, for hvilken den almindelige skatteordning gælder. Denne støtte skaber derfor en fritagelse for de kendetegn, der karakteriserer særligt beskyttede kooperativer, som disse er fastsat af de spanske myndigheder.

| (216) | Det er altså foranstaltninger, der udelukkende vedrører ikke-kooperative transaktioner, der ikke direkte kan forbindes med gensidighedsprincipperne og ikke er begrænset til transaktioner mellem kooperativet og dets medlemmer. På baggrund af ovenstående kan Kommissionen ikke konkludere, at støtten vedrører situationer, hvor markedet ikke fører til effektive økonomiske resultater eller ikke fremmer andre sociale mål. |
| --- | --- |

(216)

Det er altså foranstaltninger, der udelukkende vedrører ikke-kooperative transaktioner, der ikke direkte kan forbindes med gensidighedsprincipperne og ikke er begrænset til transaktioner mellem kooperativet og dets medlemmer. På baggrund af ovenstående kan Kommissionen ikke konkludere, at støtten vedrører situationer, hvor markedet ikke fører til effektive økonomiske resultater eller ikke fremmer andre sociale mål.

| (217) | Da det er foranstaltninger, der udelukkende vedrører ikke-kooperative transaktioner, der ikke direkte kan forbindes med gensidighedsprincipperne og ikke er begrænset til transaktioner mellem kooperativet og dets medlemmer, mener Kommissionen, at støtten ikke opfylder de førnævnte kriterier for forenelighed. |
| --- | --- |

(217)

Da det er foranstaltninger, der udelukkende vedrører ikke-kooperative transaktioner, der ikke direkte kan forbindes med gensidighedsprincipperne og ikke er begrænset til transaktioner mellem kooperativet og dets medlemmer, mener Kommissionen, at støtten ikke opfylder de førnævnte kriterier for forenelighed.

| (218) | Denne afgørelse vedrører de to undersøgte støtteordninger og er gældende umiddelbart, navnlig hvad angår tilbagebetaling af al individuelt udbetalt støtte under ordningerne. Kommissionen erklærer desuden, at en beslutning om disse støtteordninger ikke berører muligheden for, at de individuelle støtteforanstaltninger kan erklæres helt eller delvis forenelige med fællesmarkedet af grunde, der vedrører de enkelte sager (støtten kan falde under de minimis-reglerne, den kan være omfattet af en undtagelsesordning, eller Kommissionen kan i fremtidige beslutninger eller en fritagelsesforordning erklære den individuelle støtte for forenelig). |
| --- | --- |

(218)

Denne afgørelse vedrører de to undersøgte støtteordninger og er gældende umiddelbart, navnlig hvad angår tilbagebetaling af al individuelt udbetalt støtte under ordningerne. Kommissionen erklærer desuden, at en beslutning om disse støtteordninger ikke berører muligheden for, at de individuelle støtteforanstaltninger kan erklæres helt eller delvis forenelige med fællesmarkedet af grunde, der vedrører de enkelte sager (støtten kan falde under de minimis-reglerne, den kan være omfattet af en undtagelsesordning, eller Kommissionen kan i fremtidige beslutninger eller en fritagelsesforordning erklære den individuelle støtte for forenelig).

4.   Konklusion i henhold til eksisterende bestemmelser

| (219) | Statsstøtte til landbrugskooperativer i form af skattefordele skal i princippet anses som driftsstøtte, der er forbudt i henhold til punkt 32 i meddelelsen fra Kommissionen om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne. |
| --- | --- |

(219)

Statsstøtte til landbrugskooperativer i form af skattefordele skal i princippet anses som driftsstøtte, der er forbudt i henhold til punkt 32 i meddelelsen fra Kommissionen om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne.

| (220) | Kommissionens anvendte allerede begrebet driftsstøtte vedrørende landbrugssektoren før år 2000, og denne blev gentaget i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i landbrugssektoren (55) og i punkt 15 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013. Ifølge disse regler skal en støtteforanstaltning for at blive betragtet som forenelig med det indre marked indeholde et vist incitament til eller kræve en vis modydelse fra støttemodtageren. |
| --- | --- |

(220)

Kommissionens anvendte allerede begrebet driftsstøtte vedrørende landbrugssektoren før år 2000, og denne blev gentaget i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i landbrugssektoren (55) og i punkt 15 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013. Ifølge disse regler skal en støtteforanstaltning for at blive betragtet som forenelig med det indre marked indeholde et vist incitament til eller kræve en vis modydelse fra støttemodtageren.

| (221) | I det foreliggende tilfælde er støtten en afgiftslettelse uden nogen form for incitament eller modydelse fra støttemodtageren, og det har ikke været muligt at godtgøre, at støtten er forenelig med konkurrencereglerne. Det følger heraf, at undtagelsen fra det principielle forbud mod støtte, der er fastsat i artikel 107, stk.3, litra c), ikke finder anvendelse, og at der er tale om statsstøtte, der er uforenelig med EUF-traktaten. |
| --- | --- |

(221)

I det foreliggende tilfælde er støtten en afgiftslettelse uden nogen form for incitament eller modydelse fra støttemodtageren, og det har ikke været muligt at godtgøre, at støtten er forenelig med konkurrencereglerne. Det følger heraf, at undtagelsen fra det principielle forbud mod støtte, der er fastsat i artikel 107, stk.3, litra c), ikke finder anvendelse, og at der er tale om statsstøtte, der er uforenelig med EUF-traktaten.

VIII.   TILBAGEBETALING

| (222) | Statsstøtten til landbrugskooperativerne, der blev ydet af Spanien i medfør af artikel 1 i det kongelige lovdekret 10/2000, er ikke omfattet af undtagelsen fra forbuddet mod statsstøtte, der er fastsat i artikel 107, stk. 3, litra c), og er derfor statsstøtte, der er uforenelig med EUF-traktaten. |
| --- | --- |

(222)

Statsstøtten til landbrugskooperativerne, der blev ydet af Spanien i medfør af artikel 1 i det kongelige lovdekret 10/2000, er ikke omfattet af undtagelsen fra forbuddet mod statsstøtte, der er fastsat i artikel 107, stk. 3, litra c), og er derfor statsstøtte, der er uforenelig med EUF-traktaten.

| (223) | Er den ulovlige støtte uforenelig med det indre marked, bestemmer Kommissionen i henhold til artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren. Tilbagebetalingen er en forudsætning for at kunne genoprette den tidligere situation, for derved ophæves de finansielle fordele, som modtageren af den ulovlige støtte uretmæssigt har nydt godt af siden tidspunktet for tildelingen af støtten. |
| --- | --- |

(223)

Er den ulovlige støtte uforenelig med det indre marked, bestemmer Kommissionen i henhold til artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren. Tilbagebetalingen er en forudsætning for at kunne genoprette den tidligere situation, for derved ophæves de finansielle fordele, som modtageren af den ulovlige støtte uretmæssigt har nydt godt af siden tidspunktet for tildelingen af støtten.

| (224) | Artikel 14, stk. 1 i forordning (EF) nr. 659/1999 præciserer dog, at »Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen«. Det skal undersøges, om et generelt fællesskabsprincip finder anvendelse i dette tilfælde, f.eks. princippet om berettiget forventning, således at tilbagebetaling af den ulovlige og uforenelige støtte kan undlades. I henhold til fast retspraksis har princippet om berettiget forventning til formål at sikre forudsigelighed i forbindelse med situationer og retsforhold, der henhører under fællesskabsretten. |
| --- | --- |

(224)

Artikel 14, stk. 1 i forordning (EF) nr. 659/1999 præciserer dog, at »Kommissionen kræver ikke tilbagebetaling af støtten, hvis det vil være i modstrid med et generelt princip i fællesskabslovgivningen«. Det skal undersøges, om et generelt fællesskabsprincip finder anvendelse i dette tilfælde, f.eks. princippet om berettiget forventning, således at tilbagebetaling af den ulovlige og uforenelige støtte kan undlades. I henhold til fast retspraksis har princippet om berettiget forventning til formål at sikre forudsigelighed i forbindelse med situationer og retsforhold, der henhører under fællesskabsretten.

| (225) | Ifølge Domstolens retspraksis kan princippet om den berettigede forventning på et område med fælles markedsordning dog kun påberåbes i forhold til fællesskabsbestemmelser, såfremt Fællesskabet selv tidligere har skabt en situation, som giver grundlag for en berettiget forventning (56). Det fremgår af Domstolens faste praksis, at adgangen til at påberåbe sig princippet om beskyttelsen af den berettigede forventning står åben for enhver retsundergiven i forbindelse med begrundede forventninger, som en institution har givet anledning til. Desuden kan en person kun påberåbe sig en krænkelse af dette princip, hvis Fællesskabets administration har afgivet en præcis forsikring herom (57). Retten til at påberåbe sig princippet om beskyttelse af den berettigede forventning gælder for enhver retsundergiven med begrundede forventninger, som en fællesskabsinstitution har givet anledning til på baggrund af præcise forsikringer. |
| --- | --- |

(225)

Ifølge Domstolens retspraksis kan princippet om den berettigede forventning på et område med fælles markedsordning dog kun påberåbes i forhold til fællesskabsbestemmelser, såfremt Fællesskabet selv tidligere har skabt en situation, som giver grundlag for en berettiget forventning (56). Det fremgår af Domstolens faste praksis, at adgangen til at påberåbe sig princippet om beskyttelsen af den berettigede forventning står åben for enhver retsundergiven i forbindelse med begrundede forventninger, som en institution har givet anledning til. Desuden kan en person kun påberåbe sig en krænkelse af dette princip, hvis Fællesskabets administration har afgivet en præcis forsikring herom (57). Retten til at påberåbe sig princippet om beskyttelse af den berettigede forventning gælder for enhver retsundergiven med begrundede forventninger, som en fællesskabsinstitution har givet anledning til på baggrund af præcise forsikringer.

| (226) | Intet element i sagen kan betragtes som værende af en sådan art, at modtagerne af den omtvistede støtte blev givet en garanti for, at denne støtte var lovlig. Det skal først og fremmest fremhæves, at støtten blev ydet, uden at Kommissionens havde afgivet sin endelige beslutning i henhold til artikel 108, stk. 3, i EUF-traktaten. Domstolen har desuden i flere tilfælde (58) præciseret, at »da den kontrol, som Kommissionen i medfør af traktatens artikel 93 [artikel 108 i EUF-traktaten] fører med statsstøtte, har sit grundlag i ufravigelige principper, kan der ikke hos støttemodtagerne principielt bestå en berettiget forventning om, at den støtte, de har modtaget, er lovlig, medmindre den er blevet ydet under iagttagelse af den i nævnte artikel fastlagte procedure, og for det andet, at en påpasselig erhvervsdrivende normalt må være i stand til at forvisse sig om, at denne procedure er blevet fulgt«. Domstolen har yderligere afgjort, at »en medlemsstat, hvis myndigheder har ydet støtte i strid med de i traktatens artikel 88 EF [artikel 108 i EUF-traktaten] fastlagte procedureregler, [kan] ikke påberåbe sig støttemodtagerens berettigede forventning og dermed unddrage sig sin forpligtelse til at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre en kommissionsbeslutning, hvorefter denne medlemsstat skal søge støtten tilbage. Kunne den det, ville nemlig bestemmelserne i Traktatens artikel 87 og 88 [artikel 107 og 108 i EUF-traktaten] ikke kunne virke efter hensigten, idet de nationale myndigheder med udgangspunkt i deres egen ulovlige adfærd eller mangel på omhu kunne ophæve den effektive gennemførelse af de beslutninger, Kommissionen har truffet i medfør af disse traktatbestemmelser« (59). |
| --- | --- |

(226)

Intet element i sagen kan betragtes som værende af en sådan art, at modtagerne af den omtvistede støtte blev givet en garanti for, at denne støtte var lovlig. Det skal først og fremmest fremhæves, at støtten blev ydet, uden at Kommissionens havde afgivet sin endelige beslutning i henhold til artikel 108, stk. 3, i EUF-traktaten. Domstolen har desuden i flere tilfælde (58) præciseret, at »da den kontrol, som Kommissionen i medfør af traktatens artikel 93 [artikel 108 i EUF-traktaten] fører med statsstøtte, har sit grundlag i ufravigelige principper, kan der ikke hos støttemodtagerne principielt bestå en berettiget forventning om, at den støtte, de har modtaget, er lovlig, medmindre den er blevet ydet under iagttagelse af den i nævnte artikel fastlagte procedure, og for det andet, at en påpasselig erhvervsdrivende normalt må være i stand til at forvisse sig om, at denne procedure er blevet fulgt«. Domstolen har yderligere afgjort, at »en medlemsstat, hvis myndigheder har ydet støtte i strid med de i traktatens artikel 88 EF [artikel 108 i EUF-traktaten] fastlagte procedureregler, [kan] ikke påberåbe sig støttemodtagerens berettigede forventning og dermed unddrage sig sin forpligtelse til at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre en kommissionsbeslutning, hvorefter denne medlemsstat skal søge støtten tilbage. Kunne den det, ville nemlig bestemmelserne i Traktatens artikel 87 og 88 [artikel 107 og 108 i EUF-traktaten] ikke kunne virke efter hensigten, idet de nationale myndigheder med udgangspunkt i deres egen ulovlige adfærd eller mangel på omhu kunne ophæve den effektive gennemførelse af de beslutninger, Kommissionen har truffet i medfør af disse traktatbestemmelser« (59).

| (227) | Da Kommissionen har truffet den beslutning, at den omtvistede støtte ikke udgør statsstøtte (60) — en beslutning, der kan appelleres og altså ikke er endelig — og at denne beslutning annulleres af Domstolen, kan der ikke hos modtagerne bestå en berettiget forventning om, at støtten er lovlig. Ifølge fast retspraksis har Domstolen statueret, at selv om Kommissionen oprindeligt har truffet en beslutning, der ikke gør indsigelse mod den omtvistede støtte, kan der ikke hos modtagerne af denne støtte bestå en berettiget forventning om, at denne beslutning er endelig, når den er appelleret inden for fristerne og senere annulleres af Domstolen (61). Det følger heraf, at »så længe Kommissionen ikke har truffet en godkendelsesbeslutning, og så længe fristen for at appellere denne beslutning ikke er udløbet, kan modtageren ikke være sikker på, at støtten er lovlig, og kun denne sikkerhed kan berettige en forventning om, at støtten er lovlig« (62). I dette tilfælde har Kommissionens beslutning 2003/293/EF, ifølge hvilken foranstaltningerne ikke udgør statsstøtte, været genstand for en appel inden for de fastsatte frister, og i henhold til retspraksis kan beslutningen ikke betragtes som en endelig beslutning, og modtagerne kan ikke have en berettiget forventning om, at støtten er lovlig. |
| --- | --- |

(227)

Da Kommissionen har truffet den beslutning, at den omtvistede støtte ikke udgør statsstøtte (60) — en beslutning, der kan appelleres og altså ikke er endelig — og at denne beslutning annulleres af Domstolen, kan der ikke hos modtagerne bestå en berettiget forventning om, at støtten er lovlig. Ifølge fast retspraksis har Domstolen statueret, at selv om Kommissionen oprindeligt har truffet en beslutning, der ikke gør indsigelse mod den omtvistede støtte, kan der ikke hos modtagerne af denne støtte bestå en berettiget forventning om, at denne beslutning er endelig, når den er appelleret inden for fristerne og senere annulleres af Domstolen (61). Det følger heraf, at »så længe Kommissionen ikke har truffet en godkendelsesbeslutning, og så længe fristen for at appellere denne beslutning ikke er udløbet, kan modtageren ikke være sikker på, at støtten er lovlig, og kun denne sikkerhed kan berettige en forventning om, at støtten er lovlig« (62). I dette tilfælde har Kommissionens beslutning 2003/293/EF, ifølge hvilken foranstaltningerne ikke udgør statsstøtte, været genstand for en appel inden for de fastsatte frister, og i henhold til retspraksis kan beslutningen ikke betragtes som en endelig beslutning, og modtagerne kan ikke have en berettiget forventning om, at støtten er lovlig.

| (228) | Da der ikke er forhold, der retfærdiggør, at der hos modtagerne består en berettiget forventning om, at støtten er lovlig, anmoder Kommissionen om, at støtten betales tilbage. |
| --- | --- |

(228)

Da der ikke er forhold, der retfærdiggør, at der hos modtagerne består en berettiget forventning om, at støtten er lovlig, anmoder Kommissionen om, at støtten betales tilbage.

| (229) | Nærværende beslutning vedrører de undersøgte støtteordninger og skal omgående gennemføres, navnlig med hensyn til tilbagebetalingen af al den støtte, der er ydet under denne støtteordning, dog med undtagelse af de tilfælde af støtte, der er givet til specifikke projekter, der på tildelingstidspunktet opfyldte alle betingelserne i forordningen om de minimis-støtte (63), var omfattet af fritagelser eller var omfattet af en støtteordning, som Kommissionen har godkendt — |
| --- | --- |

(229)

Nærværende beslutning vedrører de undersøgte støtteordninger og skal omgående gennemføres, navnlig med hensyn til tilbagebetalingen af al den støtte, der er ydet under denne støtteordning, dog med undtagelse af de tilfælde af støtte, der er givet til specifikke projekter, der på tildelingstidspunktet opfyldte alle betingelserne i forordningen om de minimis-støtte (63), var omfattet af fritagelser eller var omfattet af en støtteordning, som Kommissionen har godkendt —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den statsstøtte til landbrugskooperativerne, der blev ydet af Spanien i medfør af artikel 1 i det kongelige lovdekret 10/2000, er, uden at dette berører anvendelsen af artikel 2, statsstøtte, der ikke er forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i EUF-traktaten.

Artikel 2

De foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 1, kan ikke betragtes som statsstøtte, hvis de opfylder betingelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 1998/2006 af 15. december 2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte.

Artikel 3

1.   Spanien træffer alle nødvendige foranstaltninger for at tilbagesøge den i artikel 1 omhandlede støtte, som er udbetalt til støttemodtagerne, jf. dog bestemmelserne i artikel 2.

2.   Den støtte, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, den blev udbetalt til støttemodtagerne, indtil den er blevet tilbagebetalt.

3.   Beløbet beregnes i overensstemmelse med bestemmelserne i kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (64).

4.   Tilbagesøgningen skal ske straks og i overensstemmelse med national lovgivning, hvis denne giver mulighed for at efterkomme beslutningen omgående og effektivt.

Artikel 4

1.   Tilbagesøgningen af den i artikel 1 omhandlede støtte iværksættes omgående og effektivt.

2.   Spanien sørger for, at denne afgørelse gennemføres senest fire måneder efter dens meddelelse.

Artikel 5

1.   Senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse fremsender Spanien følgende oplysninger til Kommissionen:

| a) | listen over de støttemodtagere, der har modtaget støtte i henhold til den i artikel 1 omhandlede støtteordning, og det samlede støttebeløb, som hver enkelt af dem har modtaget i henhold til ordningen |
| --- | --- |

a)

listen over de støttemodtagere, der har modtaget støtte i henhold til den i artikel 1 omhandlede støtteordning, og det samlede støttebeløb, som hver enkelt af dem har modtaget i henhold til ordningen

| b) | det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtagerne skal tilbagebetale |
| --- | --- |

b)

det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtagerne skal tilbagebetale

| c) | en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme afgørelsen |
| --- | --- |

c)

en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme afgørelsen

| d) | dokumentation for, at støttemodtagerne har fået påbud om at tilbagebetale støtten. |
| --- | --- |

d)

dokumentation for, at støttemodtagerne har fået påbud om at tilbagebetale støtten.

2.   Spanien holder Kommissionen underrettet om udviklingen i de foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den i artikel 1 omhandlede støtte er fuldt tilbagebetalt.

Efter udløbet af den i stk. 1 omhandlede frist på to måneder forelægger Spanien på Kommissionens anmodning en redegørelse over, hvilke foranstaltninger landet har planlagt eller allerede vedtaget for at efterkomme denne afgørelse. Redegørelsen skal også indeholde nærmere oplysninger om, hvor store beløb og renter der allerede er opkrævet hos de begunstigede virksomheder.

Artikel 6

Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Spanien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. december 2009.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  Fra den 1.12.2009 er artikel 87 og 88 i EF-traktaten blevet til artikel 107 og 108 i EUF-traktaten. Indholdsmæssigt er artiklerne identiske. I denne afgørelse skal henvisningerne til artikel 107 og 108 i EUF-traktaten i givet fald forstås som henvisninger til henholdsvis artikel 87 og 88 i EF-traktaten.

1

(2)  EFT C 172 af 16.6.2001, s. 2.

2

(3)  EUT L 111 af 6.5.2003, s. 24.

3

(4)  EUT C 171 af 19.7.2003, s. 34.

4

(5)  Sag T-146/03, Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid et Federación Catalana de Estaciones de Servicio mod Kommissionen, Sml. 2003 II, s. 98.

5

(6)  BOE 241 af 7.10.2000, s. 34614.

6

(7)  Det vedrører foranstaltningerne om ændring af lov nr. 37/1992, der fremgår af kongeligt lovdekret nr. 10/2000, og de fiskale foranstaltninger, der er fastsat i finansministeriets bekendtgørelse af 29. november 2000, som består i at anvende et korrektionsindeks for foder, der erhverves fra tredjemand, for visse aktiviteter i forbindelse med opdræt underlagt særordningen. Det drejer sig også om nedsættelse af nettoudbyttet under særordningen vedrørende indkomstbeskatningen af fysiske personer, for så vidt angår landbrugsaktiviteter og husdyravl, nedsættelse af procentsatsen til fastlæggelse af de kvartalsvise momsbetalinger under den forenklede ordning for visse landbrugsaktiviteter og foranstaltningen, som består i forhøjelse af procentsatsen for udgifter, der vanskeligt kan dokumenteres, inden for rammerne af indkomstbeskatningen af fysiske personer. Kommissionen konkluderede i sin beslutning, at disse foranstaltninger ikke udgjorde statsstøtte.

7

(8)  Det drejer sig om statsstøtte fra Spanien til ejere af landbrugsbedrifter i form af rentetilskud og godtgørelse for sikkerhedsstillelse, der er fastsat i landbrugsministeriets beslutning af 15. november 2000 om offentliggørelse af en aftale truffet i ministerrådet den 10. november 2000, og den foranstaltning, der består i udvidelse for 2000 og 2001 af skattefordelene vedrørende indkomstbeskatningen af fysiske personer ved overdragelse af visse landbrugsarealer og -bedrifter og er indeholdt i syvende overgangsbestemmelse til lov nr. 14/2000. Kommissionen konkluderede i sin beslutning, at disse foranstaltninger var uforenelige med EUF-traktaten.

8

(9)  BOE 241 af 7.10.2000, s. 34614.

9

(10)  BOE 170 af 17.7.1999, s. 27027.

10

(11)  BOE 304 af 20.12.1990, s. 37970.

11

(12)  BOE 241 af 08.10.1998, s. 33517.

12

(13)  Artikel 55 i lov 27/1999 forpligter kooperativerne til at oprette denne reservefond. Midlerne til fondene kommer først og fremmest fra kooperativernes overskud og udbytte fra ikke-kooperative transaktioner. En lignende forpligtelse er pålagt kapitalselskaber, der i henhold til artikel 214 i den spanske lov 1564/1989 om aktieselskaber skal henlægge 10 % af årsresultatet til en lovpligtig reservefond, indtil denne når op på mindst 20 % af selskabskapitalen (BOE af 27.12.1989).

13

(14)  Artikel 56 i lov 27/1999 forpligter kooperativerne til at oprette denne reservefond.

14

(15)  EFT C 384 af 10.12.1998, s. 3.

15

(16)  BOE 188 af 7.8.1986, s. 27907.

16

(17)  BOE 58 af 9.3.1970, s. 3820.

17

(18)  BOE 308 af 24.12.1992, s. 43867.

18

(19)  BOE 295 af 10.12.1998, s. 40730.

19

(20)  BOE 310 af 28.12.1995, s. 37072.

20

(21)  EFT C 384 af 10.12.1998, s. 3. Jf. Domstolens dom af 24.7.2003, sag C-280/00, Altmark, Sml. 2003 I, s. 7747.

21

(22)  KOM(2004) 18 endelig af 23.2.2004.

22

(23)  Sag C-303/88, Italien mod Kommission, Sml. 1991 I, s.1433, præmis 11, sag C-482/99, Frankrig mod Kommission, Sml. 2002 I, s. 4397, præmis 24, og sag C-126/01, GEMO, Sml. 2003 I, s. 13769, præmis 24.

23

(24)  Rettens dom af 27.1.1998, Ladbroke Racing mod Kommissionen, sag T-67/94, Sml. 1998 II, s. 1, og Domstolens dom af 29.4.2004, Nederlandene mod Kommissionen, sag C-159/01, Sml. 2004 I, s. 4461.

24

(25)  Sag 730/79, Philip Morris Holland BV mod Kommissionen, Sml. 1980, s. 2671, præmis 11.

25

(26)  Kilde: Eurostat.

26

Kilde

(27)  Domstolens dom af 15.6.2006 i forenede sager sag C-393/04 og C-41/05, Air Liquide Industries Belgium, Sml. 2006 I, s. 5293.

27

(28)  Rettens dom af 12.12.2006 i sag T-146/03, Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid et Federación Catalana de Estaciones de Servicio mod Kommissionen, Sml. 2006 II, s. 98.

28

(29)  De fordele, der ovenstående er omhandlet i betragtning 20, første afsnit, med undtagelse af den nedsatte sats på 20 %, der kun finder anvendelse på transaktioner med medlemmerne af kooperativet, og som derfor ikke behandles af denne afgørelse.

29

(30)  Rettens dom af 13.9.2006, sag T-210/02, British Aggregates, Sml. 2006 II, s. 2789.

30

(31)  Domstolens dom af 10.1.2006, sag C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze, Sml. 2006 II, s. 289.

31

(32)  Dom af 6.9.2006 i sag C-88/03, Portugal mod Kommissionen, Sml. 2006 I, s. 7115, præmis 54, og dom af 29.4.2004 i sag C-308/01, GIL Insurance m. fl., Sml. 2004 I, s. 4777, præmis 68.

32

(33)  Jf. betragtning 20 i denne afgørelse og artikel 33.1, 34.1 i lov 20/1990 af 19.12.1990 om skatteordningen for kooperativer.

33

(34)  Jf. betragtning 20 i denne afgørelse.

34

(35)  Artikel 33.4.a i lov nr. 20/1990 af 19.12.1990 om skatteordningen for kooperativer.

35

(36)  Artikel 33.4.b i lov nr. 20/1990 af 19.12.1990 om skatteordningen for kooperativer.

36

(37)  Jf. betragtning 135 til 154 i denne afgørelse om oprettelsen af de pågældende fordele.

37

(38)  Jf. betragtning 135 til 154 i denne afgørelse vedrørende begrebet fordel.

38

(39)  Dom af 6.9.2006 i sag C-88/03, Portugal mod Kommissionen, Sml. 2006 I, s. 7115, præmis 80-81.

39

(40)  Dom af 6.3.2002, Diputación Foral de Álava m. fl..mod Kommission, T-127/99, T-129/99 og T-148/99, Sml. 2002 II, s. 1275, præmis 250.

40

(41)  Domstolens dom af 6.9.2006, Azorerne — Portugal mod Kommissionen, sag C-88/03, Sml. 2006 I, s. 7115.

41

(42)  Jf. betragtning 65 til 85 i denne afgørelse.

42

(43)  Jf. fodnote nr. 41.

43

(44)  »Ny støtte« defineres som enhver støtte, dvs. støtteordninger og individuel støtte, som ikke er eksisterende støtte, herunder ændringer i eksisterende støtte (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1).

44

(45)  EFT C 119 af 22.5.2002, s. 22.

45

(46)  EUT C 319 af 27.12.2006, s. 1, punkt 89-94.

46

(47)  Kommissionens beslutning 96/148/EF af 26.7.1995 (EFT L 34 af 13.2.1996, s. 38).

47

(48)  Kommissionens afgørelse af 29.7.1999, SG(99) D/5879.

48

(49)  KOM(2006) 103 endelig af 9.3.2006, punkt 3.1.2., og KOM(2008) 384 endelig af 13.6.2008, punkt 6.3.

49

(50)  Domstolens dom, Olympiaki Ypriresies AE mod Kommission, præmis 51 og 52, sag T-268/06, Sml. 2008 II, s. 1091, præmis 51 og 52.

50

(51)  Undtagen henvisningen til oprettelse af producentsammenslutninger i rammebestemmelserne for statsstøtte i landbrugs- og skovbrugssektoren 2007-2013 og artikel 9 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 af 15.12.2006 vedrørende anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, der også omhandler oprettelse af producentsammenslutninger.

51

(52)  Uafhængig og ikke-statslig organisation, der repræsenterer og bistår kooperativer i hele verden. Den Internationale Kooperative Alliance, der blev oprettet i London i 1895, har 224 medlemmer i 87 lande og fra alle økonomiske sektorer. http://www.ica.coop.

52

(53)  Les coopératives dans l'Europe Entrepreneuriale (Kooperativer og iværksætteri i EU) Kommissionens høringsdokument af 7.12.2001.

53

(54)  Kooperativernes store rolle i landbrugssektoren fremhæves under punkt 4 i Kommissionens meddelelse om fremme af andelsselskaber i Europa, hvor det står, at »andelsselskabernes mangfoldige bidrag til den europæiske økonomi gør dem til et integreret element i opnåelsen af Lissabonmålene. Faktisk er andelsselskaberne et godt eksempel på en virksomhedstype, der på en og samme tid kan tilgodese såvel iværksættermæssige som sociale mål på en måde, således at disse supplerer hinanden gensidigt. Ud over deres bidrag til iværksætningspolitikken spiller andelsselskaberne en vigtig rolle i landbrugssektoren, når det gælder udvikling af regioner med økonomiske problemer, og deres struktur er ideel, når det gælder om at forbedre beskæftigelsen og den sociale samhørighed«.

54

(55)  EFT C 28 af 1.2.2000, s. 2.

55

(56)  Domstolens dom af 12.9.2007, sag T-348/03, Koninklijke Friesland Foods NV, Sml. 2007 II, s. 101.

56

(57)  Domstolens dom af 24.11.2005, Tyskland mod Kommissionen, C-506/03, endnu ikke offentliggjort i Samling af Afgørelser, præmis 58, og dom af 22.6.2006, sag C-182/03 og C-217/03, Belgien og Forum 187 ASBL mod Kommissionen, Sml. 2006 I, s. 5479.

57

(58)  Domstolens domme af 20.9.1990, Kommissionen mod Tyskland, Sml. 1990 I, s. 3437, af 14.1.1997, Kongeriget Spanien mod Kommissionen, sag C-169/95, Sml. 1997 I, s. 135, af 20.3.1997, Alcan Deutschland, C-24/95, Sml. 1997 I, s. 1591 og af 11.11.2004, Daewoo Electronics Manufacturing España og Territorio Historico de Alava, Diputación Foral de Alava mod Kommissionen, C-183/02 og C-187/02, Sml. 2004 I, s. 10609.

58

(59)  Domstolens dom af 1.4.2004, sag C-99/02, Kommissionen mod Italien, sag C-5/89, Sml. 2004 I, s. 3353, præmis 21, der henviser til Domstolens ovennævnte dom af 20.9.1990.

59

(60)  Kommissionens førnævnte beslutning 2003/293/EF.

60

(61)  Jf. fodnote nr. 58.

61

(62)  Domstolens dom af 29.4.2004, Kommissionen mod Italien, sag C-91/01, Sml. 2004 I, s. 4355.

62

(63)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1998/2006 af 15.12.2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (EUT L 379 af 28.12.2006, s. 5).

63

(64)  Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21.4.2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1).

64

---

| 4.9.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 235/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 235/26

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 24. marts 2010

C 4/03 (ex NN 102/02) om Italiens statsstøtte til WAM SpA

(meddelt under nummer K(2010) 1711)

(Kun den italienske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2010/474/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

under henvisning til Kommissionens beslutning om at indlede proceduren i henhold til EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, (1) med hensyn til støttesag C 4/03 (ex NN 102/02) (2),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler, under henvisning til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 26. juli 1999 modtog Kommissionen en klage over WAM Engineering Ltd, i hvilken det hævdedes, at Italien havde bevilget ulovlig statsstøtte til WAM SpA. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 26. juli 1999 modtog Kommissionen en klage over WAM Engineering Ltd, i hvilken det hævdedes, at Italien havde bevilget ulovlig statsstøtte til WAM SpA.

| (2) | Anmodninger om oplysninger blev sendt til de italienske myndigheder ved brev af 5. august 1999 og 10. september 1999. Klageren fremsendte yderligere oplysninger ved brev af 2. september 1999. Ved brev af 13. december 1999 meddelte Kommissionen klageren de italienske myndigheders svar, som den havde modtaget ved brev af 11. oktober 1999, og Kommissionen oplyste, at den havde til hensigt at gennemføre en formel undersøgelsesprocedure. |
| --- | --- |

(2)

Anmodninger om oplysninger blev sendt til de italienske myndigheder ved brev af 5. august 1999 og 10. september 1999. Klageren fremsendte yderligere oplysninger ved brev af 2. september 1999. Ved brev af 13. december 1999 meddelte Kommissionen klageren de italienske myndigheders svar, som den havde modtaget ved brev af 11. oktober 1999, og Kommissionen oplyste, at den havde til hensigt at gennemføre en formel undersøgelsesprocedure.

| (3) | Samtidig var der en undersøgelse i gang af de nationale ordninger for støtte til direkte udenlandske investeringer i tredjelande, som skulle have været afsluttet med en meddelelse fra Kommissionen om sagen. |
| --- | --- |

(3)

Samtidig var der en undersøgelse i gang af de nationale ordninger for støtte til direkte udenlandske investeringer i tredjelande, som skulle have været afsluttet med en meddelelse fra Kommissionen om sagen.

| (4) | Ved brev af 18. december 2001 anmodede Kommissionen Italien om yderligere oplysninger, efter at klageren igen havde henvendt sig (der er sendt to påmindelser til Kommissionen ved brev af 31. marts 2000 og 11. oktober 2000), og på baggrund af, at Kommissionen havde udsat undersøgelsen af de direkte udenlandske investeringer. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 18. december 2001 anmodede Kommissionen Italien om yderligere oplysninger, efter at klageren igen havde henvendt sig (der er sendt to påmindelser til Kommissionen ved brev af 31. marts 2000 og 11. oktober 2000), og på baggrund af, at Kommissionen havde udsat undersøgelsen af de direkte udenlandske investeringer.

| (5) | I lyset af de oplysninger, der blev fremlagt ved brev af 20. februar 2002 og af 27. marts 2002, blev der sendt yderligere spørgsmål til de italienske myndigheder ved brev af 12. april 2002. |
| --- | --- |

(5)

I lyset af de oplysninger, der blev fremlagt ved brev af 20. februar 2002 og af 27. marts 2002, blev der sendt yderligere spørgsmål til de italienske myndigheder ved brev af 12. april 2002.

| (6) | De italienske myndigheder svarede ved brev af 21. maj 2002. Ved brev af 5. juni 2002 oplyste Kommissionen de italienske myndigheder om, at den anså de fremlagte oplysninger for at være ufuldstændige, og bad dem om at fremlægge de manglende oplysninger sammen med yderligere klarificeringer inden for 20 arbejdsdage efter modtagelsen af det pågældende brev. |
| --- | --- |

(6)

De italienske myndigheder svarede ved brev af 21. maj 2002. Ved brev af 5. juni 2002 oplyste Kommissionen de italienske myndigheder om, at den anså de fremlagte oplysninger for at være ufuldstændige, og bad dem om at fremlægge de manglende oplysninger sammen med yderligere klarificeringer inden for 20 arbejdsdage efter modtagelsen af det pågældende brev.

| (7) | Da der ikke kom noget svar, på trods af at de italienske myndigheder ved brev af 25. juni 2002 havde anmodet om, at den oprindeligt fastsatte frist blev udsat til den 31. juli, udstedte Kommissionen den 26. september 2002 et påbud om oplysninger som omhandlet i artikel 10, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (3) (i det følgende benævnt: forordning (EF) nr. 659/1999). I mellemtiden var sagen blevet overført til registret over uanmeldt støtte (NN) under nr. NN 102/2002. |
| --- | --- |

(7)

Da der ikke kom noget svar, på trods af at de italienske myndigheder ved brev af 25. juni 2002 havde anmodet om, at den oprindeligt fastsatte frist blev udsat til den 31. juli, udstedte Kommissionen den 26. september 2002 et påbud om oplysninger som omhandlet i artikel 10, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (3) (i det følgende benævnt: forordning (EF) nr. 659/1999). I mellemtiden var sagen blevet overført til registret over uanmeldt støtte (NN) under nr. NN 102/2002.

| (8) | Ved brev af 26. juni 2002 og af 4. oktober 2002 blev klageren underrettet om sagens udvikling. Ved brev af 31. oktober anmodede klageren om at få at vide, hvordan det var gået med ovennævnte påbud. |
| --- | --- |

(8)

Ved brev af 26. juni 2002 og af 4. oktober 2002 blev klageren underrettet om sagens udvikling. Ved brev af 31. oktober anmodede klageren om at få at vide, hvordan det var gået med ovennævnte påbud.

| (9) | De italienske myndigheder fremlagde de ønskede oplysninger ved brev af 16. oktober 2002 og sendte yderligere oplysninger ved brev af 24. oktober 2002. |
| --- | --- |

(9)

De italienske myndigheder fremlagde de ønskede oplysninger ved brev af 16. oktober 2002 og sendte yderligere oplysninger ved brev af 24. oktober 2002.

| (10) | Ved brev af 24. januar 2003 oplyste Kommissionen Italien om sin beslutning om at indlede proceduren i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, nu EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, med hensyn til den pågældende støtte (4). |
| --- | --- |

(10)

Ved brev af 24. januar 2003 oplyste Kommissionen Italien om sin beslutning om at indlede proceduren i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, nu EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, med hensyn til den pågældende støtte (4).

| (11) | Klageren blev oplyst herom ved brev af 29. januar 2003. |
| --- | --- |

(11)

Klageren blev oplyst herom ved brev af 29. januar 2003.

| (12) | Da klageren endnu ikke havde modtaget det pågældende brev, sendte han en påmindelse til Kommissionen ved brev af 10. februar 2003. |
| --- | --- |

(12)

Da klageren endnu ikke havde modtaget det pågældende brev, sendte han en påmindelse til Kommissionen ved brev af 10. februar 2003.

| (13) | Som opfølgning på meddelelsen til de italienske myndigheder om indledning af proceduren, sendte WAM SpA straks et brev til Kommissionen (brev af 10. februar 2003). |
| --- | --- |

(13)

Som opfølgning på meddelelsen til de italienske myndigheder om indledning af proceduren, sendte WAM SpA straks et brev til Kommissionen (brev af 10. februar 2003).

| (14) | Ved brev af 27. februar 2003 anmodede Italien om, at fristen på 15 dage til at fremsætte bemærkninger om fortrolighed, som fastsat i Kommissionens beslutning, blev udsat til den 7. marts. |
| --- | --- |

(14)

Ved brev af 27. februar 2003 anmodede Italien om, at fristen på 15 dage til at fremsætte bemærkninger om fortrolighed, som fastsat i Kommissionens beslutning, blev udsat til den 7. marts.

| (15) | Ved brev af 10. marts 2003 anmodede Italien Kommissionen om ikke at offentliggøre beslutningen, da modtageren var villig til at tilbagebetale støtten, hvilket WAM SpA havde meddelt Kommissionen direkte ved brev af 13. marts 2003. |
| --- | --- |

(15)

Ved brev af 10. marts 2003 anmodede Italien Kommissionen om ikke at offentliggøre beslutningen, da modtageren var villig til at tilbagebetale støtten, hvilket WAM SpA havde meddelt Kommissionen direkte ved brev af 13. marts 2003.

| (16) | Ved brev af 18. marts 2003 meddelte Kommissionen, at det for at undgå offentliggørelse var nødvendigt at træffe en endelig beslutning om lukning af sagen, hvilket forudsatte fremlæggelse af bevis for, at de to støtterater med tillæg af renter, beregnet efter en metode, som er godkendt af Kommissionen, rent faktisk var blevet tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(16)

Ved brev af 18. marts 2003 meddelte Kommissionen, at det for at undgå offentliggørelse var nødvendigt at træffe en endelig beslutning om lukning af sagen, hvilket forudsatte fremlæggelse af bevis for, at de to støtterater med tillæg af renter, beregnet efter en metode, som er godkendt af Kommissionen, rent faktisk var blevet tilbagebetalt.

| (17) | Eftersom det beløb, den italienske regering foreslog i brev af 13. maj 2003, var betydelig lavere end Kommissionens første overslag over støttens subventionsækvivalent på grundlag af de oplysninger, der forelå ved indledningen af proceduren, underrettede Kommissionen ved brev af 22. maj 2003 de italienske myndigheder om, at det beløb, der var foreslået tilbagebetalt, ikke opfyldte kriterierne, og at offentliggørelsen derfor ville finde sted snarest. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom det beløb, den italienske regering foreslog i brev af 13. maj 2003, var betydelig lavere end Kommissionens første overslag over støttens subventionsækvivalent på grundlag af de oplysninger, der forelå ved indledningen af proceduren, underrettede Kommissionen ved brev af 22. maj 2003 de italienske myndigheder om, at det beløb, der var foreslået tilbagebetalt, ikke opfyldte kriterierne, og at offentliggørelsen derfor ville finde sted snarest.

| (18) | Ved brev af 13. juni 2003 udbad klageren sig oplysninger om offentliggørelsen af beslutningen. Kommissionen svarede ved brev af 18. juni 2003. Samme dag blev der sendt en yderligere meddelelse til klageren pr. e-mail for med det samme at informere ham om, at offentliggørelsen netop havde fundet sted. |
| --- | --- |

(18)

Ved brev af 13. juni 2003 udbad klageren sig oplysninger om offentliggørelsen af beslutningen. Kommissionen svarede ved brev af 18. juni 2003. Samme dag blev der sendt en yderligere meddelelse til klageren pr. e-mail for med det samme at informere ham om, at offentliggørelsen netop havde fundet sted.

| (19) | Ved fax af 1. juli 2003, efterfulgt at et brev afsendt samme dag, fremsendte WAM SpA en anmodning om indsigt i alle sagens akter, hvilket Kommissionen afviste ved brev af 14. juli 2003. |
| --- | --- |

(19)

Ved fax af 1. juli 2003, efterfulgt at et brev afsendt samme dag, fremsendte WAM SpA en anmodning om indsigt i alle sagens akter, hvilket Kommissionen afviste ved brev af 14. juli 2003.

| (20) | Ved brev af 20. juni 2003 reagerede WAM SpA direkte på Kommissionens meddelelse til de italienske myndigheder om, at den havde offentliggjort beslutningen. Kommissionen svarede ved brev af 11. juli 2003. |
| --- | --- |

(20)

Ved brev af 20. juni 2003 reagerede WAM SpA direkte på Kommissionens meddelelse til de italienske myndigheder om, at den havde offentliggjort beslutningen. Kommissionen svarede ved brev af 11. juli 2003.

| (21) | Ved brev af 27. juni 2003 oplyste klageren, at han havde til hensigt at kræve erstatning af WAM SpA for de tab, han havde lidt, hvis Kommissionens endelige beslutning blev negativ, og han udbad sig oplysninger om, hvilken procedure der skulle følges. |
| --- | --- |

(21)

Ved brev af 27. juni 2003 oplyste klageren, at han havde til hensigt at kræve erstatning af WAM SpA for de tab, han havde lidt, hvis Kommissionens endelige beslutning blev negativ, og han udbad sig oplysninger om, hvilken procedure der skulle følges.

| (22) | Ved brev af 4. juli 2003 meddelte Morton Machine Company Limited, at virksomheden var blevet indstævnet for en italiensk ret af WAM SpA, som på sin side krævede erstatning, og spurgte Kommissionen, om den kunne udvirke, at denne stævning blev trukket tilbage. |
| --- | --- |

(22)

Ved brev af 4. juli 2003 meddelte Morton Machine Company Limited, at virksomheden var blevet indstævnet for en italiensk ret af WAM SpA, som på sin side krævede erstatning, og spurgte Kommissionen, om den kunne udvirke, at denne stævning blev trukket tilbage.

| (23) | Ved brev af 10. juli 2003 svarede Kommissionen på begge breve fra Morton Machine Company. |
| --- | --- |

(23)

Ved brev af 10. juli 2003 svarede Kommissionen på begge breve fra Morton Machine Company.

| (24) | Ved brev af 16. juli 2003 fremsatte interesserede tredjeparter deres bemærkninger, idet de anmodede om, at disse ville blive behandlet fortroligt. |
| --- | --- |

(24)

Ved brev af 16. juli 2003 fremsatte interesserede tredjeparter deres bemærkninger, idet de anmodede om, at disse ville blive behandlet fortroligt.

| (25) | Den 23. juli 2003 fandt der et møde sted mellem Kommissionens tjenestegrene og de italienske myndigheder. Forud for mødet havde de italienske myndigheder fremsendt nogle oplysninger ved brev af 22. juli 2003, som blev registreret den 25. juli 2003, dvs. den dato, hvor brevet blev modtaget. Andre oplysninger blev sendt til Kommissionen ved brev af 8. august 2003 direkte fra ministerpræsidentens kontor (afdelingen for koordineringen af fællesskabspolitikken). |
| --- | --- |

(25)

Den 23. juli 2003 fandt der et møde sted mellem Kommissionens tjenestegrene og de italienske myndigheder. Forud for mødet havde de italienske myndigheder fremsendt nogle oplysninger ved brev af 22. juli 2003, som blev registreret den 25. juli 2003, dvs. den dato, hvor brevet blev modtaget. Andre oplysninger blev sendt til Kommissionen ved brev af 8. august 2003 direkte fra ministerpræsidentens kontor (afdelingen for koordineringen af fællesskabspolitikken).

| (26) | Ved brev af 21. august 2003 spurgte Morton Machine Company Limited, om der allerede var blevet truffet en endelig beslutning, og bad om at blive holdt løbende underrettet om situationens udvikling. Kommissionen svarede ved brev af 28. august 2003. |
| --- | --- |

(26)

Ved brev af 21. august 2003 spurgte Morton Machine Company Limited, om der allerede var blevet truffet en endelig beslutning, og bad om at blive holdt løbende underrettet om situationens udvikling. Kommissionen svarede ved brev af 28. august 2003.

| (27) | Ved brev af 19. september 2003 sendte Italien Kommissionen sine bemærkninger til beslutningen om at indlede en formel undersøgelsesprocedure. |
| --- | --- |

(27)

Ved brev af 19. september 2003 sendte Italien Kommissionen sine bemærkninger til beslutningen om at indlede en formel undersøgelsesprocedure.

| (28) | Ved brev af 3. november 2003 meddelte Italien sine kommentarer til bemærkningerne fra interesserede tredjeparter. |
| --- | --- |

(28)

Ved brev af 3. november 2003 meddelte Italien sine kommentarer til bemærkningerne fra interesserede tredjeparter.

| (29) | Som opfølgning af WAM SpA's erstatningskrav af 30. juli 2003, blev afslaget på aktindsigt bekræftet af Generalsekretariatet ved brev af 16. september 2003. |
| --- | --- |

(29)

Som opfølgning af WAM SpA's erstatningskrav af 30. juli 2003, blev afslaget på aktindsigt bekræftet af Generalsekretariatet ved brev af 16. september 2003.

| (30) | Ved brev af 14. januar 2004 fremsendte Italien de dokumenter, der manglede i svaret af 19. september 2003. |
| --- | --- |

(30)

Ved brev af 14. januar 2004 fremsendte Italien de dokumenter, der manglede i svaret af 19. september 2003.

| (31) | Den 19. maj 2004 vedtog Kommissionen en beslutning i henhold til artikel 7, stk. 3 og 5, i forordning (EF) nr. 659/1999 (5). |
| --- | --- |

(31)

Den 19. maj 2004 vedtog Kommissionen en beslutning i henhold til artikel 7, stk. 3 og 5, i forordning (EF) nr. 659/1999 (5).

| (32) | Såvel WAM SpA som Italien indbragte Kommissionens beslutning af 19. maj 2004 for Retten i Første Instans. Retten i Første Instans forenede sagerne og afsagde den 6. september 2006 en dom, hvorved Kommissionens beslutning blev annulleret, idet Kommissionen havde undladt at give en tilstrækkelig begrundelse for, at støtten på baggrund af sagens omstændigheder ville kunne påvirke handelen og konkurrencen på det indre marked (6). |
| --- | --- |

(32)

Såvel WAM SpA som Italien indbragte Kommissionens beslutning af 19. maj 2004 for Retten i Første Instans. Retten i Første Instans forenede sagerne og afsagde den 6. september 2006 en dom, hvorved Kommissionens beslutning blev annulleret, idet Kommissionen havde undladt at give en tilstrækkelig begrundelse for, at støtten på baggrund af sagens omstændigheder ville kunne påvirke handelen og konkurrencen på det indre marked (6).

| (33) | Kommissionen ankede dommen fra Retten i Første Instans. Den 30. april 2009 afviste Domstolen Kommissionens anke (7). |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen ankede dommen fra Retten i Første Instans. Den 30. april 2009 afviste Domstolen Kommissionens anke (7).

II.   BESKRIVELSE AF STØTTEN

| (34) | WAM SpA er et selskab i henhold til italiensk ret med hjemsted i Cavezzo, Italien. I undersøgelsesperioden — fra 1995 til 2000 — beskæftigede selskabet sig med produktion af og handel med snegletransportører og fødere, støvfiltre og ventiler til industrianlæg. På disse markeder er antallet af producenter med hjemsted i EU stort. WAM SpA skulle især inden for støvfiltre klare sig over for en række større konkurrerende producenter i EU med avancerede teknologier og en veludviklet salgsorganisation (8). |
| --- | --- |

(34)

WAM SpA er et selskab i henhold til italiensk ret med hjemsted i Cavezzo, Italien. I undersøgelsesperioden — fra 1995 til 2000 — beskæftigede selskabet sig med produktion af og handel med snegletransportører og fødere, støvfiltre og ventiler til industrianlæg. På disse markeder er antallet af producenter med hjemsted i EU stort. WAM SpA skulle især inden for støvfiltre klare sig over for en række større konkurrerende producenter i EU med avancerede teknologier og en veludviklet salgsorganisation (8).

| (35) | Hvad angår WAM SpA's tilstedeværelse på det italienske marked, var virksomhedens markedsandel inden for området snegletransportører til cement på 60 % i 1991, 50 % i 2000 og 55 % i 2003. Hvad angår støvfiltre, var WAM SpA's markedsandel i den pågældende sektor 40 % i 1991, for derefter at nå 50 % i 2000 og 60 % i 2003 (9). |
| --- | --- |

(35)

Hvad angår WAM SpA's tilstedeværelse på det italienske marked, var virksomhedens markedsandel inden for området snegletransportører til cement på 60 % i 1991, 50 % i 2000 og 55 % i 2003. Hvad angår støvfiltre, var WAM SpA's markedsandel i den pågældende sektor 40 % i 1991, for derefter at nå 50 % i 2000 og 60 % i 2003 (9).

| (36) | Fra 1997 øgede WAM SpA også sit salg på markederne i andre af Unionens medlemsstater, især i den vestlige del af Tyskland og i Frankrig: i 2000 var virksomhedens markedsandel inden for sektoren for snegletransportører til cement 70 % i Frankrig og Tyskland og 60 % i Det Forenede Kongerige, mens WAM SpA's markedsandele for støvfiltre var 50 % i Frankrig, 20 % i Tyskland og 10 % i Det Forenede Kongerige (10). |
| --- | --- |

(36)

Fra 1997 øgede WAM SpA også sit salg på markederne i andre af Unionens medlemsstater, især i den vestlige del af Tyskland og i Frankrig: i 2000 var virksomhedens markedsandel inden for sektoren for snegletransportører til cement 70 % i Frankrig og Tyskland og 60 % i Det Forenede Kongerige, mens WAM SpA's markedsandele for støvfiltre var 50 % i Frankrig, 20 % i Tyskland og 10 % i Det Forenede Kongerige (10).

| (37) | I 1994 blev der oprettet en filial i Japan, WAM Japan, med den opgave at markedsføre de to produkter, som blev fremstillet i Italien, og for hvilke transportomkostningerne var relativt lave, nemlig støvfiltrene og ventilerne. I 1995 blev der oprettet en filial i Kina, i den første tid som et joint venture sammen med en lokal partner og senere, fra 1998, som en 100 % ejet filial tilhørende WAM SpA (11). |
| --- | --- |

(37)

I 1994 blev der oprettet en filial i Japan, WAM Japan, med den opgave at markedsføre de to produkter, som blev fremstillet i Italien, og for hvilke transportomkostningerne var relativt lave, nemlig støvfiltrene og ventilerne. I 1995 blev der oprettet en filial i Kina, i den første tid som et joint venture sammen med en lokal partner og senere, fra 1998, som en 100 % ejet filial tilhørende WAM SpA (11).

| (38) | I undersøgelsesperioden havde WAM SpA også 84 % af aktiekapitalen i »WAM Engineering Ltd«, et selskab i henhold til engelsk ret med hjemsted i Tewkesbury i Det Forenede Kongerige. Det markedssegment, som WAM Engineering Ltd arbejdede i, var projektering, produktion og salg af industrielle blandemaskiner, fortrinsvis til brug i levnedsmiddelindustrien, den kemiske og farmaceutiske industri og i miljøindustrien. |
| --- | --- |

(38)

I undersøgelsesperioden havde WAM SpA også 84 % af aktiekapitalen i »WAM Engineering Ltd«, et selskab i henhold til engelsk ret med hjemsted i Tewkesbury i Det Forenede Kongerige. Det markedssegment, som WAM Engineering Ltd arbejdede i, var projektering, produktion og salg af industrielle blandemaskiner, fortrinsvis til brug i levnedsmiddelindustrien, den kemiske og farmaceutiske industri og i miljøindustrien.

| (39) | Klageren henviste til den prispolitik, der blev praktiseret af WAM Engineering Ltd i Det Forenede Kongerige, og hævdede, at virksomheden var i stand til at tilbyde de samme produkter (industrielle blandemaskiner), som også han producerede og markedsførte, til ca. en tredjedel af hans priser — et tal, som efter hans opfattelse knap nok svarede til omkostningerne ved de nødvendige råmaterialer til produktion af de pågældende maskiner — efter hans mening takket være finansiering fra den italienske regering, som navnlig blev ydet i henhold til lov nr. 394 af 29. juli 1981 (i det følgende benævnt: lov nr. 394/81) |
| --- | --- |

(39)

Klageren henviste til den prispolitik, der blev praktiseret af WAM Engineering Ltd i Det Forenede Kongerige, og hævdede, at virksomheden var i stand til at tilbyde de samme produkter (industrielle blandemaskiner), som også han producerede og markedsførte, til ca. en tredjedel af hans priser — et tal, som efter hans opfattelse knap nok svarede til omkostningerne ved de nødvendige råmaterialer til produktion af de pågældende maskiner — efter hans mening takket være finansiering fra den italienske regering, som navnlig blev ydet i henhold til lov nr. 394 af 29. juli 1981 (i det følgende benævnt: lov nr. 394/81)

| (40) | I henhold til klageren blev der inden for rammerne af lov nr. 394/81 bevilget WAM Engineering Ltd finansiel støtte til programmer med det formål at trænge ind på markederne i lande uden for Den Europæiske Union. Lov nr. 394/81 skulle især støtte italienske virksomheder, som agtede at etablere en filial i udlandet i form af et repræsentationskontor, en salgsafdeling eller et lager. |
| --- | --- |

(40)

I henhold til klageren blev der inden for rammerne af lov nr. 394/81 bevilget WAM Engineering Ltd finansiel støtte til programmer med det formål at trænge ind på markederne i lande uden for Den Europæiske Union. Lov nr. 394/81 skulle især støtte italienske virksomheder, som agtede at etablere en filial i udlandet i form af et repræsentationskontor, en salgsafdeling eller et lager.

| (41) | De italienske myndigheder har bekræftet, at de i 1995 ydede WAM SpA støtte i form af lavtforrentede lån for et beløb på 2 281 450 000 LIT (svarende til ca. 1,18 mio. EUR) til projekter i Japan, Sydkorea og Taiwan. I henhold til de italienske myndigheder blev der rent faktisk ydet modtageren et lavtforrentet lån på 1 358 505 421 italienske lire (svarende til ca. 0,7 mio. EUR), eftersom de planlagte projekter i Korea og Taiwan ikke blev gennemført som følge af den økonomiske krise i de pågældende lande. |
| --- | --- |

(41)

De italienske myndigheder har bekræftet, at de i 1995 ydede WAM SpA støtte i form af lavtforrentede lån for et beløb på 2 281 450 000 LIT (svarende til ca. 1,18 mio. EUR) til projekter i Japan, Sydkorea og Taiwan. I henhold til de italienske myndigheder blev der rent faktisk ydet modtageren et lavtforrentet lån på 1 358 505 421 italienske lire (svarende til ca. 0,7 mio. EUR), eftersom de planlagte projekter i Korea og Taiwan ikke blev gennemført som følge af den økonomiske krise i de pågældende lande.

| (42) | Det lavtforrentede lån dækkede 85 % af de støtteberettigede omkostninger. Rentetilskuddet kunne komme op på 60 % af referencerentesatsen. Lånet skulle tilbagebetales lineært på fem år i lige store halvårlige rater, idet der skulle betales renter af det til enhver tid resterende lånebeløb. Der var fastsat en afdragsfri periode på to år. |
| --- | --- |

(42)

Det lavtforrentede lån dækkede 85 % af de støtteberettigede omkostninger. Rentetilskuddet kunne komme op på 60 % af referencerentesatsen. Lånet skulle tilbagebetales lineært på fem år i lige store halvårlige rater, idet der skulle betales renter af det til enhver tid resterende lånebeløb. Der var fastsat en afdragsfri periode på to år.

| (43) | Den nedsatte rente på det specifikke lån (4,4 %) blev beregnet i forhold til en markedsrente på 11 %. I lyset af ovenstående og på grundlag af de oplysninger, der forelå ved indledningen af proceduren, blev støtteintensiteten anslået til 16,38 % i bruttosubventionsækvivalent, hvilket svarer til støtte på 222 523 mio. LIT (ca. 115 000 EUR). |
| --- | --- |

(43)

Den nedsatte rente på det specifikke lån (4,4 %) blev beregnet i forhold til en markedsrente på 11 %. I lyset af ovenstående og på grundlag af de oplysninger, der forelå ved indledningen af proceduren, blev støtteintensiteten anslået til 16,38 % i bruttosubventionsækvivalent, hvilket svarer til støtte på 222 523 mio. LIT (ca. 115 000 EUR).

| (44) | De støtteberettigede omkostninger i forbindelse med denne støtte er opdelt i to kategorier, nemlig udgifter til med permanente strukturer i udlandet og udgifter til salgsfremstød. Der var tale om følgende udgifter, udtrykt i millioner italienske lire:






  (mio. LIT) |
| --- | --- |
| STØTTEBERETTIGEDE OMKOSTNINGER | BEVILGEDE LÅN |
| PERMANENTE STRUKTURER |
| Leje, forsikringer, faciliteter | 122,56 |
| Driftsudgifter (dvs. personale, indretning, udstyr til permanente strukturer) | 556,94 |
| Udstillingsmodeller | 38,23 |
| Konsulenttjenester | 29,43 |
| Mellemsum 1 | 747,18 |
| SALGSFREMSTØD |
| Lagerudgifter | 456,28 |
| Markedsundersøgelser | 40,95 |
| Messer og udstillinger | 12,19 |
| Reklame | 94,39 |
| Rejser i forbindelse med arbejdet | 7,52 |
| Mellemsum 2 | 611,33 |
| I alt | 1 358,51 |

(44)

De støtteberettigede omkostninger i forbindelse med denne støtte er opdelt i to kategorier, nemlig udgifter til med permanente strukturer i udlandet og udgifter til salgsfremstød. Der var tale om følgende udgifter, udtrykt i millioner italienske lire:

(mio. LIT)

STØTTEBERETTIGEDE OMKOSTNINGER

BEVILGEDE LÅN

PERMANENTE STRUKTURER

Leje, forsikringer, faciliteter

122,56

Driftsudgifter (dvs. personale, indretning, udstyr til permanente strukturer)

556,94

Udstillingsmodeller

38,23

Konsulenttjenester

29,43

Mellemsum 1

747,18

SALGSFREMSTØD

Lagerudgifter

456,28

Markedsundersøgelser

40,95

Messer og udstillinger

12,19

Reklame

94,39

Rejser i forbindelse med arbejdet

7,52

Mellemsum 2

611,33

I alt

1 358,51

| (45) | Ved brev af 21. maj 2002 erklærede de italienske myndigheder endvidere som svar på en anmodning om oplysninger fra Kommissionen, at WAM SpA den 9. november 2000 havde fået endnu et lavtforrentet lån på 1 940 579 808 italienske lire (svarende til ca. 1 mio. EUR) i henhold til den samme ordning. |
| --- | --- |

(45)

Ved brev af 21. maj 2002 erklærede de italienske myndigheder endvidere som svar på en anmodning om oplysninger fra Kommissionen, at WAM SpA den 9. november 2000 havde fået endnu et lavtforrentet lån på 1 940 579 808 italienske lire (svarende til ca. 1 mio. EUR) i henhold til den samme ordning.

| (46) | Ved indledningen af proceduren havde Kommissionen ingen præcise oplysninger om denne supplerende støtte. |
| --- | --- |

(46)

Ved indledningen af proceduren havde Kommissionen ingen præcise oplysninger om denne supplerende støtte.

III.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF PROCEDUREN

| (47) | De italienske myndigheder fremførte i deres brev af 21. maj 2002, at den støtte, der blev givet til WAM SpA i 1995 i henhold til lov nr. 394/81, lå langt under de minimis-loftet, og at støttemodtageren ikke havde modtaget anden de minimis-støtte i den pågældende treårige periode. De understregede endvidere, at støtten ikke på nogen måde kunne forbindes direkte med de eksporterede mængder. |
| --- | --- |

(47)

De italienske myndigheder fremførte i deres brev af 21. maj 2002, at den støtte, der blev givet til WAM SpA i 1995 i henhold til lov nr. 394/81, lå langt under de minimis-loftet, og at støttemodtageren ikke havde modtaget anden de minimis-støtte i den pågældende treårige periode. De understregede endvidere, at støtten ikke på nogen måde kunne forbindes direkte med de eksporterede mængder.

| (48) | Kommissionen påpegede, at de fleste af de støtteberettigede omkostninger, der blev medtaget ved beregningen af den specifikke støtte til WAM SpA i 1995, såsom udgifter til leje, forsikring og faciliteter samt driftsudgifter (især til personale, indretning og udstyr) i forbindelse med et permanent hovedsæde i udlandet, kunne betragtes som støtte til etablering og drift af et distributionsnet. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen påpegede, at de fleste af de støtteberettigede omkostninger, der blev medtaget ved beregningen af den specifikke støtte til WAM SpA i 1995, såsom udgifter til leje, forsikring og faciliteter samt driftsudgifter (især til personale, indretning og udstyr) i forbindelse med et permanent hovedsæde i udlandet, kunne betragtes som støtte til etablering og drift af et distributionsnet.

| (49) | Analogt burde udgifterne til konsulenttjenester i forbindelse med de permanente repræsentationer i udlandet, reklame og rejser i tilknytning til arbejdet efter Kommissionens opfattelse være opført som løbende udgifter i forbindelse med eksporten. |
| --- | --- |

(49)

Analogt burde udgifterne til konsulenttjenester i forbindelse med de permanente repræsentationer i udlandet, reklame og rejser i tilknytning til arbejdet efter Kommissionens opfattelse være opført som løbende udgifter i forbindelse med eksporten.

| (50) | I sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure fastslog Kommissionen som omhandlet i sidste afsnit af Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte (12), at den i tilfælde, hvor retningslinjerne på beslutningstidspunktet er erstattet af en forordning, finder, at det er forordningens bestemmelser, som gælder, såfremt disse er gunstigere end retningslinjernes. Derfor bemærkede Kommissionen i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, at det for så vidt angår de minimis-støtten, principielt er reglerne i Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte, der skal anvendes (13) (i det følgende benævnt: forordning (EF) nr. 69/2001). |
| --- | --- |

(50)

I sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure fastslog Kommissionen som omhandlet i sidste afsnit af Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte (12), at den i tilfælde, hvor retningslinjerne på beslutningstidspunktet er erstattet af en forordning, finder, at det er forordningens bestemmelser, som gælder, såfremt disse er gunstigere end retningslinjernes. Derfor bemærkede Kommissionen i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, at det for så vidt angår de minimis-støtten, principielt er reglerne i Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte, der skal anvendes (13) (i det følgende benævnt: forordning (EF) nr. 69/2001).

| (51) | Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 gælder imidlertid ikke støtte til eksportrelaterede aktiviteter, dvs. støtte, der er direkte knyttet til de eksporterede mængder, som f.eks. til etablering og drift af et distributionsnet eller til andre løbende udgifter i forbindelse med eksportvirksomhed, jf. artikel 1, litra a). |
| --- | --- |

(51)

Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 gælder imidlertid ikke støtte til eksportrelaterede aktiviteter, dvs. støtte, der er direkte knyttet til de eksporterede mængder, som f.eks. til etablering og drift af et distributionsnet eller til andre løbende udgifter i forbindelse med eksportvirksomhed, jf. artikel 1, litra a).

| (52) | Med hensyn til, hvorvidt den foreliggende støtte opfylder de relevante de minimis-regler, skal det bemærkes, at Kommissionen i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure fastslog, at Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til små og mellemstore virksomheder fra 1992 (14) (i det følgende benævnt: rammebestemmelserne for SMV'er fra 1992) ikke eksplicit udelukkede eksportstøtte, men fastsatte et loft for støtten på 50 000 ECU. |
| --- | --- |

(52)

Med hensyn til, hvorvidt den foreliggende støtte opfylder de relevante de minimis-regler, skal det bemærkes, at Kommissionen i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure fastslog, at Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til små og mellemstore virksomheder fra 1992 (14) (i det følgende benævnt: rammebestemmelserne for SMV'er fra 1992) ikke eksplicit udelukkede eksportstøtte, men fastsatte et loft for støtten på 50 000 ECU.

| (53) | På baggrund af ovenstående gav Kommissionen i sin beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure udtryk for tvivl om, hvorvidt støtten til WAM SpA i 1995 i henhold til lov nr. 394/81 kunne betragtes som værende i overensstemmelse med nogen relevant de minimis-regel. |
| --- | --- |

(53)

På baggrund af ovenstående gav Kommissionen i sin beslutning om at indlede en formel undersøgelsesprocedure udtryk for tvivl om, hvorvidt støtten til WAM SpA i 1995 i henhold til lov nr. 394/81 kunne betragtes som værende i overensstemmelse med nogen relevant de minimis-regel.

| (54) | Efter en foreløbig undersøgelse nærede Kommissionen endvidere alvorlig tvivl om, hvorvidt støtte til WAM kunne betragtes som forenelig med EF-traktaten, nu EUF-traktaten, i henhold til nogen bestemmelse. |
| --- | --- |

(54)

Efter en foreløbig undersøgelse nærede Kommissionen endvidere alvorlig tvivl om, hvorvidt støtte til WAM kunne betragtes som forenelig med EF-traktaten, nu EUF-traktaten, i henhold til nogen bestemmelse.

| (55) | På det tidspunkt, hvor den formelle undersøgelsesprocedure blev indledt, havde Kommissionen ingen oplysninger om noget specifikt aspekt — som f.eks. støtteintensiteten eller de støtteberettigede omkostninger — i forbindelse med den støtte, »WAM-gruppen« (som de italienske myndigheder kaldte den) havde modtaget i 2000, igen i form af et lavtforrentet lån som omhandlet i lov 394/81, eftersom de italienske myndigheder ikke havde fremlagt nogen oplysninger herom. |
| --- | --- |

(55)

På det tidspunkt, hvor den formelle undersøgelsesprocedure blev indledt, havde Kommissionen ingen oplysninger om noget specifikt aspekt — som f.eks. støtteintensiteten eller de støtteberettigede omkostninger — i forbindelse med den støtte, »WAM-gruppen« (som de italienske myndigheder kaldte den) havde modtaget i 2000, igen i form af et lavtforrentet lån som omhandlet i lov 394/81, eftersom de italienske myndigheder ikke havde fremlagt nogen oplysninger herom.

| (56) | Derfor var Kommissionen i denne fase af proceduren ikke i stand til at vurdere den specifikke støtte præcist. Kommissionen udtrykte dog tvivl om, hvorvidt denne støtte — der havde samme formål og blev ydet på samme juridiske grundlag som støtten i 1995 — kunne betragtes som værende i overensstemmelse med bestemmelserne i den daværende EF-traktat, nu EUF-traktaten, på grundlag af nogen relevante bestemmelser. |
| --- | --- |

(56)

Derfor var Kommissionen i denne fase af proceduren ikke i stand til at vurdere den specifikke støtte præcist. Kommissionen udtrykte dog tvivl om, hvorvidt denne støtte — der havde samme formål og blev ydet på samme juridiske grundlag som støtten i 1995 — kunne betragtes som værende i overensstemmelse med bestemmelserne i den daværende EF-traktat, nu EUF-traktaten, på grundlag af nogen relevante bestemmelser.

| (57) | De italienske myndigheder påpegede endvidere i deres brev af 24. oktober 2002, at der aldrig var ydet støtte direkte til »WAM Engineering«, og at der ikke fandtes noget selskab registreret under dette navn i det italienske selskabsregister. Kommissionen havde dog bemærket for det første, at WAM SpA var indehaver af 84 % af aktierne i »WAM Engineering Ltd«, og for det andet, at de italienske myndigheder allerede i deres brev af 11. oktober 1999 havde meddelt, at »WAM SpA« havde fået et lavtforrentet lån i henhold til lov nr. 394/81, og i brev af 21. maj 2002 yderligere havde tilføjet, at WAM-gruppen havde fået endnu et rentelettet lån under samme ordning den 9. november 2000. |
| --- | --- |

(57)

De italienske myndigheder påpegede endvidere i deres brev af 24. oktober 2002, at der aldrig var ydet støtte direkte til »WAM Engineering«, og at der ikke fandtes noget selskab registreret under dette navn i det italienske selskabsregister. Kommissionen havde dog bemærket for det første, at WAM SpA var indehaver af 84 % af aktierne i »WAM Engineering Ltd«, og for det andet, at de italienske myndigheder allerede i deres brev af 11. oktober 1999 havde meddelt, at »WAM SpA« havde fået et lavtforrentet lån i henhold til lov nr. 394/81, og i brev af 21. maj 2002 yderligere havde tilføjet, at WAM-gruppen havde fået endnu et rentelettet lån under samme ordning den 9. november 2000.

IV.   BEMÆRKNINGER FRA DE INTERESSEREDE PARTER

| (58) | I forbindelse med beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure modtog Kommissionen bemærkninger fra en interesseret tredjepart om den foreliggende sag. Vedkommende anmodede om fortrolig behandling. |
| --- | --- |

(58)

I forbindelse med beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure modtog Kommissionen bemærkninger fra en interesseret tredjepart om den foreliggende sag. Vedkommende anmodede om fortrolig behandling.

| (59) | I sine bemærkninger hilste vedkommende Kommissionens bestræbelser for at genoprette normale vilkår for konkurrencen i denne specifikke sektor velkommen og klagede over de tekniske færdigheder og arbejdspladser, der var gået tabt på grund af WAM SpA’s markedsposition. |
| --- | --- |

(59)

I sine bemærkninger hilste vedkommende Kommissionens bestræbelser for at genoprette normale vilkår for konkurrencen i denne specifikke sektor velkommen og klagede over de tekniske færdigheder og arbejdspladser, der var gået tabt på grund af WAM SpA’s markedsposition.

| (60) | Ved brev af 3. november 2003 påpegede de italienske myndigheder, som var blevet underrettet om den pågældende tredjeparts bemærkninger ved Kommissionens brev af 25. september 2003, at disse bemærkninger efter deres opfattelse ikke udgjorde noget egentligt nyt bidrag, idet de blot bekræftede nogle påstande, som f.eks. klageren allerede havde fremført i forbindelse med sagen. De italienske myndigheder finder især, at der foreligger tilstrækkeligt bevis for, at der ingen forbindelse er mellem de forhold, der omtales i ovennævnte bemærkninger, og finansieringen af WAM SpA i henhold til lov nr. 394/81. |
| --- | --- |

(60)

Ved brev af 3. november 2003 påpegede de italienske myndigheder, som var blevet underrettet om den pågældende tredjeparts bemærkninger ved Kommissionens brev af 25. september 2003, at disse bemærkninger efter deres opfattelse ikke udgjorde noget egentligt nyt bidrag, idet de blot bekræftede nogle påstande, som f.eks. klageren allerede havde fremført i forbindelse med sagen. De italienske myndigheder finder især, at der foreligger tilstrækkeligt bevis for, at der ingen forbindelse er mellem de forhold, der omtales i ovennævnte bemærkninger, og finansieringen af WAM SpA i henhold til lov nr. 394/81.

V.   DE ITALIENSKE MYNDIGHEDERS BEMÆRKNINGER

| (61) | Hvad angår lånet fra 1995, har de italienske myndigheder fremlagt beviser for, at WAM SpA i henhold til sit årsregnskab for 1994 opfyldte definitionen af en mellemstor virksomhed i henhold til punkt 2.2 i rammebestemmelserne for SMV fra 1992 på tidspunktet for tildelingen af den første støtte samt ved indgivelsen af ansøgningen herom, eftersom den havde 163 medarbejdere, havde en årsomsætning på 16,8 mio. EUR og en samlet balance på 20,1 mio. EUR og endelig var ejet af to selskaber, som begge opfyldte definitionen af små og mellemstore virksomheder. Derimod er de italienske myndigheder selv enige i, at WAM SpA ikke længere var en SMV efter 1998 og dermed heller ikke, da den anden støtte blev tildelt (i 2000). |
| --- | --- |

(61)

Hvad angår lånet fra 1995, har de italienske myndigheder fremlagt beviser for, at WAM SpA i henhold til sit årsregnskab for 1994 opfyldte definitionen af en mellemstor virksomhed i henhold til punkt 2.2 i rammebestemmelserne for SMV fra 1992 på tidspunktet for tildelingen af den første støtte samt ved indgivelsen af ansøgningen herom, eftersom den havde 163 medarbejdere, havde en årsomsætning på 16,8 mio. EUR og en samlet balance på 20,1 mio. EUR og endelig var ejet af to selskaber, som begge opfyldte definitionen af små og mellemstore virksomheder. Derimod er de italienske myndigheder selv enige i, at WAM SpA ikke længere var en SMV efter 1998 og dermed heller ikke, da den anden støtte blev tildelt (i 2000).

| (62) | Der er ikke kommet væsentlige nye elementer til vedrørende den første tildeling af støtte, der kan supplere det kendskab, Kommissionen allerede havde ved indledningen af proceduren, med undtagelse af det forhold, at lånet blev stillet til rådighed for støttemodtageren i en række rater, for hvilke den afdragsfrie periode kunne spænde fra to år til ingenting. Den oprindelige kontrakt indeholdt tilsyneladende ingen bestemmelser om regulering af rentesatsen. Tilbagebetalingen af dette lån skulle efter planen være afsluttet i april 2004. |
| --- | --- |

(62)

Der er ikke kommet væsentlige nye elementer til vedrørende den første tildeling af støtte, der kan supplere det kendskab, Kommissionen allerede havde ved indledningen af proceduren, med undtagelse af det forhold, at lånet blev stillet til rådighed for støttemodtageren i en række rater, for hvilke den afdragsfrie periode kunne spænde fra to år til ingenting. Den oprindelige kontrakt indeholdt tilsyneladende ingen bestemmelser om regulering af rentesatsen. Tilbagebetalingen af dette lån skulle efter planen være afsluttet i april 2004.

| (63) | Med hensyn til lånet i 2000 oplyste de italienske myndigheder efter indledningen af proceduren ved brev af 25. juli 2003, at det samlede beløb var 3 603 574 689 italienske lire (svarende til 1 861 091,01 EUR) i stedet for 1 940 579 808 italienske lire (svarende til ca. 1 mio. EUR), som oprindelig oplyst i brev af 21. maj 2002 og anført i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, eftersom man med det sidste tal kun henviste til den del af lånet, der allerede var udbetalt på det tidspunkt, brevet blev skrevet, uden at tage det samlede støttebeløb i betragtning. |
| --- | --- |

(63)

Med hensyn til lånet i 2000 oplyste de italienske myndigheder efter indledningen af proceduren ved brev af 25. juli 2003, at det samlede beløb var 3 603 574 689 italienske lire (svarende til 1 861 091,01 EUR) i stedet for 1 940 579 808 italienske lire (svarende til ca. 1 mio. EUR), som oprindelig oplyst i brev af 21. maj 2002 og anført i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, eftersom man med det sidste tal kun henviste til den del af lånet, der allerede var udbetalt på det tidspunkt, brevet blev skrevet, uden at tage det samlede støttebeløb i betragtning.

| (64) | Rent faktisk er der udbetalt yderligere to rater af støtten herefter. Den sidste rate på 248 091,01 EUR blev således udbetalt den 22. januar 2003. Betingelserne for ydelsen af dette lån er de samme som for lånet i 1995, eftersom begge blev ydet i henhold til lov nr. 394/81. Beslutningen om at tildele hele lånebeløbet i 2000 blev truffet den 9. november 2000, og kontrakten blev underskrevet den 20. december 2000. |
| --- | --- |

(64)

Rent faktisk er der udbetalt yderligere to rater af støtten herefter. Den sidste rate på 248 091,01 EUR blev således udbetalt den 22. januar 2003. Betingelserne for ydelsen af dette lån er de samme som for lånet i 1995, eftersom begge blev ydet i henhold til lov nr. 394/81. Beslutningen om at tildele hele lånebeløbet i 2000 blev truffet den 9. november 2000, og kontrakten blev underskrevet den 20. december 2000.

| (65) | De italienske myndigheder fremsendte som bilag til brev af 22. juli 2003 følgende oversigt over de støtteberettigede omkostninger i forbindelse med den foreliggende støtte:






  (tusind EUR) |
| --- | --- |
| STØTTEBERETTIGEDE OMKOSTNINGER | BEVILGEDE LÅN |
| PERMANENTE STRUKTURER |
| Leje og indretning af lokaler, køretøjer | 331,27 |
| Driftsudgifter (drift, varer og personale) | 973,50 |
| Udstillingsmodeller | 0,87 |
| Uddannelse | 25,24 |
| Konsulenttjenester | 30,29 |
| Mellemsum 1 | 1 361,17 |
| SALGSFREMSTØD |
| Lagerudgifter | 353,39 |
| Messer og udstillinger | 6,37 |
| Reklame | 42,74 |
| Rejser i forbindelse med arbejdet | 94,84 |
| Kunderejser til Italien | 2,59 |
| Mellemsum 2 | 499,92 |
| I alt | 1 861,09 |

(65)

De italienske myndigheder fremsendte som bilag til brev af 22. juli 2003 følgende oversigt over de støtteberettigede omkostninger i forbindelse med den foreliggende støtte:

(tusind EUR)

STØTTEBERETTIGEDE OMKOSTNINGER

BEVILGEDE LÅN

PERMANENTE STRUKTURER

Leje og indretning af lokaler, køretøjer

331,27

Driftsudgifter (drift, varer og personale)

973,50

Udstillingsmodeller

0,87

Uddannelse

25,24

Konsulenttjenester

30,29

Mellemsum 1

1 361,17

SALGSFREMSTØD

Lagerudgifter

353,39

Messer og udstillinger

6,37

Reklame

42,74

Rejser i forbindelse med arbejdet

94,84

Kunderejser til Italien

2,59

Mellemsum 2

499,92

I alt

1 861,09

| (66) | Det fremgår endvidere af de dokumenter, der er vedlagt brev af 14. januar 2004, at programmet i Kina skulle gennemføres i fællesskab af WAM SpA og »WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd«, som er et lokalt firma, der ejes 100 % af WAM SpA. |
| --- | --- |

(66)

Det fremgår endvidere af de dokumenter, der er vedlagt brev af 14. januar 2004, at programmet i Kina skulle gennemføres i fællesskab af WAM SpA og »WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd«, som er et lokalt firma, der ejes 100 % af WAM SpA.

| (67) | Som støtteberettigede omkostninger er medregnet leje af kontorlokaler, lager, udstillingslokale og serviceværksted (med et samlet areal på 7 500 m2), køb, leje eller leasing af 3 køretøjer samt personale i moderselskabet og i udlandet (herunder 1 salgsdirektør og 6 teknikere). |
| --- | --- |

(67)

Som støtteberettigede omkostninger er medregnet leje af kontorlokaler, lager, udstillingslokale og serviceværksted (med et samlet areal på 7 500 m2), køb, leje eller leasing af 3 køretøjer samt personale i moderselskabet og i udlandet (herunder 1 salgsdirektør og 6 teknikere).

| (68) | Renten på det specifikke lån var 2,32 %, dvs. 40 % af den referencesats på 5,8 %, der gjaldt på tildelingstidspunktet. Endnu en gang indeholder kontrakten ingen bestemmelser om ændring af rentesatsen i lånets løbetid. Lånet blev udbetalt til modtageren i flere rater, således at den afdragsfrie periode varierer fra 2 år til ingenting. |
| --- | --- |

(68)

Renten på det specifikke lån var 2,32 %, dvs. 40 % af den referencesats på 5,8 %, der gjaldt på tildelingstidspunktet. Endnu en gang indeholder kontrakten ingen bestemmelser om ændring af rentesatsen i lånets løbetid. Lånet blev udbetalt til modtageren i flere rater, således at den afdragsfrie periode varierer fra 2 år til ingenting.

| (69) | Med hensyn til tilbagebetalingen fremgår det af oplysningerne fra de italienske myndigheder, at den afdragsfrie periode på to år, hvor der kun blev betalt renter af de rater af lånet, der allerede var udbetalt til modtageren, udløb den 20. februar 2003. Den 20. august 2003 begyndte den femårige tilbagebetalingsperiode. Tilbagebetalingen skulle ske lineært i lige store halvårlige rater, idet der skulle betales renter af det til enhver tid resterende lånebeløb. Tilbagebetalingen skulle dermed efter planen være afsluttet inden den 20. februar 2008. |
| --- | --- |

(69)

Med hensyn til tilbagebetalingen fremgår det af oplysningerne fra de italienske myndigheder, at den afdragsfrie periode på to år, hvor der kun blev betalt renter af de rater af lånet, der allerede var udbetalt til modtageren, udløb den 20. februar 2003. Den 20. august 2003 begyndte den femårige tilbagebetalingsperiode. Tilbagebetalingen skulle ske lineært i lige store halvårlige rater, idet der skulle betales renter af det til enhver tid resterende lånebeløb. Tilbagebetalingen skulle dermed efter planen være afsluttet inden den 20. februar 2008.

| (70) | Hvad angår justering af rentesatsen i tilbagebetalingsperioden, fremfører de italienske myndigheder endvidere, at der rent faktisk findes generelle regler i det italienske retssystem, der tillader en sådan nedsættelse. |
| --- | --- |

(70)

Hvad angår justering af rentesatsen i tilbagebetalingsperioden, fremfører de italienske myndigheder endvidere, at der rent faktisk findes generelle regler i det italienske retssystem, der tillader en sådan nedsættelse.

| (71) | I forbindelse med begge støttetildelinger hævdede de italienske myndigheder, at udgifterne til den obligatoriske bankgaranti, der kræves inden udstedelsen af lånene, skulle trækkes fra støttebeløbet. |
| --- | --- |

(71)

I forbindelse med begge støttetildelinger hævdede de italienske myndigheder, at udgifterne til den obligatoriske bankgaranti, der kræves inden udstedelsen af lånene, skulle trækkes fra støttebeløbet.

| (72) | Med hensyn til WAM SpA's eksport til lande i og uden for EU er fremsendt følgende data:








  ÅR | EKSPORT TIL LANDE INDEN FOR EU | EKSPORT TIL LANDE UDEN FOR EU | SAMLET EKSPORT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995 | 10 237 196 | 4 477 951 | 14 715 147 |
| 1996 | 9 338 640 | 5 592 122 | 14 930 762 |
| 1997 | 9 974 814 | 5 813 442 | 15 788 256 |
| 1998 | 10 780 161 | 5 346 514 | 16 126 675 |
| 1999 | 11 885 473 | 5 276 525 | 17 161 998 |

(72)

Med hensyn til WAM SpA's eksport til lande i og uden for EU er fremsendt følgende data:

ÅR

EKSPORT TIL LANDE INDEN FOR EU

EKSPORT TIL LANDE UDEN FOR EU

SAMLET EKSPORT

1995

10 237 196

4 477 951

14 715 147

1996

9 338 640

5 592 122

14 930 762

1997

9 974 814

5 813 442

15 788 256

1998

10 780 161

5 346 514

16 126 675

1999

11 885 473

5 276 525

17 161 998

| (73) | De italienske myndigheder meddelte Kommissionen, at de samlede eksporttal i ovenstående tabel udgør mellem 52 % og 57,5 % af WAM SpA’s samlede årlige omsætning for henholdsvis 1995 og 1999. |
| --- | --- |

(73)

De italienske myndigheder meddelte Kommissionen, at de samlede eksporttal i ovenstående tabel udgør mellem 52 % og 57,5 % af WAM SpA’s samlede årlige omsætning for henholdsvis 1995 og 1999.

| (74) | Endelig erkender de italienske myndigheder, at ingen af de to undersøgte lån er omfattet af bestemmelserne i hverken Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 eller (EF) nr. 70/2001 (15), men de er dog af den opfattelse, at incitamenter til EU-virksomheder med henblik på finansiering af programmer, der skal gennemføres uden for EU, ikke er omfattet af EF-traktatens artikel 87, nu EUF-traktatens artikel 107, stk. 3. |
| --- | --- |

(74)

Endelig erkender de italienske myndigheder, at ingen af de to undersøgte lån er omfattet af bestemmelserne i hverken Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 eller (EF) nr. 70/2001 (15), men de er dog af den opfattelse, at incitamenter til EU-virksomheder med henblik på finansiering af programmer, der skal gennemføres uden for EU, ikke er omfattet af EF-traktatens artikel 87, nu EUF-traktatens artikel 107, stk. 3.

VI.   VURDERING AF STØTTEN

| (75) | I henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(75)

I henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (76) | Af bestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, fremgår, at en foranstaltning skal opfylde fire specifikke betingelser for at blive klassificeret som statsstøtte: for det første skal det dreje sig om en statslig intervention finansieret med statsmidler, for det andet skal en sådan intervention give modtageren en selektiv fordel, for det tredje skal foranstaltningen kunne påvirke handlen mellem medlemsstaterne, og for det fjerde skal den fordreje eller true med at fordreje konkurrencen. |
| --- | --- |

(76)

Af bestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, fremgår, at en foranstaltning skal opfylde fire specifikke betingelser for at blive klassificeret som statsstøtte: for det første skal det dreje sig om en statslig intervention finansieret med statsmidler, for det andet skal en sådan intervention give modtageren en selektiv fordel, for det tredje skal foranstaltningen kunne påvirke handlen mellem medlemsstaterne, og for det fjerde skal den fordreje eller true med at fordreje konkurrencen.

| (77) | Enhver direkte eller indirekte fordel, som finansieres med offentlige midler og ydes direkte af staten eller af formidlingsorganer, som handler på statens vegne under udøvelsen af de kompetencer, staten har givet dem, betragtes som offentlig støtte. Domstolens retspraksis har meget klart fastslået, at der ikke er nogen forskel mellem støtte, der ydes direkte af staten, og støtte, som udbetales til et sådant formål af offentlige eller private organer, som staten opretter til at forvalte støtten (16). |
| --- | --- |

(77)

Enhver direkte eller indirekte fordel, som finansieres med offentlige midler og ydes direkte af staten eller af formidlingsorganer, som handler på statens vegne under udøvelsen af de kompetencer, staten har givet dem, betragtes som offentlig støtte. Domstolens retspraksis har meget klart fastslået, at der ikke er nogen forskel mellem støtte, der ydes direkte af staten, og støtte, som udbetales til et sådant formål af offentlige eller private organer, som staten opretter til at forvalte støtten (16).

| (78) | De foreliggende støtteforanstaltninger blev gennemført af det udvalg, der er oprettet i henhold til artikel 2 i lov nr. 394/81 (17) (i det følgende benævnt: artikel 2-udvalget), hvad angår lånet i 1995, og af udvalget, »Comitato agevolazioni« (18), hvad angår lånet i 2000. |
| --- | --- |

(78)

De foreliggende støtteforanstaltninger blev gennemført af det udvalg, der er oprettet i henhold til artikel 2 i lov nr. 394/81 (17) (i det følgende benævnt: artikel 2-udvalget), hvad angår lånet i 1995, og af udvalget, »Comitato agevolazioni« (18), hvad angår lånet i 2000.

| (79) | Mediocredito Centrale SpA (19) indgik finansieringskontrakten med WAM SpA i 1995 for at gennemføre artikel 2-udvalgets beslutning. SIMESIT SpA (20) indgik finansieringskontrakten med WAM SpA i 2000 for at gennemføre Comitato agevolazioni's beslutning. |
| --- | --- |

(79)

Mediocredito Centrale SpA (19) indgik finansieringskontrakten med WAM SpA i 1995 for at gennemføre artikel 2-udvalgets beslutning. SIMESIT SpA (20) indgik finansieringskontrakten med WAM SpA i 2000 for at gennemføre Comitato agevolazioni's beslutning.

| (80) | I det foreliggende tilfælde er støtten følgelig ydet af statslige midler af et organ, som har handlet for den italienske stats regning med det formål at fremme de økonomiske aktiviteter på grundlag af de retningslinjer, der er udstukket af staten, og kan derfor — i overensstemmelse med Domstolens retspraksis — tilregnes staten (21). |
| --- | --- |

(80)

I det foreliggende tilfælde er støtten følgelig ydet af statslige midler af et organ, som har handlet for den italienske stats regning med det formål at fremme de økonomiske aktiviteter på grundlag af de retningslinjer, der er udstukket af staten, og kan derfor — i overensstemmelse med Domstolens retspraksis — tilregnes staten (21).

| (81) | De lavtforrentede lån forbedrede støttemodtagerens finansielle situation, idet de aflastede virksomheden for de omkostninger, den ellers skulle have afholdt for at gennemføre programmer med sigte på at erobre markedsandele uden finansiel støtte fra staten. Derfor medfører de støtteforanstaltninger, som her undersøges, en selektiv fordel for WAM SpA i forhold til virksomhedens konkurrenter i EU. |
| --- | --- |

(81)

De lavtforrentede lån forbedrede støttemodtagerens finansielle situation, idet de aflastede virksomheden for de omkostninger, den ellers skulle have afholdt for at gennemføre programmer med sigte på at erobre markedsandele uden finansiel støtte fra staten. Derfor medfører de støtteforanstaltninger, som her undersøges, en selektiv fordel for WAM SpA i forhold til virksomhedens konkurrenter i EU.

| (82) | Da WAM SpA opererer på markedet for produktion og forhandling af snegletransportører og fødere, støvfiltre og ventiler til industrianlæg, er der ingen tvivl om, at virksomheden udøver en økonomisk aktivitet på dette marked og derfor er omfattet af definitionen af en virksomhed i henhold til EU-retten (22). |
| --- | --- |

(82)

Da WAM SpA opererer på markedet for produktion og forhandling af snegletransportører og fødere, støvfiltre og ventiler til industrianlæg, er der ingen tvivl om, at virksomheden udøver en økonomisk aktivitet på dette marked og derfor er omfattet af definitionen af en virksomhed i henhold til EU-retten (22).

| (83) | Konkluderende kan man anse den støtte, der er ydet WAM SpA, for at have givet en virksomhed en selektiv fordel. |
| --- | --- |

(83)

Konkluderende kan man anse den støtte, der er ydet WAM SpA, for at have givet en virksomhed en selektiv fordel.

| (84) | I sin dom af 30. april 2009 understreger Domstolen (23), at »selv i de tilfælde, hvor det fremgår af de omstændigheder, hvorunder støtten blev ydet, at den kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene – [påhviler det] i det mindste Kommissionen at angive disse omstændigheder i beslutningens begrundelse«. Alligevel, stadigvæk ifølge Domstolen, påhviler det ikke Kommissionen at påvise, at støtten reelt har påvirket handelen imellem medlemsstaterne, men kun at »undersøge, om disse støtteforanstaltninger kan påvirke denne samhandel og fordreje konkurrencen« (24). Domstolen har endvidere fastslået, at det ikke påhviler Kommissionen at foretage en økonomisk analyse af den faktiske markedssituation, det drejer sig om, eller af handelsstrømmene mellem medlemsstaterne og heller ikke at undersøge de konkrete virkninger af omstridte støtteforanstaltninger med det formål at påvise, at betingelserne med hensyn til påvirkningen af samhandelen og konkurrencen er opfyldt. |
| --- | --- |

(84)

I sin dom af 30. april 2009 understreger Domstolen (23), at »selv i de tilfælde, hvor det fremgår af de omstændigheder, hvorunder støtten blev ydet, at den kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene – [påhviler det] i det mindste Kommissionen at angive disse omstændigheder i beslutningens begrundelse«. Alligevel, stadigvæk ifølge Domstolen, påhviler det ikke Kommissionen at påvise, at støtten reelt har påvirket handelen imellem medlemsstaterne, men kun at »undersøge, om disse støtteforanstaltninger kan påvirke denne samhandel og fordreje konkurrencen« (24). Domstolen har endvidere fastslået, at det ikke påhviler Kommissionen at foretage en økonomisk analyse af den faktiske markedssituation, det drejer sig om, eller af handelsstrømmene mellem medlemsstaterne og heller ikke at undersøge de konkrete virkninger af omstridte støtteforanstaltninger med det formål at påvise, at betingelserne med hensyn til påvirkningen af samhandelen og konkurrencen er opfyldt.

| (85) | WAM SpA opererer i EU og på internationale markeder. Virksomheden har datterselskaber i mange medlemsstater og markedsfører sine produkter i hele Den Europæiske Union og også uden for denne. Mellem 1995 og 1999 stammede to tredjedele af virksomhedens omsætning, svarende til 10 mio. EUR i absolut værdi, salget i EU og en tredjedel salget uden for EU. På disse markeder opererer WAM SpA som faktisk eller potentiel konkurrent til andre virksomheder i EU, der ligeledes er til stede på de internationale markeder. Som anført (jf. betragtning 34) var der mindst tre andre store EU-producenter af støvfiltre i forskellige medlemsstater, som var til stede på det internationale marked og kunne være i det mindste potentielle konkurrenter til WAM SpA med hensyn til eksport af støvfiltre til Japan og Kina (25). Disse virksomheder var i det mindste potentielle konkurrenter til WAM SpA, eftersom de, hvis også de havde besluttet at eksportere deres produkter til Japan og Kina, ville have befundet sig i en ufordelagtig udgangsposition i forhold til WAM SpA, som havde modtaget støtte for at kunne trænge ind på dette marked. |
| --- | --- |

(85)

WAM SpA opererer i EU og på internationale markeder. Virksomheden har datterselskaber i mange medlemsstater og markedsfører sine produkter i hele Den Europæiske Union og også uden for denne. Mellem 1995 og 1999 stammede to tredjedele af virksomhedens omsætning, svarende til 10 mio. EUR i absolut værdi, salget i EU og en tredjedel salget uden for EU. På disse markeder opererer WAM SpA som faktisk eller potentiel konkurrent til andre virksomheder i EU, der ligeledes er til stede på de internationale markeder. Som anført (jf. betragtning 34) var der mindst tre andre store EU-producenter af støvfiltre i forskellige medlemsstater, som var til stede på det internationale marked og kunne være i det mindste potentielle konkurrenter til WAM SpA med hensyn til eksport af støvfiltre til Japan og Kina (25). Disse virksomheder var i det mindste potentielle konkurrenter til WAM SpA, eftersom de, hvis også de havde besluttet at eksportere deres produkter til Japan og Kina, ville have befundet sig i en ufordelagtig udgangsposition i forhold til WAM SpA, som havde modtaget støtte for at kunne trænge ind på dette marked.

| (86) | Endvidere havde WAM SpA i den pågældende periode, som det fremgår af betragtning 34 og 35, en betydelig markedsandel på det nationale og europæiske marked. Som anført i betragtning 38 er virksomheden endvidere handelsmæssigt til stede gennem et kontrolleret selskab i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

(86)

Endvidere havde WAM SpA i den pågældende periode, som det fremgår af betragtning 34 og 35, en betydelig markedsandel på det nationale og europæiske marked. Som anført i betragtning 38 er virksomheden endvidere handelsmæssigt til stede gennem et kontrolleret selskab i en anden medlemsstat.

| (87) | Takket være den modtagne støtte har WAM SpA styrket eller været i stand til at styrke sin egen samlede position på markedet i forhold til virksomheder fra andre medlemsstater, som er WAM SpA's faktiske eller potentielle konkurrenter. Ifølge fast retspraksis er det rent faktisk således, at »støtte, der har til formål at friholde en virksomhed for omkostninger, som den normalt selv skulle have afholdt i forbindelse med den løbende drift eller sine normale aktiviteter, [...] i princippet [fordrejer] konkurrencevilkårene« (26). |
| --- | --- |

(87)

Takket være den modtagne støtte har WAM SpA styrket eller været i stand til at styrke sin egen samlede position på markedet i forhold til virksomheder fra andre medlemsstater, som er WAM SpA's faktiske eller potentielle konkurrenter. Ifølge fast retspraksis er det rent faktisk således, at »støtte, der har til formål at friholde en virksomhed for omkostninger, som den normalt selv skulle have afholdt i forbindelse med den løbende drift eller sine normale aktiviteter, [...] i princippet [fordrejer] konkurrencevilkårene« (26).

| (88) | I det foreliggende tilfælde understøtter tre andre argumenter en sådan konklusion. |
| --- | --- |

(88)

I det foreliggende tilfælde understøtter tre andre argumenter en sådan konklusion.

| (89) | For det første kunne det forudses, at de eksportlån, der blev ydet til WAM SpA, ville ændre den normale konkurrencesituation på markedet ved rent faktisk at lette eksporten af virksomhedens produkter på udenlandske markeder i forhold til WAM SpA's faktiske eller potentielle konkurrenter fra andre medlemsstater, eftersom disse sidste skulle have finansieret programmerne med sigte på at erobre markedsandele i udlandet med egne midler. |
| --- | --- |

(89)

For det første kunne det forudses, at de eksportlån, der blev ydet til WAM SpA, ville ændre den normale konkurrencesituation på markedet ved rent faktisk at lette eksporten af virksomhedens produkter på udenlandske markeder i forhold til WAM SpA's faktiske eller potentielle konkurrenter fra andre medlemsstater, eftersom disse sidste skulle have finansieret programmerne med sigte på at erobre markedsandele i udlandet med egne midler.

| (90) | For det andet har WAM SpA modtaget støtte til at gennemføre programmet med sigte på at erobre markedsandele, hvilket har gjort det muligt for WAM SpA at spare ressourcer. Eftersom WAM SpA investerede i at erobre markedsandele på udenlandske markeder med henblik på at eksportere sine produkter til disse markeder, kunne sådanne besparelser gøre det muligt at eksportere produkter produceret i EU til lande uden for EU til en lavere pris eller med en større avance. |
| --- | --- |

(90)

For det andet har WAM SpA modtaget støtte til at gennemføre programmet med sigte på at erobre markedsandele, hvilket har gjort det muligt for WAM SpA at spare ressourcer. Eftersom WAM SpA investerede i at erobre markedsandele på udenlandske markeder med henblik på at eksportere sine produkter til disse markeder, kunne sådanne besparelser gøre det muligt at eksportere produkter produceret i EU til lande uden for EU til en lavere pris eller med en større avance.

| (91) | For det tredje, eftersom penge er fungible, kunne udbyttet ved sådanne aktiviteter geninvesteres i EU. Som alternativ friholder den modtagne finansielle støtte WAM SpA for den udgift, der er forbundet med at erobre markedsandele i udlandet, således at de ressourcer, som således er sparet, kan anvendes til at konsolidere virksomhedens position på markedet i EU med andre formål (27). Når først eksporten var kommet i stand til disse markeder, kunne udbyttet ved sådanne aktiviteter endvidere geninvesteres i EU. |
| --- | --- |

(91)

For det tredje, eftersom penge er fungible, kunne udbyttet ved sådanne aktiviteter geninvesteres i EU. Som alternativ friholder den modtagne finansielle støtte WAM SpA for den udgift, der er forbundet med at erobre markedsandele i udlandet, således at de ressourcer, som således er sparet, kan anvendes til at konsolidere virksomhedens position på markedet i EU med andre formål (27). Når først eksporten var kommet i stand til disse markeder, kunne udbyttet ved sådanne aktiviteter endvidere geninvesteres i EU.

| (92) | I det foreliggende tilfælde kunne den støtte, virksomheden har modtaget, således have påvirket markedet i EU og have haft fordrejende virkning over for WAM SpA's konkurrenter i EU. |
| --- | --- |

(92)

I det foreliggende tilfælde kunne den støtte, virksomheden har modtaget, således have påvirket markedet i EU og have haft fordrejende virkning over for WAM SpA's konkurrenter i EU.

| (93) | Analogt, er det i henhold til fast retspraksis sådan, at »da en økonomisk støtte, som ydes af en stat, styrker en virksomheds stilling i forhold til andre virksomheder, som den konkurrerer med i samhandelen inden for Fællesskabet, må det antages, at denne samhandel påvirkes af støtten« (28). Fra det øjeblik, hvor — som anført ovenfor — den støtte, Italien ydede WAM SpA, forstærkede denne virksomheds position i forhold til virksomhedens faktiske og potentielle konkurrenter i EU, påvirkede denne støtte også handelen i EU. |
| --- | --- |

(93)

Analogt, er det i henhold til fast retspraksis sådan, at »da en økonomisk støtte, som ydes af en stat, styrker en virksomheds stilling i forhold til andre virksomheder, som den konkurrerer med i samhandelen inden for Fællesskabet, må det antages, at denne samhandel påvirkes af støtten« (28). Fra det øjeblik, hvor — som anført ovenfor — den støtte, Italien ydede WAM SpA, forstærkede denne virksomheds position i forhold til virksomhedens faktiske og potentielle konkurrenter i EU, påvirkede denne støtte også handelen i EU.

| (94) | Hvad angår det samlede støttebeløb, har Domstolen i sagerne Philip Morris mod Kommissionen (29) og Frankrig mod Kommissionen (30) fastslået, at den omstændighed, at en støtte er forholdsvis ubetydelig, eller den støttemodtagende virksomhed er af beskeden størrelse, ikke på forhånd udelukker, at samhandelen mellem medlemsstaterne kan blive påvirket. På grundlag af samme ræsonnement har Retten i Første Instans i sagen Regionen Flandern mod Kommissionen (31) fastslået, at »[s]elv en relativt beskeden støtte kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, når [...] der er en skarp konkurrence i den sektor, hvor den støttemodtagende virksomhed er beskæftiget«. Endvidere har Domstolen i sagen Hauser (32) fastslået, at der ikke findes en grænseværdi eller en procentsats, hvorunder man kan anse samhandelen mellem medlemsstater for ikke at ville blive påvirket. |
| --- | --- |

(94)

Hvad angår det samlede støttebeløb, har Domstolen i sagerne Philip Morris mod Kommissionen (29) og Frankrig mod Kommissionen (30) fastslået, at den omstændighed, at en støtte er forholdsvis ubetydelig, eller den støttemodtagende virksomhed er af beskeden størrelse, ikke på forhånd udelukker, at samhandelen mellem medlemsstaterne kan blive påvirket. På grundlag af samme ræsonnement har Retten i Første Instans i sagen Regionen Flandern mod Kommissionen (31) fastslået, at »[s]elv en relativt beskeden støtte kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, når [...] der er en skarp konkurrence i den sektor, hvor den støttemodtagende virksomhed er beskæftiget«. Endvidere har Domstolen i sagen Hauser (32) fastslået, at der ikke findes en grænseværdi eller en procentsats, hvorunder man kan anse samhandelen mellem medlemsstater for ikke at ville blive påvirket.

| (95) | I den foreliggende sag er de relativt lave støttebeløb derfor ikke til hinder for den konklusion, at disse kan have påvirket samhandlen inden for EU og konkurrencevilkårene. Selv om støttebeløbet er ret beskedent, er det i betragtning af den hårde faktiske eller potentielle konkurrence i den sektor, hvor WAM SpA opererer, i det mindste muligt, at der kunne opstå en fare for fordrejning af konkurrencen og samhandelen inden for EU. |
| --- | --- |

(95)

I den foreliggende sag er de relativt lave støttebeløb derfor ikke til hinder for den konklusion, at disse kan have påvirket samhandlen inden for EU og konkurrencevilkårene. Selv om støttebeløbet er ret beskedent, er det i betragtning af den hårde faktiske eller potentielle konkurrence i den sektor, hvor WAM SpA opererer, i det mindste muligt, at der kunne opstå en fare for fordrejning af konkurrencen og samhandelen inden for EU.

| (96) | På baggrund af ovenstående betragtninger kan det konkluderes, at det i det mindste er sandsynligt, at den støtte, Italien har ydet WAM SpA, påvirker handelen og forvrider konkurrencen på det indre marked. |
| --- | --- |

(96)

På baggrund af ovenstående betragtninger kan det konkluderes, at det i det mindste er sandsynligt, at den støtte, Italien har ydet WAM SpA, påvirker handelen og forvrider konkurrencen på det indre marked.

| (97) | Konkluderende udgør den offentlige støtte til WAM SpA statsstøtte som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(97)

Konkluderende udgør den offentlige støtte til WAM SpA statsstøtte som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.

| (98) | I overensstemmelse med princippet tempus regit actum skal der i forbindelse med uanmeldt støtte anvendes de procedureregler, som er i kraft på det tidspunkt, hvor beslutningen skal tages (33), medmindre andet udtrykkeligt er fastsat. |
| --- | --- |

(98)

I overensstemmelse med princippet tempus regit actum skal der i forbindelse med uanmeldt støtte anvendes de procedureregler, som er i kraft på det tidspunkt, hvor beslutningen skal tages (33), medmindre andet udtrykkeligt er fastsat.

| (99) | Da undtagelsesreglerne (herunder de minimis-reglerne) undtager bestemte støtteforanstaltninger fra anmeldelsespligten og endvidere erstatter det centraliserede kontrolsystem for statsstøtte med det decentraliserede kontrolsystem, betragtes de som procedureregler. |
| --- | --- |

(99)

Da undtagelsesreglerne (herunder de minimis-reglerne) undtager bestemte støtteforanstaltninger fra anmeldelsespligten og endvidere erstatter det centraliserede kontrolsystem for statsstøtte med det decentraliserede kontrolsystem, betragtes de som procedureregler.

| (100) | Selv om Kommissionen i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, havde udtrykt tvivl om, hvorvidt støtten kunne berettige til en undtagelse i henhold til Kommissionens forordninger (EF) nr. 69/2001 og (EF) nr. 70/2001, skal der i det foreliggende tilfælde anvendes de tilsvarende regler, som var i kraft på det tidspunkt, hvor beslutningen blev truffet, dvs. Kommissionens forordning (EF) nr. 1998/2006 (34). Analogt gælder Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 af 6. august 2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (35) (i det følgende benævnt: den generelle gruppefritagelsesforordning af 2008) for individuel støtte, som er bevilget forud for dens ikrafttrædelse, hvis støtten opfylder alle betingelserne i denne forordning, med undtagelse af artikel 9. |
| --- | --- |

(100)

Selv om Kommissionen i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, havde udtrykt tvivl om, hvorvidt støtten kunne berettige til en undtagelse i henhold til Kommissionens forordninger (EF) nr. 69/2001 og (EF) nr. 70/2001, skal der i det foreliggende tilfælde anvendes de tilsvarende regler, som var i kraft på det tidspunkt, hvor beslutningen blev truffet, dvs. Kommissionens forordning (EF) nr. 1998/2006 (34). Analogt gælder Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 af 6. august 2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (35) (i det følgende benævnt: den generelle gruppefritagelsesforordning af 2008) for individuel støtte, som er bevilget forud for dens ikrafttrædelse, hvis støtten opfylder alle betingelserne i denne forordning, med undtagelse af artikel 9.

| (101) | De italienske myndigheder erklærede i deres brev af 11. oktober 1999, at retsgrundlaget for støtten til WAM SpA, dvs. lov nr. 394 af 29. juli 1981, var anmeldt til Kommissionen og Verdenshandelsorganisationen i henhold til artikel 25 i aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger (WTO-GATT 1994) (36). |
| --- | --- |

(101)

De italienske myndigheder erklærede i deres brev af 11. oktober 1999, at retsgrundlaget for støtten til WAM SpA, dvs. lov nr. 394 af 29. juli 1981, var anmeldt til Kommissionen og Verdenshandelsorganisationen i henhold til artikel 25 i aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger (WTO-GATT 1994) (36).

| (102) | Kommissionen bemærker, at de italienske myndigheder med anmeldelse således mener meddelelsen af nogle meget kortfattede talangivelser vedrørende ordningen i en oversigt til Kommissionen enten med henblik på videresendelse til WTO's udvalg for subsidier (WTO Subsidies Committee) eller til brug for årsberetningen om statsstøtte i EU, i hvert fald siden den sjette beretning (1996). Kommissionen er også blevet underrettet om ordningen inden for rammerne af sin undersøgelse af medlemsstaternes nationale støtteordninger for direkte udenlandske investeringer i lande uden for EU. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen bemærker, at de italienske myndigheder med anmeldelse således mener meddelelsen af nogle meget kortfattede talangivelser vedrørende ordningen i en oversigt til Kommissionen enten med henblik på videresendelse til WTO's udvalg for subsidier (WTO Subsidies Committee) eller til brug for årsberetningen om statsstøtte i EU, i hvert fald siden den sjette beretning (1996). Kommissionen er også blevet underrettet om ordningen inden for rammerne af sin undersøgelse af medlemsstaternes nationale støtteordninger for direkte udenlandske investeringer i lande uden for EU.

| (103) | Denne form for kommunikation kan imidlertid ikke betragtes som værende i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, nu EUF-traktatens artikel 108, stk. 3, der fastslår, at »Kommissionen skal underrettes så betids om enhver påtænkt indførelse eller ændring af støtteforanstaltninger, at den kan fremsætte sine bemærkninger hertil«. |
| --- | --- |

(103)

Denne form for kommunikation kan imidlertid ikke betragtes som værende i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, nu EUF-traktatens artikel 108, stk. 3, der fastslår, at »Kommissionen skal underrettes så betids om enhver påtænkt indførelse eller ændring af støtteforanstaltninger, at den kan fremsætte sine bemærkninger hertil«.

| (104) | Da støtteordningen ikke er anmeldt til Kommissionen med henblik på en vurdering af dens forenelighed med reglerne for statsstøtte, er den indført i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, nu EUF-traktatens artikel 108, stk. 3. Den er dermed ulovlig. Da støtten til WAM SpA er ydet som led i denne ordning, er den — med undtagelse af eventuel støtte, som måtte være fritaget i henhold til en gruppefritagelsesforordning — også ulovlig. |
| --- | --- |

(104)

Da støtteordningen ikke er anmeldt til Kommissionen med henblik på en vurdering af dens forenelighed med reglerne for statsstøtte, er den indført i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, nu EUF-traktatens artikel 108, stk. 3. Den er dermed ulovlig. Da støtten til WAM SpA er ydet som led i denne ordning, er den — med undtagelse af eventuel støtte, som måtte være fritaget i henhold til en gruppefritagelsesforordning — også ulovlig.

| (105) | Kommissionen skal undersøge, om WAM SpA har modtaget støtte, som kan undtages i henhold til de minimis-reglerne. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen skal undersøge, om WAM SpA har modtaget støtte, som kan undtages i henhold til de minimis-reglerne.

| (106) | Efter at have konkluderet, at den foreliggende støtte er statsstøtte som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, skal det på samme måde vurderes, om disse støtteforanstaltninger er forenelige med de relevante regler for statsstøtte. |
| --- | --- |

(106)

Efter at have konkluderet, at den foreliggende støtte er statsstøtte som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, skal det på samme måde vurderes, om disse støtteforanstaltninger er forenelige med de relevante regler for statsstøtte.

| (107) | De italienske myndigheder har fremlagt beviser for, at WAM SpA ved tildelingen af det første lån (1995) opfyldte betingelserne for at blive betragtet som SMV i henhold til Kommissionens henstilling 96/280/EF af 3. april 1996 vedrørende definitionen af små og mellemstore virksomheder (37). Mere specifikt var WAM SpA en mellemstor virksomhed, da den havde 163 medarbejdere, en årsomsætning på 16,8 mio. EUR og en samlet balance på 20,1 mio. EUR. Virksomheden blev kontrolleret af to finansieringsselskaber, som selv var SMV i henhold til ovennævnte henstilling. |
| --- | --- |

(107)

De italienske myndigheder har fremlagt beviser for, at WAM SpA ved tildelingen af det første lån (1995) opfyldte betingelserne for at blive betragtet som SMV i henhold til Kommissionens henstilling 96/280/EF af 3. april 1996 vedrørende definitionen af små og mellemstore virksomheder (37). Mere specifikt var WAM SpA en mellemstor virksomhed, da den havde 163 medarbejdere, en årsomsætning på 16,8 mio. EUR og en samlet balance på 20,1 mio. EUR. Virksomheden blev kontrolleret af to finansieringsselskaber, som selv var SMV i henhold til ovennævnte henstilling.

| (108) | I det foreliggende tilfælde baserer Kommissionen sin analyse på de faktiske omkostninger, der blev taget i betragtning ved tildeling af lånet (jf. tabellen i betragtning 44). |
| --- | --- |

(108)

I det foreliggende tilfælde baserer Kommissionen sin analyse på de faktiske omkostninger, der blev taget i betragtning ved tildeling af lånet (jf. tabellen i betragtning 44).

| (109) | Når det tages i betragtning, at formålet med finansieringskontrakten var ved hjælp af lånet netop at subventionere et program med henblik på at erobre markedsandele og mere præcist at subventionere eksportvirksomhederne med hensyn til gennemførelsen af programmer med det formål at erobre markedsandele uden for EU, skal den foreliggende støtte klassificeres som eksportstøtte, dvs. støtte til aktiviteter i forbindelse med eksport i den forstand, at støtten er direkte forbundet med oprettelse og drift af et distributionsnet eller med andre løbende omkostninger forbundet med eksporten. På samme måde var det endelige formål med programmet med henblik på at erobre markedsandele at sælge WAM SpA's produkter på det japanske marked. Dette er imidlertid også grunden til, at denne støtte ikke kan betragtes som knyttet til direkte udenlandske investeringer. |
| --- | --- |

(109)

Når det tages i betragtning, at formålet med finansieringskontrakten var ved hjælp af lånet netop at subventionere et program med henblik på at erobre markedsandele og mere præcist at subventionere eksportvirksomhederne med hensyn til gennemførelsen af programmer med det formål at erobre markedsandele uden for EU, skal den foreliggende støtte klassificeres som eksportstøtte, dvs. støtte til aktiviteter i forbindelse med eksport i den forstand, at støtten er direkte forbundet med oprettelse og drift af et distributionsnet eller med andre løbende omkostninger forbundet med eksporten. På samme måde var det endelige formål med programmet med henblik på at erobre markedsandele at sælge WAM SpA's produkter på det japanske marked. Dette er imidlertid også grunden til, at denne støtte ikke kan betragtes som knyttet til direkte udenlandske investeringer.

| (110) | I henhold til forordning (EF) nr. 1998/2006 er støtte til eksport ikke omfattet af dens anvendelsesområde. I artikel 1, litra d), i forordning (EF) nr. 1998/2006 fastslås det nemlig, at forordningen ikke omfatter »støtte til aktiviteter, der er knyttet til eksport til tredjelande eller medlemsstater, nemlig støtte, der er direkte forbundet med de eksporterede mængder, etablering og drift af distributionsnet eller andre løbende udgifter i forbindelse med eksportvirksomhed«. |
| --- | --- |

(110)

I henhold til forordning (EF) nr. 1998/2006 er støtte til eksport ikke omfattet af dens anvendelsesområde. I artikel 1, litra d), i forordning (EF) nr. 1998/2006 fastslås det nemlig, at forordningen ikke omfatter »støtte til aktiviteter, der er knyttet til eksport til tredjelande eller medlemsstater, nemlig støtte, der er direkte forbundet med de eksporterede mængder, etablering og drift af distributionsnet eller andre løbende udgifter i forbindelse med eksportvirksomhed«.

| (111) | Under alle omstændigheder fastslår artikel 5 i forordning (EF) nr. 1998/2006, at støtte, der ikke opfylder betingelserne i samme forordnings artikel 1, skal vurderes af Kommissionen efter de relevante rammebestemmelser, retningslinjer og meddelelser. |
| --- | --- |

(111)

Under alle omstændigheder fastslår artikel 5 i forordning (EF) nr. 1998/2006, at støtte, der ikke opfylder betingelserne i samme forordnings artikel 1, skal vurderes af Kommissionen efter de relevante rammebestemmelser, retningslinjer og meddelelser.

| (112) | Eftersom støtten blev ydet i 1995, da rammebestemmelserne for SMV fra 1992 var gældende, skal disse rammebestemmelser anvendes (38). Eksportstøtte er ikke eksplicit undtaget fra anvendelsesområdet for rammebestemmelserne for SMV fra 1992. Eftersom en del af støtten i det foreliggende tilfælde overstiger de minimis-loftet (50 000 EUR), skal hele støtten anses for ikke at henhøre under de minimis-undtagelsen og derfor betragtes som statsstøtte (39). |
| --- | --- |

(112)

Eftersom støtten blev ydet i 1995, da rammebestemmelserne for SMV fra 1992 var gældende, skal disse rammebestemmelser anvendes (38). Eksportstøtte er ikke eksplicit undtaget fra anvendelsesområdet for rammebestemmelserne for SMV fra 1992. Eftersom en del af støtten i det foreliggende tilfælde overstiger de minimis-loftet (50 000 EUR), skal hele støtten anses for ikke at henhøre under de minimis-undtagelsen og derfor betragtes som statsstøtte (39).

| (113) | Da det er fastslået, at foranstaltningen er statsstøtte, skal det vurderes, om den kan betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til de gældende statsstøtteregler. |
| --- | --- |

(113)

Da det er fastslået, at foranstaltningen er statsstøtte, skal det vurderes, om den kan betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til de gældende statsstøtteregler.

| (114) | Artikel 44, stk. 2, i den generelle gruppefritagelsesforordning af 2008 fastslår, at støtte, som ydes inden forordningens ikrafttræden, og som hverken opfylder denne forordnings betingelser eller betingelserne i Kommissionens forordninger (EF) nr. 68/2001 (40), (EF) nr. 70/2001 (EF) nr. 2204/2002 (41) eller (EF) nr. 1628/2006 (42), skal vurderes af Kommissionen efter de rammebestemmelser, retningslinjer og meddelelser, som var gældende, da støtten blev ydet. |
| --- | --- |

(114)

Artikel 44, stk. 2, i den generelle gruppefritagelsesforordning af 2008 fastslår, at støtte, som ydes inden forordningens ikrafttræden, og som hverken opfylder denne forordnings betingelser eller betingelserne i Kommissionens forordninger (EF) nr. 68/2001 (40), (EF) nr. 70/2001 (EF) nr. 2204/2002 (41) eller (EF) nr. 1628/2006 (42), skal vurderes af Kommissionen efter de rammebestemmelser, retningslinjer og meddelelser, som var gældende, da støtten blev ydet.

| (115) | I det foreliggende tilfælde finder den generelle gruppefritagelsesforordning af 2008 ikke anvendelse, eftersom denne indfører et nyt element — påvisning af støttens tilskyndelsesvirkning for et projekt eller en aktivitet, inden projektet eller aktiviteten påbegyndes — hvilket Italien ikke har gjort. Som omhandlet i artikel 8, stk. 6, i den generelle gruppefritagelsesforordning af 2008 er støtteforanstaltningen som helhed derfor ikke fritaget i henhold til forordningen. Endvidere kan omkostningerne i tabellen i betragtning 44, som er gengivet i betragtning 118, ikke være omfattet af gruppefritagelserne i henhold til forordningerne (EF) nr. 68/2001, (EF) nr. 70/2001, (EF) nr. 2204/2002 eller (EF) nr. 1628/2006, idet betingelserne i de pågældende forordninger ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

(115)

I det foreliggende tilfælde finder den generelle gruppefritagelsesforordning af 2008 ikke anvendelse, eftersom denne indfører et nyt element — påvisning af støttens tilskyndelsesvirkning for et projekt eller en aktivitet, inden projektet eller aktiviteten påbegyndes — hvilket Italien ikke har gjort. Som omhandlet i artikel 8, stk. 6, i den generelle gruppefritagelsesforordning af 2008 er støtteforanstaltningen som helhed derfor ikke fritaget i henhold til forordningen. Endvidere kan omkostningerne i tabellen i betragtning 44, som er gengivet i betragtning 118, ikke være omfattet af gruppefritagelserne i henhold til forordningerne (EF) nr. 68/2001, (EF) nr. 70/2001, (EF) nr. 2204/2002 eller (EF) nr. 1628/2006, idet betingelserne i de pågældende forordninger ikke er opfyldt.

| (116) | Eftersom ingen af disse instrumenter giver grundlag for at betragte støtten som forenelig med det indre marked, skal støtten vurderes på grundlag af rammebestemmelserne for SMV fra 1992, som indeholdt de materielle regler, der gjaldt på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet i 1995 (43). |
| --- | --- |

(116)

Eftersom ingen af disse instrumenter giver grundlag for at betragte støtten som forenelig med det indre marked, skal støtten vurderes på grundlag af rammebestemmelserne for SMV fra 1992, som indeholdt de materielle regler, der gjaldt på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet i 1995 (43).

| (117) | I henhold til disse rammebestemmelser kan enkelte dele af støtten betragtes som forenelige med det indre marked. Nærmere bestemt kan støtte til konsulentbistand (29,43 mio. LIT) og til markedsanalyser (40,95 mio. LIT) anses for at være forenelig, da den opfylder betingelserne i rammebestemmelsernes punkt 4.3 (Støtte til konsulentbistand, uddannelse og formidling af viden). Støtte til deltagelse i messer og udstillinger (12,19 mio. LIT) kan betragtes som forenelig med reglerne i rammebestemmelserne for SMV fra 1992, nærmere bestemt punkt 4.5 (Støtte til andre formål), da den kan betragtes som støtte til andre former for fremme af SMV, f.eks. foranstaltninger til fremme af samarbejde. Resten af støtten (jf. tabellen i betragtning 44) kan ikke anses for forenelig, eftersom den ikke tager sigte på at understøtte produktive investeringer eller andre former for godkendte formål i henhold til rammebestemmelserne for SMV fra 1992. Der var nemlig ikke tale om støtte til generelle investeringer uden for eller inden for støtteberettigede områder i henhold til nationale udviklingsprogrammer, støtte til investeringer i miljøbeskyttelse eller støtte til forskning og udvikling. |
| --- | --- |

(117)

I henhold til disse rammebestemmelser kan enkelte dele af støtten betragtes som forenelige med det indre marked. Nærmere bestemt kan støtte til konsulentbistand (29,43 mio. LIT) og til markedsanalyser (40,95 mio. LIT) anses for at være forenelig, da den opfylder betingelserne i rammebestemmelsernes punkt 4.3 (Støtte til konsulentbistand, uddannelse og formidling af viden). Støtte til deltagelse i messer og udstillinger (12,19 mio. LIT) kan betragtes som forenelig med reglerne i rammebestemmelserne for SMV fra 1992, nærmere bestemt punkt 4.5 (Støtte til andre formål), da den kan betragtes som støtte til andre former for fremme af SMV, f.eks. foranstaltninger til fremme af samarbejde. Resten af støtten (jf. tabellen i betragtning 44) kan ikke anses for forenelig, eftersom den ikke tager sigte på at understøtte produktive investeringer eller andre former for godkendte formål i henhold til rammebestemmelserne for SMV fra 1992. Der var nemlig ikke tale om støtte til generelle investeringer uden for eller inden for støtteberettigede områder i henhold til nationale udviklingsprogrammer, støtte til investeringer i miljøbeskyttelse eller støtte til forskning og udvikling.

| (118) | Som følge heraf mener Kommissionen, at størstedelen af de støtteberettigede omkostninger i forbindelse med etableringen af permanente strukturer i udlandet, som de italienske myndigheder baserede det første lavtforrentede lån til WAM SpA på i 1995, ikke på nogen måde kan anses for at være anvendt til støtte af produktive investeringer. Tværtimod må støtte, som subventionerer sådanne omkostninger, klassificeres som driftsstøtte. Disse støtteberettigede omkostninger — dvs. leje af lokaler, forsikringer og forskellige faciliteter (122,56 mio. LIT), driftsudgifter som personaleudgifter, indretning af og udstyr til lokaler (556,94 mio. LIT) — er udgifter, som skal betales af virksomheden selv. Det samme gælder udgifter til udstillingsmodeller og reservedele til eftersalgsservice til kunderne (38,23 mio. LIT). Hvad angår de støtteberettigede omkostninger til salgsfremstød opfylder lagerudgifterne (456,28 mio. italienske lire) efter Kommissionens opfattelse heller ikke kravene i rammebestemmelserne for SMV, da der ikke er tale om initialinvesteringer. Det samme gælder udgifter til reklame (94,39 mio. LIT) og rejser i forbindelse med arbejdet (7,52 mio. italienske lire). |
| --- | --- |

(118)

Som følge heraf mener Kommissionen, at størstedelen af de støtteberettigede omkostninger i forbindelse med etableringen af permanente strukturer i udlandet, som de italienske myndigheder baserede det første lavtforrentede lån til WAM SpA på i 1995, ikke på nogen måde kan anses for at være anvendt til støtte af produktive investeringer. Tværtimod må støtte, som subventionerer sådanne omkostninger, klassificeres som driftsstøtte. Disse støtteberettigede omkostninger — dvs. leje af lokaler, forsikringer og forskellige faciliteter (122,56 mio. LIT), driftsudgifter som personaleudgifter, indretning af og udstyr til lokaler (556,94 mio. LIT) — er udgifter, som skal betales af virksomheden selv. Det samme gælder udgifter til udstillingsmodeller og reservedele til eftersalgsservice til kunderne (38,23 mio. LIT). Hvad angår de støtteberettigede omkostninger til salgsfremstød opfylder lagerudgifterne (456,28 mio. italienske lire) efter Kommissionens opfattelse heller ikke kravene i rammebestemmelserne for SMV, da der ikke er tale om initialinvesteringer. Det samme gælder udgifter til reklame (94,39 mio. LIT) og rejser i forbindelse med arbejdet (7,52 mio. italienske lire).

| (119) | På baggrund af denne vurdering konkluderer Kommissionen derfor, at:






  a) | den del af støtten, som vedrører støtte til konsulentbistand (29,43 mio. LIT) og til markedsanalyser (40,95 mio. LIT) og til deltagelse i messer og udstillinger (12,19 mio. LIT), udgør statsstøtte, som er forenelig med det indre marked i henhold til rammebestemmelserne for SMV fra 1992. |
| --- | --- | --- |

(119)

På baggrund af denne vurdering konkluderer Kommissionen derfor, at:

a)

den del af støtten, som vedrører støtte til konsulentbistand (29,43 mio. LIT) og til markedsanalyser (40,95 mio. LIT) og til deltagelse i messer og udstillinger (12,19 mio. LIT), udgør statsstøtte, som er forenelig med det indre marked i henhold til rammebestemmelserne for SMV fra 1992.

| b) | den del af støtten som ikke er anført under punkt a) (jf. betragtning 118), udgør statsstøtte, som er uforenelig med det indre marked |
| --- | --- |

b)

den del af støtten som ikke er anført under punkt a) (jf. betragtning 118), udgør statsstøtte, som er uforenelig med det indre marked

| (120) | De italienske myndigheder indrømmer selv, at WAM SpA på det tidspunkt, hvor det andet lån blev ydet, i 2000, var en stor virksomhed. Endvidere lå den i et område, der ikke var støtteberettiget. |
| --- | --- |

(120)

De italienske myndigheder indrømmer selv, at WAM SpA på det tidspunkt, hvor det andet lån blev ydet, i 2000, var en stor virksomhed. Endvidere lå den i et område, der ikke var støtteberettiget.

| (121) | Det lån, der blev ydet i 2000, kan også betragtes som eksportstøtte til WAM SpA, eftersom det havde samme formål som lånet i 1995 og endvidere blev ydet med henblik på at erobre markedsandele i udlandet og at eksportere til disse markeder (mere præcist til det kinesiske marked). Det er indlysende, at støtten til teknisk bistand, lokaler og personale i udlandet (en salgsdirektør, en administrerende direktør, fire funktionærer og seks teknikere) vanskeligt kan betragtes som beregnet til andre aktiviteter end normale handelsmæssige aktiviteter. Som følge heraf kan lånet fra 2000 gøres til genstand for samme ræsonnement som lånet fra 1995. |
| --- | --- |

(121)

Det lån, der blev ydet i 2000, kan også betragtes som eksportstøtte til WAM SpA, eftersom det havde samme formål som lånet i 1995 og endvidere blev ydet med henblik på at erobre markedsandele i udlandet og at eksportere til disse markeder (mere præcist til det kinesiske marked). Det er indlysende, at støtten til teknisk bistand, lokaler og personale i udlandet (en salgsdirektør, en administrerende direktør, fire funktionærer og seks teknikere) vanskeligt kan betragtes som beregnet til andre aktiviteter end normale handelsmæssige aktiviteter. Som følge heraf kan lånet fra 2000 gøres til genstand for samme ræsonnement som lånet fra 1995.

| (122) | Endvidere har man brugt samme ordlyd i kontrakten om tildeling af lånet i 2000, som blev anvendt i forbindelse med det første lån til WAM SpA, idet støtten betegnes som et incitament til etablering af programmer med henblik på at erobre markedsandele. Det skal endvidere bemærkes, at det specifikke program skulle gennemføres i fællesskab mellem WAM SpA og det lokale firma WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd, som kontrolleres 100 % af WAM SpA, hvilket viser, at WAM SpA allerede var etableret på dette specifikke marked. |
| --- | --- |

(122)

Endvidere har man brugt samme ordlyd i kontrakten om tildeling af lånet i 2000, som blev anvendt i forbindelse med det første lån til WAM SpA, idet støtten betegnes som et incitament til etablering af programmer med henblik på at erobre markedsandele. Det skal endvidere bemærkes, at det specifikke program skulle gennemføres i fællesskab mellem WAM SpA og det lokale firma WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd, som kontrolleres 100 % af WAM SpA, hvilket viser, at WAM SpA allerede var etableret på dette specifikke marked.

| (123) | Eftersom den foreliggende støtte er eksportstøtte, som godtgjort ovenfor, finder forordning (EF) nr. 1998/2006 ikke anvendelse. |
| --- | --- |

(123)

Eftersom den foreliggende støtte er eksportstøtte, som godtgjort ovenfor, finder forordning (EF) nr. 1998/2006 ikke anvendelse.

| (124) | Det er derfor nødvendigt at vurdere støtten i forhold til det indre marked. Kommissionen mener heller ikke, at de retsregler, der var gældende på det tidspunkt, hvor beslutningen blev truffet, nemlig den generelle gruppefritagelsesforordning af 2008, kan anvendes i det foreliggende tilfælde. Denne forordning indfører nemlig et nyt element — påvisning af støttens tilskyndelsesvirkning for et projekt eller en aktivitet, inden projektet eller aktiviteten påbegyndes — hvilket Italien ikke har gjort. I henhold til artikel 8, stk. 6, i den generelle gruppefritagelsesforordning af 2008 er støtteforanstaltningen som helhed derfor ikke fritaget i henhold til forordningen. Det betyder, at støttens forenelighed skal vurderes på grundlag af forordningerne (EF) nr. 68/2001, (EF) nr. 70/2001, (EF) nr. 2204/2002 og (EF) nr. 1628/2006, jf. artikel 44, stk. 2, i den generelle gruppefritagelsesforordning af 2008. |
| --- | --- |

(124)

Det er derfor nødvendigt at vurdere støtten i forhold til det indre marked. Kommissionen mener heller ikke, at de retsregler, der var gældende på det tidspunkt, hvor beslutningen blev truffet, nemlig den generelle gruppefritagelsesforordning af 2008, kan anvendes i det foreliggende tilfælde. Denne forordning indfører nemlig et nyt element — påvisning af støttens tilskyndelsesvirkning for et projekt eller en aktivitet, inden projektet eller aktiviteten påbegyndes — hvilket Italien ikke har gjort. I henhold til artikel 8, stk. 6, i den generelle gruppefritagelsesforordning af 2008 er støtteforanstaltningen som helhed derfor ikke fritaget i henhold til forordningen. Det betyder, at støttens forenelighed skal vurderes på grundlag af forordningerne (EF) nr. 68/2001, (EF) nr. 70/2001, (EF) nr. 2204/2002 og (EF) nr. 1628/2006, jf. artikel 44, stk. 2, i den generelle gruppefritagelsesforordning af 2008.

| (125) | Kommissionen mener, at støtten til uddannelse, som er angivet detaljeret i brev af 22. juli 2003 (25 240 EUR i forhold til et samlet lånebeløb på 1,8 mio. EUR) (jf. tabellen i betragtning 65), kan fritages i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 68/2001, og at de derfor er forenelige med det indre marked i henhold til EF-traktaten artikel 87, stk. 3, nu EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, uafhængigt af, om vurderingen sker på grundlag af artikel 4, stk. 2, (særlig uddannelse) eller af artikel 4, stk. 3, (generel uddannelse). |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen mener, at støtten til uddannelse, som er angivet detaljeret i brev af 22. juli 2003 (25 240 EUR i forhold til et samlet lånebeløb på 1,8 mio. EUR) (jf. tabellen i betragtning 65), kan fritages i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 68/2001, og at de derfor er forenelige med det indre marked i henhold til EF-traktaten artikel 87, stk. 3, nu EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, uafhængigt af, om vurderingen sker på grundlag af artikel 4, stk. 2, (særlig uddannelse) eller af artikel 4, stk. 3, (generel uddannelse).

| (126) | Resten af den pågældende støtte kan imidlertid ikke anses for at være forenelig i henhold til forordning (EF) nr. 70/2001, (EF) nr. 2204/2002 og (EF)nr. 1628/2006 eller i henhold til noget andet retsgrundlag, eftersom den ikke fremmer noget andet horisontalt EU-mål som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, som f.eks. forskning og udvikling, beskæftigelse, miljø eller redning og omstrukturering i henhold til de relevante rammebestemmelser, retningslinjer og forordninger. |
| --- | --- |

(126)

Resten af den pågældende støtte kan imidlertid ikke anses for at være forenelig i henhold til forordning (EF) nr. 70/2001, (EF) nr. 2204/2002 og (EF)nr. 1628/2006 eller i henhold til noget andet retsgrundlag, eftersom den ikke fremmer noget andet horisontalt EU-mål som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, som f.eks. forskning og udvikling, beskæftigelse, miljø eller redning og omstrukturering i henhold til de relevante rammebestemmelser, retningslinjer og forordninger.

| (127) | Det må derfor konkluderes, at den støtte, der blev ydet med det andet lån, ikke er forenelig med det indre marked, med undtagelse af ovennævnte uddannelsesstøtte, da de eksportrelaterede aktiviteter ikke falder ind under anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1998/2006, og de ikke på noget andet retsgrundlag kan betragtes som forenelige med EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(127)

Det må derfor konkluderes, at den støtte, der blev ydet med det andet lån, ikke er forenelig med det indre marked, med undtagelse af ovennævnte uddannelsesstøtte, da de eksportrelaterede aktiviteter ikke falder ind under anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1998/2006, og de ikke på noget andet retsgrundlag kan betragtes som forenelige med EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).

| (128) | For så vidt angår ændringen af rentesatsen i løbet af lånets tilbagebetalingsperiode, fastholder de italienske myndigheder, at der rent faktisk inden for rammerne af italiensk ret findes generelle regler, som tillader en sådan reduktion. Det ministerielle dekret af 31. marts 2000, som er det eneste retsgrundlag, der fremføres i denne forbindelse, vedrører imidlertid kun initiativer, som finansieres i henhold til lov 394/81 og lov 304/1990, og er derfor meget restriktivt. Endvidere skal det understreges, at der ikke er blevet fremlagt yderligere beviser for, at rentesatsen rent faktisk er blevet ændret med hensyn til den pågældende støtte (44). |
| --- | --- |

(128)

For så vidt angår ændringen af rentesatsen i løbet af lånets tilbagebetalingsperiode, fastholder de italienske myndigheder, at der rent faktisk inden for rammerne af italiensk ret findes generelle regler, som tillader en sådan reduktion. Det ministerielle dekret af 31. marts 2000, som er det eneste retsgrundlag, der fremføres i denne forbindelse, vedrører imidlertid kun initiativer, som finansieres i henhold til lov 394/81 og lov 304/1990, og er derfor meget restriktivt. Endvidere skal det understreges, at der ikke er blevet fremlagt yderligere beviser for, at rentesatsen rent faktisk er blevet ændret med hensyn til den pågældende støtte (44).

| (129) | I forbindelse med begge lån hævder de italienske myndigheder endvidere, at udgifterne til den obligatoriske bankgaranti, der kræves inden udstedelsen af lånene, skulle trækkes fra støttebeløbet. Kommissionen bemærker for det første, at en sådan garanti eller noget tilsvarende normalt også ville blive krævet af et privat kreditinstitut, som yder lån i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. For det andet bemærker den, at det af de specifikke bilag til kontrakten fremgår, at overlappende støtte til det samme program ikke er tilladt, medmindre der er tale om støtte i forbindelse med garantien, som derfor selv betragtes som støtteberettiget. |
| --- | --- |

(129)

I forbindelse med begge lån hævder de italienske myndigheder endvidere, at udgifterne til den obligatoriske bankgaranti, der kræves inden udstedelsen af lånene, skulle trækkes fra støttebeløbet. Kommissionen bemærker for det første, at en sådan garanti eller noget tilsvarende normalt også ville blive krævet af et privat kreditinstitut, som yder lån i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. For det andet bemærker den, at det af de specifikke bilag til kontrakten fremgår, at overlappende støtte til det samme program ikke er tilladt, medmindre der er tale om støtte i forbindelse med garantien, som derfor selv betragtes som støtteberettiget.

VII.   AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER

| (130) | Kommissionen bemærker, at undtagelserne i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a) til litra c) (45), ikke gælder for de foreliggende lån, da disse ikke tager sigte på nogen af de mål, der er nævnt i denne artikel, hvilket de italienske myndigheder heller ikke har hævdet. |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen bemærker, at undtagelserne i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, litra a) til litra c) (45), ikke gælder for de foreliggende lån, da disse ikke tager sigte på nogen af de mål, der er nævnt i denne artikel, hvilket de italienske myndigheder heller ikke har hævdet.

| (131) | Lånene havde ikke til formål at fremme regionernes økonomiske udvikling eller virkeliggørelsen af et vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse, at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi eller at fremme kulturen eller bevarelse af kulturarven. Kommissionen mener derfor ikke, at de foreliggende lån falder ind under hverken EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) (46), litra b) (47), eller litra d) (48). |
| --- | --- |

(131)

Lånene havde ikke til formål at fremme regionernes økonomiske udvikling eller virkeliggørelsen af et vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse, at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi eller at fremme kulturen eller bevarelse af kulturarven. Kommissionen mener derfor ikke, at de foreliggende lån falder ind under hverken EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) (46), litra b) (47), eller litra d) (48).

VIII.   KONKLUSIONER

| (132) | Begge lån til WAM SpA blev ydet uden forudgående anmeldelse til Kommissionen. Lånet fra 1995 blev bevilget den 24. november 1995, og lånet fra 2000 blev bevilget den 9. november 2000. Kommissionen konkluderer derfor, at de omtalte lån — med undtagelse af den del af støtten, som falder ind under den generelle gruppefritagelsesordning — i den udstrækning de er blevet ydet i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, nu EUF-traktatens artikel 108, stk. 3, er blevet tildelt støttemodtageren ulovligt. |
| --- | --- |

(132)

Begge lån til WAM SpA blev ydet uden forudgående anmeldelse til Kommissionen. Lånet fra 1995 blev bevilget den 24. november 1995, og lånet fra 2000 blev bevilget den 9. november 2000. Kommissionen konkluderer derfor, at de omtalte lån — med undtagelse af den del af støtten, som falder ind under den generelle gruppefritagelsesordning — i den udstrækning de er blevet ydet i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, nu EUF-traktatens artikel 108, stk. 3, er blevet tildelt støttemodtageren ulovligt.

| (133) | Den støtte, som Italien gav WAM SpA den 24. november 1995 i form af en rentelettelse, udgør statsstøtte. Den del, der svarer til støtteberettigede omkostninger i forbindelse med konsulentbistand, deltagelse i messer og udstillinger og markedsanalyser, udgør statsstøtte, som er forenelig med det indre marked. |
| --- | --- |

(133)

Den støtte, som Italien gav WAM SpA den 24. november 1995 i form af en rentelettelse, udgør statsstøtte. Den del, der svarer til støtteberettigede omkostninger i forbindelse med konsulentbistand, deltagelse i messer og udstillinger og markedsanalyser, udgør statsstøtte, som er forenelig med det indre marked.

| (134) | Hvad angår den samlede subventionsækvivalent for den specifikke støtte, er der taget hensyn til, at lånet blev udbetalt til modtageren i flere rater (udbetalt den 24. april 1996, den 23. juli 1997 og den 24. april 1998), og at den afdragsfrie periode derfor varierede fra to år til ingenting. Der er endvidere taget hensyn til rentesatsen i henhold til låneaftalen (4,4 %) i forhold til den af Kommissionen periodevis fastsatte referencesats (49), som gjaldt på det tidspunkt, hvor lånet blev ydet (11,35 %). Støtteelementet er således beregnet som forskellen mellem den rentesats, der er fastsat i låneaftalen, og den referencerentesats, der gjaldt ved tildelingen af lånet. På baggrund af denne beregning, er subventionsækvivalenten pr. 24. april 1996 (hvor den første rate af lånet blev udbetalt til WAM SpA) lig med 10 816 510 EUR. |
| --- | --- |

(134)

Hvad angår den samlede subventionsækvivalent for den specifikke støtte, er der taget hensyn til, at lånet blev udbetalt til modtageren i flere rater (udbetalt den 24. april 1996, den 23. juli 1997 og den 24. april 1998), og at den afdragsfrie periode derfor varierede fra to år til ingenting. Der er endvidere taget hensyn til rentesatsen i henhold til låneaftalen (4,4 %) i forhold til den af Kommissionen periodevis fastsatte referencesats (49), som gjaldt på det tidspunkt, hvor lånet blev ydet (11,35 %). Støtteelementet er således beregnet som forskellen mellem den rentesats, der er fastsat i låneaftalen, og den referencerentesats, der gjaldt ved tildelingen af lånet. På baggrund af denne beregning, er subventionsækvivalenten pr. 24. april 1996 (hvor den første rate af lånet blev udbetalt til WAM SpA) lig med 10 816 510 EUR.

| (135) | Dette støttebeløb skal imidlertid korrigeres med den del af statsstøtten, som er forenelig. |
| --- | --- |

(135)

Dette støttebeløb skal imidlertid korrigeres med den del af statsstøtten, som er forenelig.

| (136) | Eftersom en del af det foreliggende lån anses for at være foreneligt med reglerne, skal denne del trækkes fra den del af lånet fra 1995, der udgør statsstøtte, nemlig 108 165,10 EUR. Da det er umuligt at drage en forbindelse mellem en given rate af lånet og bestemte udgifter, er den procentsats, de støtteberettigede omkostninger udgør af det samlede lån (82,57 mio. LIT ud af 1 358,51 mio. LIT, dvs. 6 %), anvendt på den samlede subventionsækvivalent. Da 6 % af 108 165,10 EUR er 6 489,906 EUR, udgør dette sidste beløb den forenelige del at støtten. |
| --- | --- |

(136)

Eftersom en del af det foreliggende lån anses for at være foreneligt med reglerne, skal denne del trækkes fra den del af lånet fra 1995, der udgør statsstøtte, nemlig 108 165,10 EUR. Da det er umuligt at drage en forbindelse mellem en given rate af lånet og bestemte udgifter, er den procentsats, de støtteberettigede omkostninger udgør af det samlede lån (82,57 mio. LIT ud af 1 358,51 mio. LIT, dvs. 6 %), anvendt på den samlede subventionsækvivalent. Da 6 % af 108 165,10 EUR er 6 489,906 EUR, udgør dette sidste beløb den forenelige del at støtten.

| (137) | Subventionsækvivalenten af den del af statsstøtten, som er uforenelig med det indre marked, udgør således 101 675,194 EUR. |
| --- | --- |

(137)

Subventionsækvivalenten af den del af statsstøtten, som er uforenelig med det indre marked, udgør således 101 675,194 EUR.

| (138) | Støtten til WAM SpA i 2000 er uforenelig med det indre marked, undtagen de 25 240 EUR, der vedrører støtteberettigede uddannelsesudgifter. |
| --- | --- |

(138)

Støtten til WAM SpA i 2000 er uforenelig med det indre marked, undtagen de 25 240 EUR, der vedrører støtteberettigede uddannelsesudgifter.

| (139) | I dette tilfælde er lånet stillet til rådighed for WAM SpA i fem rater (udbetalt den 12. februar 2001, den 28. september 2001, den 26. april 2002, den 27. september 2002 og den 22. januar 2003). Dermed varierer den afdragsfrie periode ligesom ved den første støtte fra to år til ingenting. Kommissionen har ved beregningen af subventionsækvivalenten også her taget hensyn til rentesatsen i henhold til låneaftalen (2,32 %) i forhold til den af Kommissionen periodevis fastsatte referencesats, som gjaldt på det tidspunkt, lånet blev ydet (5,70 %). Tilbagebetalingen af hovedstolen og renterne forventes at være afsluttet den 20. februar 2008. Subventionsækvivalenten for støttedelen af det samlede lån var derfor pr. 12. februar 2001 (hvor den første rate af det specifikke lån blev udbetalt til WAM SpA) 182 550,80 EUR, forudsat at afdragene er foretaget planmæssigt. |
| --- | --- |

(139)

I dette tilfælde er lånet stillet til rådighed for WAM SpA i fem rater (udbetalt den 12. februar 2001, den 28. september 2001, den 26. april 2002, den 27. september 2002 og den 22. januar 2003). Dermed varierer den afdragsfrie periode ligesom ved den første støtte fra to år til ingenting. Kommissionen har ved beregningen af subventionsækvivalenten også her taget hensyn til rentesatsen i henhold til låneaftalen (2,32 %) i forhold til den af Kommissionen periodevis fastsatte referencesats, som gjaldt på det tidspunkt, lånet blev ydet (5,70 %). Tilbagebetalingen af hovedstolen og renterne forventes at være afsluttet den 20. februar 2008. Subventionsækvivalenten for støttedelen af det samlede lån var derfor pr. 12. februar 2001 (hvor den første rate af det specifikke lån blev udbetalt til WAM SpA) 182 550,80 EUR, forudsat at afdragene er foretaget planmæssigt.

| (140) | Hvad angår den forenelige del af lånet, gælder samme ræsonnement som for det første lån. Således skal den procentsats, den forenelige del af lånet udgør af det samlede lån, dvs. 1,35 %, trækkes fra støttens subventionsækvivalent. Dersom tilbagebetalingen er blevet gennemført planmæssigt, udgør subventionsækvivalenten af det andet lån således 180 086,36 EUR (182 550,80 EUR – 2 464,44 EUR). |
| --- | --- |

(140)

Hvad angår den forenelige del af lånet, gælder samme ræsonnement som for det første lån. Således skal den procentsats, den forenelige del af lånet udgør af det samlede lån, dvs. 1,35 %, trækkes fra støttens subventionsækvivalent. Dersom tilbagebetalingen er blevet gennemført planmæssigt, udgør subventionsækvivalenten af det andet lån således 180 086,36 EUR (182 550,80 EUR – 2 464,44 EUR).

| (141) | Det har længe været Kommissionens praksis i overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 107 at kræve, at modtageren tilbagebetaler støtte, som i henhold til nævnte artikel er ulovligt udbetalt og uforenelig med det indre marked, medmindre støtten er omfattet af de minimis-reglerne. Denne praksis er blevet bekræftet af artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999. |
| --- | --- |

(141)

Det har længe været Kommissionens praksis i overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 107 at kræve, at modtageren tilbagebetaler støtte, som i henhold til nævnte artikel er ulovligt udbetalt og uforenelig med det indre marked, medmindre støtten er omfattet af de minimis-reglerne. Denne praksis er blevet bekræftet af artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999.

| (142) | På grundlag af artikel 14, stk. 2, i forordning (EF) nr. 659/1999 skal den støtte, der skal tilbagebetales i henhold til en beslutning, omfatte renter beregnet til en passende sats, som fastsættes af Kommissionen. Renterne beregnes fra den dato, hvor den ulovlige støtte blev stillet til rådighed for modtageren, indtil tilbagebetalingen, dvs. for den periode, hvor støtten var til rådighed for virksomheden. |
| --- | --- |

(142)

På grundlag af artikel 14, stk. 2, i forordning (EF) nr. 659/1999 skal den støtte, der skal tilbagebetales i henhold til en beslutning, omfatte renter beregnet til en passende sats, som fastsættes af Kommissionen. Renterne beregnes fra den dato, hvor den ulovlige støtte blev stillet til rådighed for modtageren, indtil tilbagebetalingen, dvs. for den periode, hvor støtten var til rådighed for virksomheden.

| (143) | Hvordan rentesatsen skal anvendes, illustreres af kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (50) (i det følgende benævnt: forordning (EF) nr. 794/2004) og i Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 af 30. januar 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (51) (i det følgende benævnt: forordning (EF) nr. 271/2008). |
| --- | --- |

(143)

Hvordan rentesatsen skal anvendes, illustreres af kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (50) (i det følgende benævnt: forordning (EF) nr. 794/2004) og i Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 af 30. januar 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (51) (i det følgende benævnt: forordning (EF) nr. 271/2008).

| (144) | Kommissionen præciserer, at nærværende afgørelse ikke berører foreneligheden af de nationale bestemmelser i lov 394/81, som er retsgrundlaget for statsstøtten til WAM SpA, over for hvilke Kommissionen i overensstemmelse med retspraksis fra Retten i Første Instans (52) ikke fandt det påkrævet at indlede procedure i den foreliggende sag. Den forbeholder sig dog muligheden for at indlede proceduren på et senere tidspunkt — |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen præciserer, at nærværende afgørelse ikke berører foreneligheden af de nationale bestemmelser i lov 394/81, som er retsgrundlaget for statsstøtten til WAM SpA, over for hvilke Kommissionen i overensstemmelse med retspraksis fra Retten i Første Instans (52) ikke fandt det påkrævet at indlede procedure i den foreliggende sag. Den forbeholder sig dog muligheden for at indlede proceduren på et senere tidspunkt —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den støtte, Italien har ydet WAM SpA i medfør af lov nr. 394/81, er omfattet af EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.

Denne støtte er ikke anmeldt forudgående til Kommissionen, hvilket er i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, nu EUF-traktatens artikel 108, stk. 3, og den er derfor — med undtagelse af den del af støtten, som falder ind under en gruppefritagelse — ulovlig.

Artikel 2

1.   Den støtte på 108 165,10 EUR, som Italien ydede WAM SpA den 24. november 1995 i form af en rentelettelse, udgør statsstøtte. Den del af støtten, der svarer til de støtteberettigede omkostninger i forbindelse med konsulentbistand, deltagelse i messer og udstillinger og markedsanalyser, nemlig 6 489,906 EUR, udgør statsstøtte, som er forenelig med det indre marked.

Italien træffer alle nødvendige foranstaltninger for at tilbagesøge det uforenelige støttebeløb på 101 675,194 EUR fra modtageren WAM SpA.

2.   Den støtte på 182 550,80 EUR, som Italien ydede WAM SpA den 9. november 2000 i form af en rentelettelse, udgør statsstøtte. Den del af støtten, der udgør støtteberettigede omkostninger i forbindelse med uddannelse, nemlig 2 464,44 EUR, udgør statsstøtte, som er forenelig med det indre marked.

Italien træffer alle nødvendige foranstaltninger for at tilbagesøge det uforenelige støttebeløb på 180 086,36 EUR fra modtageren WAM SpA.

3.   De beløb, som skal tilbagesøges i medfør af nærværende afgørelse, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor den uforenelige statsstøtte er stillet til rådighed for modtageren, WAM SpA, og indtil den er tilbagebetalt.

4.   Beløbene beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i forordning (EF) nr. 794/2004 og forordning (EF) nr. 271/2008 om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004.

Artikel 3

1.   Tilbagesøgningen af den i artikel 2 omhandlede støtte iværksættes omgående og effektivt.

2.   Italien sikrer, at denne afgørelse efterkommes senest fire måneder efter, at den er meddelt de italienske myndigheder.

Artikel 4

1.   Senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse sender Italien Kommissionen følgende oplysninger:

| a) | det samlede beløb (hovedstol og renter), som skal tilbagesøges fra støttemodtageren WAM SpA |
| --- | --- |

a)

det samlede beløb (hovedstol og renter), som skal tilbagesøges fra støttemodtageren WAM SpA

| b) | en detaljeret redegørelse for, hvilke foranstaltninger landet har vedtaget eller planlagt for at efterkomme afgørelsen |
| --- | --- |

b)

en detaljeret redegørelse for, hvilke foranstaltninger landet har vedtaget eller planlagt for at efterkomme afgørelsen

| c) | dokumentation for, at støttemodtageren, WAM SpA, har fået påbud om at tilbagebetale støtten. |
| --- | --- |

c)

dokumentation for, at støttemodtageren, WAM SpA, har fået påbud om at tilbagebetale støtten.

2.   Italien holder løbende Kommissionen orienteret om de foranstaltninger, der træffes på nationalt plan for at efterkomme denne afgørelse, indtil den i artikel 2 omhandlede støtte er fuldt tilbagebetalt. På Kommissionens anmodning giver Italien omgående oplysninger om de foranstaltninger, der allerede er truffet eller planlagt for at efterkomme denne afgørelse. Italien giver endvidere detaljerede oplysninger om det støttebeløb og renter, som støttemodtageren allerede har tilbagebetalt.

Artikel 5

Denne afgørelse er rettet til Den Italienske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. marts 2010.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Næstformand

---

(1)  Med virkning fra 1.12.2009 er EF-traktatens artikel 87 og 88 blevet erstattet af henholdsvis artikel 107 og 108 i EUF-traktaten. Indholdet i de to sæt bestemmelser er identisk. I denne afgørelse betragtes henvisning til EUF-traktatens artikel 107 og 108 som henvisning til henholdsvis artikel 87 og 88 i EF-traktaten, og henvisning til Retten i Første Instans betragtes som henvisning til Retten.

1

(2)  K(2003) 35 endelig, (EUT C 142 af 18.6.2003, s. 2).

2

(3)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

3

(4)  Se fodnote 2.

4

(5)  EUT L 63 af 4.3.2006, s. 11.

5

(6)  De forenede sager T-304/04 og T-316/04, Den Italienske Republik og Wam SpA mod Kommissionen, Sml. 2006 II, s. 64.

6

(7)  Domstolens dom af 30.4.2009, sag C-494/06 P, Kommissionen mod Den Italienske Republik og Wam SpA, endnu ikke offentliggjort.

7

(8)  For eksempel Dce og R-Master (UK), Infa-Stauband Ats (Tyskland) og Fda (Frankrig); jf. The Rise of A District Lead Firm: The Case of Wam (1968-2003), februar 2009, Recent, Centre for Economic Research (instituttet for politisk økonomi ved Università di Modena e Reggio Emilia).

8

(9)  The Rise of A District Lead Firm: The Case of Wam (1968-2003), februar 2009, Recent, Centre for Economic Research (instituttet for politisk økonomi ved Università di Modena e Reggio Emilia).

9

(10)  Se fodnote 9.

10

(11)  Se fodnote 9.

11

(12)  EFT C 119 af 22.5.2002, s. 22.

12

(13)  EFT L 10 af 13.1.2001, s. 30.

13

(14)  EFT C 213 af 19.8.1992, s. 2.

14

(15)  EFT L 10 af 13.1.2001, s. 33.

15

(16)  Jf. sag 78/76, Steinike & Weinlig mod Forbundsrepublikken Tyskland, Sml. 1977, s. 595, præmis 21; sag 290/83 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber mod Den Franske Republik, Sml. 1985, s. 439, præmis 14; forenede sager 67/85, 68/85 og 70/85, Kwekerij Gebroeders Van der Kooy BV m.fl. mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 1988, s. 219, præmis 35 og sag C-305/89, Den Italienske Republik mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 1991 I, s. 1603, præmis 13.

16

(17)  I medfør af artikel 2 i lov nr. 394/81 blev der oprettet en fond i Mediocredito Centrale med henblik på ydelse af lavtforrentet finansiering til eksportvirksomheder i forbindelse med programmer, der tager sigte på at erobre markedsandele i udlandet. Fonden administreres af et udvalg, som træffer afgørelse om ydelse af finansiering i henhold til loven. Udvalget er oprettet ved dekret fra udenrigshandelsministeren i samråd med finansministeren og ministeren for industri, handel og håndværk. Udvalget er et organ under udenrigshandelsministeriet og er sammensat af:

17

| a) | udenrigshandelsministeren eller dennes repræsentant, statssekretæren, som er udvalgets formand |
| --- | --- |

a)

udenrigshandelsministeren eller dennes repræsentant, statssekretæren, som er udvalgets formand

| b) | en ledende medarbejder fra hvert af følgende ministerier: finansministeriet, industri-, handels- og håndværksministeriet og udenrigshandelsministeriet eller af lige så mange suppleanter med samme kvalifikationer udpeget af de respektive ministerier |
| --- | --- |

b)

en ledende medarbejder fra hvert af følgende ministerier: finansministeriet, industri-, handels- og håndværksministeriet og udenrigshandelsministeriet eller af lige så mange suppleanter med samme kvalifikationer udpeget af de respektive ministerier

| c) | generaldirektøren for Mediocredito Centrale eller, såfremt generaldirektøren er fraværende eller forhindret, en repræsentant for denne |
| --- | --- |

c)

generaldirektøren for Mediocredito Centrale eller, såfremt generaldirektøren er fraværende eller forhindret, en repræsentant for denne

| d) | generaldirektøren for det nationale institut for udenrigshandel (ICE) eller, såfremt generaldirektøren er fraværende eller forhindret, en repræsentant for denne. |
| --- | --- |

d)

generaldirektøren for det nationale institut for udenrigshandel (ICE) eller, såfremt generaldirektøren er fraværende eller forhindret, en repræsentant for denne.

(18)  Med artikel 1 i det ministerielle dekret af 19.1.1999 bestemmes det, at det udvalg, der er nedsat ved bekendtgørelse af 31.3.1998, nr. 143, især artikel 25, stk. 1, skal bestå af to ledende medarbejdere fra udenrigshandelsministeriet, en ledende medarbejder fra ministeriet for finanser, budget og økonomiske programmer, en ledende medarbejder fra udenrigsministeriet, en ledende medarbejder fra industri-, handels- og håndværksministeriet og en repræsentant udpeget af konferencen af præsidenterne for regionerne og de selvstyrende provinser og en repræsentant udpeget af den italienske bankforening (Associazione Bancaria Italiana).

18

(19)  På det tidspunkt blev der ved Mediocredito Centrale oprettet en fond med statsmidler, som blev administreret af udvalget i henhold til artikel 2 i lov nr. 394/81. Ved brev af 27.12.1995 bad udenrigsministeriet Mediocredito Centrale om (inden for tre måneder) at indgå en kontakt med WAM SpA for at gennemføre den beslutning, der blev vedtaget i udvalget i henhold til artikel 2 i lov nr. 394/81 på mødet den 24.11.1995.

19

(20)  Som omhandlet i bekendtgørelse af 31. marts 1998 nr. 143, og mere specifikt artikel 25, stk. 1, blev administrationen af interventioner i form af finansiel støtte til internationaliseringen af produktionssystemet i henhold til lov nr. 394/81 med virkning fra den 1.1.1999 tildelt SIMESIT SpA. SIMESIT SpA er et offentligt organ oprettet i 1990 (lov nr. 100 af 24.4.1990) af den italienske regering med den opgave at bistå italienske virksomheder i tredjelande. Virksomheden kontrolleres af den italienske regering, som ejer 76 % af andelene i den, og som fastsætter retningslinjerne for valget af de investeringer, SIMESIT støtter. SIMESITS bestyrelse består af ni medlemmer, af hvilke fem udpeges af den italienske regering.

20

(21)  Jf. sag C-482/99, Den Franske Republik mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (Stardust), Sml. 2002 I, s. 4397, præmis 55 og 56.

21

(22)  Jf. sag C-41/90, Höfner og Elser, Sml. 1991 I, s. 01979, præmis 21.

22

(23)  Jf. sag C-494/06 P, Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber mod Den Italienske Republik og Wam SpA, endnu ikke offentliggjort, præmis 49 ff...

23

(24)  Jf. også sag C-372/97, Italien mod Kommissionen, Sml. 2004 I, s. 3679, præmis 52, og sag C-66/2002, Italien mod Kommissionen, Sml. 2005 I, s. 10901.

24

(25)  The Rise of A District Lead Firm: The Case of Wam (1968-2003), februar 2009, Recent, Centre for Economic Research (instituttet for politisk økonomi ved Università di Modena e Reggio Emilia).

25

(26)  Jf. sagerne T-459/93, Siemens mod Kommissionen, Sml. 1995 II, s. 1675, præmis 48 og 77, T-214/95, Regionen Flandern mod Kommissionen, Sml. 1998 II, s. 717, præmis 43, og T-217/02, Ter Lembeek mod Kommissionen, Sml. 2006 II, s. 4483, præmis 177.

26

(27)  I sag T-369/06, Holland Malt mod Kommissionen, som endnu ikke er offentliggjort, fastslog Retten i Første Instans i præmis 55 som følger: »Hermed fremgår det klart af domspraksis, at det ikke blot er formindskelsen ved hjælp af statsmidler af udgifterne til den daglige ledelse eller den almindelige drift af en virksomhed, som i sig selv kan fordreje konkurrencen, men også den støtte, som fritager støttemodtageren for alle eller dele af udgifterne til en investering.«

27

(28)  Jf. også sagerne 730/79, Philip Morris Holland mod Kommissionen, Sml. 1980, s. 2671, præmis 11, og C-53/00, Ferring, Sml. 2001 I, s. 9067, præmis 21, og C-372/97, Italien mod Kommissionen, Sml. 2004 I, s. 3679, præmis 52.

28

(29)  Jf. sag 730/79, Philip Morris mod Kommissionen, Sml. 1980, s. 2671.

29

(30)  Jf. sag 259/85, Frankrig mod Kommissionen, Sml. 1978, s. 4393.

30

(31)  Jf. sag T-214/95, Regionen Flandern mod Kommissionen, Sml. 1998 II, s. 717, præmis 49.

31

(32)  Jf. sag C-172/03, Heiser mod Finanzamt Insbruck, Sml. 1998 I, s. 1627, præmis 32.

32

(33)  Jf. forenede sager fra 212/80 til 217/80, Meridionale Industria Salumi et al., Sml. 1981, s. 2735; forenede sager, CT Control Rotterdam og JCT Benelux mod Kommissionen, Sml. 1981 I, s. 3873, og sag C-61/98, De Haan Beheer, Sml. 2000 I, s. 5003.

33

(34)  EUT L 379 af 28.12.2006, s. 11.

34

(35)  EUT L 214 af 9.8.2008, s. 3.

35

(36)  Multilaterale forhandlinger i Uruguay-runden (1986-1994) — Bilag I — Bilag IA — Aftale om subsidier og udligningsforanstaltninger (WTO-GATT 1994) (EFT L 336 af 23.12.1994, s. 156).

36

(37)  EFT L 107 af 30.4.1996, s. 4.

37

(38)  EFT C 119 af 22.5.2002, s. 22.

38

(39)  I overensstemmelse med Kommissionens faste praksis. Jf. f.eks. beslutningen af 13.5.2003 om Forbundsrepublikken Tysklands statsstøtte til virksomheden Kahla Porzellan GmbH og Kahla/Thüringen Porzellan GmbH (EUT L 227 af 11.9.2003, s. 12).

39

(40)  EFT L 10 af 13.1.2001, s. 20.

40

(41)  EFT L 337 af 13.12.2002, s. 3.

41

(42)  EFT L 302 af 1.11.2006, s. 29.

42

(43)  EFT C 119 af 22.5.2002, s. 22.

43

(44)  Under alle omstændigheder kunne en sådan ændring kun anvendes på det første lavtforrentede lån til WAM SpA, da den gælder eksisterende støtte på ikrafttrædelsestidspunktet, mens det andet lån til WAM SpA endnu ikke var ydet på daværende tidspunkt.

44

(45)  Artikel 107, stk. 2, fastslår, at følgende former for støtte er forenelige med det indre marked: a) støtte af social karakter til enkelte forbrugere, forudsat at den ydes uden forskelsbehandling med hensyn til varernes oprindelse; b) støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder; c) støtteforanstaltninger for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder [...].

45

(46)  »[S]tøtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse, samt i de områder, der er nævnt i artikel 349, under hensyn til deres strukturelle, økonomiske og sociale situation«.

46

(47)  »[S]tøtte, der kan fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«.

47

(48)  »[S]tøtte til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven, når den ikke ændrer samhandels- og konkurrencevilkårene i Unionen i et omfang, der strider mod de fælles interesser«.

48

(49)  Rentesatsen offentliggøres regelmæssigt i EUT.

49

(50)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

50

(51)  EUT L 82 af 25.3.2008, s. 1.

51

(52)  Jf. sagerne T-92/00 og T-103/00, Diputación Foral de Álava imod Kommissionen (Ramondín), Sml. 2002 II, s. 1385.

52

---