# Eiropas Savienības L 167/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.167.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 167 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 1. jūlijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.167.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 167

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 1. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/357/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 2. decembris) par valsts atbalstu C 39/08 (ex N 148/08), ko plānojusi Rumānija mācībām uzņēmumā Ford Craiova
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9350)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2010/358/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 27. janvāris) par valsts atbalstu C 27/08 (ex N 426/05), ko Vācija piešķīrusi uzņēmumam Sovello AG (iepriekš EverQ GmbH)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 172)

   (
  1
  ) | 21 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

2010/357/ES

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 2. decembris) par valsts atbalstu C 39/08 (ex N 148/08), ko plānojusi Rumānija mācībām uzņēmumā Ford Craiova
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9350)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9350)

1

1

2010/358/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 27. janvāris) par valsts atbalstu C 27/08 (ex N 426/05), ko Vācija piešķīrusi uzņēmumam Sovello AG (iepriekš EverQ GmbH)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 172)

   (
  1
  )

Sovello AG

EverQ GmbH

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 172)

1

21

| | | IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/359/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 28. oktobris) par valsts atbalstu C 59/07 (ex N 127/06 un NN 13/06), ko Itālija ir sniegusi uzņēmumam Ixfin SpA

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8123)

   (
  1
  ) | 39 |

IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

2010/359/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 28. oktobris) par valsts atbalstu C 59/07 (ex N 127/06 un NN 13/06), ko Itālija ir sniegusi uzņēmumam Ixfin SpA

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8123)

   (
  1
  )

Ixfin SpA

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8123)

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 1.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 167/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 2. decembris)

par valsts atbalstu C 39/08 (ex N 148/08), ko plānojusi Rumānija mācībām uzņēmumā “Ford Craiova”

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 9350)

(Autentisks ir tikai teksts rumāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/357/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zona līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas izteikt savas piezīmes atbilstoši iepriekšminētajiem noteikumiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2008. gada 1. aprīļa vēstuli Rumānija informēja Komisiju par individuālu ad hoc mācību atbalstu 57 miljonu euro apmērā automašīnu ražotājam “Ford Romania SA”, kas atrodas Krajovā. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2008. gada 1. aprīļa vēstuli Rumānija informēja Komisiju par individuālu ad hoc mācību atbalstu 57 miljonu euro apmērā automašīnu ražotājam “Ford Romania SA”, kas atrodas Krajovā.

| (2) | Ar 2008. gada 10. septembra vēstuli Komisija informēja Rumāniju, ka tā ir nolēmusi uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā (tagad LESD 108. panta 2. punkts) (2) paredzēto procedūru attiecībā uz paziņoto atbalstu, un aicināja ieinteresētās personas izteikt savas piezīmes (3). |
| --- | --- |

(2)

Ar 2008. gada 10. septembra vēstuli Komisija informēja Rumāniju, ka tā ir nolēmusi uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā (tagad LESD 108. panta 2. punkts) (2) paredzēto procedūru attiecībā uz paziņoto atbalstu, un aicināja ieinteresētās personas izteikt savas piezīmes (3).

| (3) | Rumānija iesniedza savas piezīmes 2008. gada 7. novembra vēstulē. Komisija 2008. gada 18.–19. novembrī tikās ar Rumānijas iestādēm un uzņēmuma “Ford” pārstāvjiem Krajovas rūpnīcas telpās. |
| --- | --- |

(3)

Rumānija iesniedza savas piezīmes 2008. gada 7. novembra vēstulē. Komisija 2008. gada 18.–19. novembrī tikās ar Rumānijas iestādēm un uzņēmuma “Ford” pārstāvjiem Krajovas rūpnīcas telpās.

| (4) | 2008. gada 26. novembra vēstulē Komisija piekrita atbalsta saņēmēja lūgumam pagarināt piezīmju iesniegšanas termiņu. Uzņēmums “Ford” iesniedza savas piezīmes ar 2008. gada 18. decembra vēstuli. Šīs piezīmes tika pārsūtītas Rumānijai ar 2009. gada 9. marta vēstuli. |
| --- | --- |

(4)

2008. gada 26. novembra vēstulē Komisija piekrita atbalsta saņēmēja lūgumam pagarināt piezīmju iesniegšanas termiņu. Uzņēmums “Ford” iesniedza savas piezīmes ar 2008. gada 18. decembra vēstuli. Šīs piezīmes tika pārsūtītas Rumānijai ar 2009. gada 9. marta vēstuli.

| (5) | Komisija pieprasīja papildu informāciju ar 2009. gada 6. marta un 2009. gada 23. jūnija vēstulēm. Rumānijas iestādes atbildēja attiecīgi 2009. gada 2. aprīlī un 2009. gada 22. jūlijā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija pieprasīja papildu informāciju ar 2009. gada 6. marta un 2009. gada 23. jūnija vēstulēm. Rumānijas iestādes atbildēja attiecīgi 2009. gada 2. aprīlī un 2009. gada 22. jūlijā.

| (6) | Komisija nesaņēma piezīmes no citām ieinteresētām trešām personām. |
| --- | --- |

(6)

Komisija nesaņēma piezīmes no citām ieinteresētām trešām personām.

2.   PROJEKTA APRAKSTS

| (7) | Atbalsta saņēmējs ir “Ford Romania SA”, kas ir daļa no uzņēmuma “Ford Motor Company”, kurš 2007. gada 12. septembrī nopirka no Rumānijas Privatizācijas aģentūras AVAS automobiļu rūpnīcu un pārņēma tās darbību, ko agrāk Krajovā vadīja uzņēmumi “SC Automobile Craiova SA” un “SC Daewoo Automobile SA” (turpmāk “Ford Craiova”). |
| --- | --- |

(7)

Atbalsta saņēmējs ir “Ford Romania SA”, kas ir daļa no uzņēmuma “Ford Motor Company”, kurš 2007. gada 12. septembrī nopirka no Rumānijas Privatizācijas aģentūras AVAS automobiļu rūpnīcu un pārņēma tās darbību, ko agrāk Krajovā vadīja uzņēmumi “SC Automobile Craiova SA” un “SC Daewoo Automobile SA” (turpmāk “Ford Craiova”).

| (8) | Komisija 2008. gada 27. februāra lēmumā secināja, ka privatizācijas līgums radīja nesaderīgu atbalstu, un pieprasīja atmaksāt 27 miljonus euro (4). Summa ar procentiem tika atmaksāta 2008. gada 27. jūnijā. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2008. gada 27. februāra lēmumā secināja, ka privatizācijas līgums radīja nesaderīgu atbalstu, un pieprasīja atmaksāt 27 miljonus euro (4). Summa ar procentiem tika atmaksāta 2008. gada 27. jūnijā.

| (9) | Uzņēmums “Ford” iegādājās Krajovas automobiļu rūpnīcu, lai no 2009. gada sāktu ražot divus jaunus transportlīdzekļus (B-MAV – nelielu daudzfunkcionālu modeli, un ISV – vieglo automašīnu, kas piemērota kravu un/vai pasažieru pārvadāšanai) un lai no 2011. gada sāktu ražot jaunās paaudzes dzinējus ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Šis projekts paredz divu jaunu ražošanas līniju izveidošanu, kopumā ieguldot aptuveni 675 miljonus euro. Saskaņā ar privatizācijas līgumu “Ford” apņēmās paturēt darbā 3 900 pašreizējo darbinieku un radīt jaunas darba vietas, kopumā līdz 2012. gada beigām nodrošinot 9 000 darba vietu. |
| --- | --- |

(9)

Uzņēmums “Ford” iegādājās Krajovas automobiļu rūpnīcu, lai no 2009. gada sāktu ražot divus jaunus transportlīdzekļus (B-MAV – nelielu daudzfunkcionālu modeli, un ISV – vieglo automašīnu, kas piemērota kravu un/vai pasažieru pārvadāšanai) un lai no 2011. gada sāktu ražot jaunās paaudzes dzinējus ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Šis projekts paredz divu jaunu ražošanas līniju izveidošanu, kopumā ieguldot aptuveni 675 miljonus euro. Saskaņā ar privatizācijas līgumu “Ford” apņēmās paturēt darbā 3 900 pašreizējo darbinieku un radīt jaunas darba vietas, kopumā līdz 2012. gada beigām nodrošinot 9 000 darba vietu.

| (10) | Krajovas rūpnīca atrodas mazāk attīstītā reģionā, kas var saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Ar 2008. gada 30. aprīļa lēmumu Komisija apstiprināja reģionālo atbalstu uzņēmumam “Ford Craiova” 143 miljonu euro apmērā, kas atbilst maksimāli pieļaujamajai atbalsta intensitātei šādam lielam investīciju projektam reģionā, kurā atbalsta maksimālā pamatintensitāte ir 50 % apmērā no attaisnojamajām ieguldījumu izmaksām (5). |
| --- | --- |

(10)

Krajovas rūpnīca atrodas mazāk attīstītā reģionā, kas var saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Ar 2008. gada 30. aprīļa lēmumu Komisija apstiprināja reģionālo atbalstu uzņēmumam “Ford Craiova” 143 miljonu euro apmērā, kas atbilst maksimāli pieļaujamajai atbalsta intensitātei šādam lielam investīciju projektam reģionā, kurā atbalsta maksimālā pamatintensitāte ir 50 % apmērā no attaisnojamajām ieguldījumu izmaksām (5).

| (11) | Paziņotais atbalsts ir paredzēts plašai piecu gadu mācību programmai, ko uzņēmums “Ford” plāno nodrošināt gan rūpnīcā šobrīd strādājošajiem (3 900) darbiniekiem, gan nākamajiem Krajovas automobiļu rūpnīcas darbiniekiem, kuru kopējais skaits sasniegs 9 000. Tiek lēsts, ka mācību programma varētu izmaksāt 185,5 miljonus euro (6), no kuriem 128,5 miljonus euro segs “Ford”, bet 57 miljonus euro piešķirs Rumānija mācību atbalsta veidā. |
| --- | --- |

(11)

Paziņotais atbalsts ir paredzēts plašai piecu gadu mācību programmai, ko uzņēmums “Ford” plāno nodrošināt gan rūpnīcā šobrīd strādājošajiem (3 900) darbiniekiem, gan nākamajiem Krajovas automobiļu rūpnīcas darbiniekiem, kuru kopējais skaits sasniegs 9 000. Tiek lēsts, ka mācību programma varētu izmaksāt 185,5 miljonus euro (6), no kuriem 128,5 miljonus euro segs “Ford”, bet 57 miljonus euro piešķirs Rumānija mācību atbalsta veidā.

| (12) | Mācību programmai ir divas daļas. |
| --- | --- |

(12)

Mācību programmai ir divas daļas.

| (13) | Vertikālā plaknē programma sastāv no vairākiem līmeņiem. Pirmais līmenis ietver mācības, ko paredz ES/Rumānijas tiesību akti un/vai kas nepieciešamas, lai rūpnīca varētu sekmīgi strādāt – to varētu nodēvēt par “uzņēmumam specifiskām mācībām”. Šis mācību līmenis neatbilst atbalsta piešķiršanas nosacījumiem. Ar to saistītās plānotās izmaksas aptuveni 29,7 miljonu euro apmērā pilnībā segs uzņēmums “Ford”. Papildu līmeņi iever mācības, kas tiktu nodrošinātas tikai daļēji, ja atbalsta nebūtu (t. i., līdz 40 % no pilna kursa satura); mācības, kas netiktu piedāvātas vispār, ja atbalsta nebūtu; un mācības, kas saistītas ar darbinieku kategoriju atlasi. |
| --- | --- |

(13)

Vertikālā plaknē programma sastāv no vairākiem līmeņiem. Pirmais līmenis ietver mācības, ko paredz ES/Rumānijas tiesību akti un/vai kas nepieciešamas, lai rūpnīca varētu sekmīgi strādāt – to varētu nodēvēt par “uzņēmumam specifiskām mācībām”. Šis mācību līmenis neatbilst atbalsta piešķiršanas nosacījumiem. Ar to saistītās plānotās izmaksas aptuveni 29,7 miljonu euro apmērā pilnībā segs uzņēmums “Ford”. Papildu līmeņi iever mācības, kas tiktu nodrošinātas tikai daļēji, ja atbalsta nebūtu (t. i., līdz 40 % no pilna kursa satura); mācības, kas netiktu piedāvātas vispār, ja atbalsta nebūtu; un mācības, kas saistītas ar darbinieku kategoriju atlasi.

| (14) | Horizontālā plaknē programma piedāvā 269 kursus, kas veltīti četrām galvenajām mācību tēmām/blokiem:






  — | Drošība: 79 kursi, kuru mērķis ir uzlabot darba drošības kultūru darbavietā. Šajos kursos tiek aplūkotas četras galvenās tēmas: darba drošības pamatprasības darbavietā; mehānismu un individuālās aizsardzības līdzekļu droša izmantošana; gājēju drošība; apdraudējuma risku identificēšana un novēršana. Katrs kurss sastāv no ievaddaļas, kurai seko padziļinātas praktiskās mācības. 61 no 79 šajā mācību kursu paketē piedāvātajiem kursiem var apmeklēt gan strādnieki, gan dažāda līmeņa vadītāji, bet 18 kursi ir paredzēti vienīgi darbiniekiem vadošos amatos.
  Mācības, kas uzņēmumam jānodrošina, lai panāktu atbilstību uzņēmuma iekšējiem drošības standartiem un lai apmierinātu ES un Rumānijas darba drošības noteikumu prasības, nav uzskatāmas par atbilstīgām atbalsta piešķiršanai (7). Šajā kursu paketē attaisnotās izmaksas ir 17,57 miljoni euro, un atbalstu varētu pieprasīt, lai segtu 8,43 miljonus euro no šīm izmaksām. |
| --- | --- | --- |

(14)

Horizontālā plaknē programma piedāvā 269 kursus, kas veltīti četrām galvenajām mācību tēmām/blokiem:

—

Drošība: 79 kursi, kuru mērķis ir uzlabot darba drošības kultūru darbavietā. Šajos kursos tiek aplūkotas četras galvenās tēmas: darba drošības pamatprasības darbavietā; mehānismu un individuālās aizsardzības līdzekļu droša izmantošana; gājēju drošība; apdraudējuma risku identificēšana un novēršana. Katrs kurss sastāv no ievaddaļas, kurai seko padziļinātas praktiskās mācības. 61 no 79 šajā mācību kursu paketē piedāvātajiem kursiem var apmeklēt gan strādnieki, gan dažāda līmeņa vadītāji, bet 18 kursi ir paredzēti vienīgi darbiniekiem vadošos amatos.

Mācības, kas uzņēmumam jānodrošina, lai panāktu atbilstību uzņēmuma iekšējiem drošības standartiem un lai apmierinātu ES un Rumānijas darba drošības noteikumu prasības, nav uzskatāmas par atbilstīgām atbalsta piešķiršanai (7). Šajā kursu paketē attaisnotās izmaksas ir 17,57 miljoni euro, un atbalstu varētu pieprasīt, lai segtu 8,43 miljonus euro no šīm izmaksām.

| — | Pamatprasmes: 59 kursi, kuru mērķis ir veicināt darbinieku personisko izaugsmi, iemācot viņiem vispārīgi noderīgas prasmes. Kursos tiek aplūkotas šādas tēmas: rumāņu valoda darbiniekiem, kas ieradušies strādāt no citām valstīm; vadības prasmes maiņas vadītājiem/meistariem; mācības darbam ar Outlook un pamata IT prasmes, angļu valoda vietējiem darbiniekiem; lasītprasme un skaitītprasme; pamata vadības prasmes visu līmeņu darbiniekiem; padziļinātas IT mācības; individuālas padziļinātas mācības par “paraugiem” izvēlētajiem darbiniekiem. Tostarp 14 kursi ir piemēroti gan strādniekiem, gan dažāda līmeņa vadītājiem (8), bet 45 kursi ir paredzēti vienīgi darbiniekiem vadošos amatos.
  To kursu plānotās izmaksas, kuri neatbilst atbalsta saņemšanas nosacījumiem, pilnībā segs uzņēmums “Ford” (9). Šo kursu attaisnotās izmaksas ir 93,13 miljoni euro. Atbalstu varētu pieprasīt, lai segtu aptuveni 46,56 miljonus euro no šīm izmaksām. Proti, ir plānots, ka lasītprasmes un skaitītprasmes kursi, kuri tiks piedāvāti gan strādniekiem, gan darbiniekiem vadošos amatos, izmaksās aptuveni 22,5 miljonus euro katrs. |
| --- | --- |

—

Pamatprasmes: 59 kursi, kuru mērķis ir veicināt darbinieku personisko izaugsmi, iemācot viņiem vispārīgi noderīgas prasmes. Kursos tiek aplūkotas šādas tēmas: rumāņu valoda darbiniekiem, kas ieradušies strādāt no citām valstīm; vadības prasmes maiņas vadītājiem/meistariem; mācības darbam ar Outlook un pamata IT prasmes, angļu valoda vietējiem darbiniekiem; lasītprasme un skaitītprasme; pamata vadības prasmes visu līmeņu darbiniekiem; padziļinātas IT mācības; individuālas padziļinātas mācības par “paraugiem” izvēlētajiem darbiniekiem. Tostarp 14 kursi ir piemēroti gan strādniekiem, gan dažāda līmeņa vadītājiem (8), bet 45 kursi ir paredzēti vienīgi darbiniekiem vadošos amatos.

To kursu plānotās izmaksas, kuri neatbilst atbalsta saņemšanas nosacījumiem, pilnībā segs uzņēmums “Ford” (9). Šo kursu attaisnotās izmaksas ir 93,13 miljoni euro. Atbalstu varētu pieprasīt, lai segtu aptuveni 46,56 miljonus euro no šīm izmaksām. Proti, ir plānots, ka lasītprasmes un skaitītprasmes kursi, kuri tiks piedāvāti gan strādniekiem, gan darbiniekiem vadošos amatos, izmaksās aptuveni 22,5 miljonus euro katrs.

| — | Uzņēmējdarbības pamati: 73 kursi, kas paredzēti, lai iepazīstinātu darbiniekus ar jaunāko uzņēmējdarbības praksi Eiropā un pasaulē. Daļa no šiem kursiem, t. i., 20 (10) no tiem, ir paredzēti gan strādniekiem, gan dažāda līmeņa vadītājiem (brigadieriem, maiņas vecākajiem, speciālistiem un vadītājiem). Pārējie kursi ir paredzēti tikai darbiniekiem vadošos amatos. Trīs mācību jomas šo kursu paketē, t. i., “Ford” speciālās IT sistēmas, uzņēmējdarbības procesi uzņēmumā “Ford” un “Ford” iekšējās kontroles procesi, ietver kursus, kas nepieciešami rūpnīcas efektīvai darbībai, tāpēc tie ir atbalstam neatbilstoši. Pārējie ir noteikti kā izvēles vai papildu kursi, un to mērķis ir pilnveidot darbinieku pieredzi un iemaņas. Šajos papildu mācību kursos tiek aplūkotas vispārīgas tēmas, piemēram, projektu vadīšanas iemaņas, funkcionālā kompetence (cilvēkresursi, iepirkšana, finanses), sešu sigmu modelis (kvalitātes uzlabošana), kā arī tiek organizētas individuālas papildu mācības par “paraugiem” izvēlētajiem darbiniekiem.
  Tiek lēsts, ka šo kursu kopējās attaisnotās izmaksas būs aptuveni 8 miljoni euro, no kuriem 4 miljonus euro segs “Ford”, bet pārējie 4 miljoni euro tiks piešķirti kā atbalsts. Uzņēmums pilnībā segs to kursu izmaksas, kas saistīti ar uzņēmumam specifiskām mācībām (11). |
| --- | --- |

—

Uzņēmējdarbības pamati: 73 kursi, kas paredzēti, lai iepazīstinātu darbiniekus ar jaunāko uzņēmējdarbības praksi Eiropā un pasaulē. Daļa no šiem kursiem, t. i., 20 (10) no tiem, ir paredzēti gan strādniekiem, gan dažāda līmeņa vadītājiem (brigadieriem, maiņas vecākajiem, speciālistiem un vadītājiem). Pārējie kursi ir paredzēti tikai darbiniekiem vadošos amatos. Trīs mācību jomas šo kursu paketē, t. i., “Ford” speciālās IT sistēmas, uzņēmējdarbības procesi uzņēmumā “Ford” un “Ford” iekšējās kontroles procesi, ietver kursus, kas nepieciešami rūpnīcas efektīvai darbībai, tāpēc tie ir atbalstam neatbilstoši. Pārējie ir noteikti kā izvēles vai papildu kursi, un to mērķis ir pilnveidot darbinieku pieredzi un iemaņas. Šajos papildu mācību kursos tiek aplūkotas vispārīgas tēmas, piemēram, projektu vadīšanas iemaņas, funkcionālā kompetence (cilvēkresursi, iepirkšana, finanses), sešu sigmu modelis (kvalitātes uzlabošana), kā arī tiek organizētas individuālas papildu mācības par “paraugiem” izvēlētajiem darbiniekiem.

Tiek lēsts, ka šo kursu kopējās attaisnotās izmaksas būs aptuveni 8 miljoni euro, no kuriem 4 miljonus euro segs “Ford”, bet pārējie 4 miljoni euro tiks piešķirti kā atbalsts. Uzņēmums pilnībā segs to kursu izmaksas, kas saistīti ar uzņēmumam specifiskām mācībām (11).

| — | Ražošanas prasmes: 58 kursi, kuru mērķis ir, izmantojot vienotu kursu paketi, iemācīt ražošanas prasmes, kas pārsniedz konkrētajā darbavietā nepieciešamo prasmju apjomu, lai ļautu darbiniekiem tikt galā ar izaicinājumiem, kas saistīti ar jaunu tehnoloģiju izmantošanu ražošanas vidē kopumā. Divi no šiem kursiem, proti, dzinēju montāža un ražošanas modelēšana, ietilpst uzņēmumam specifiskajās mācībās, tāpēc tie ir atbalstam neatbilstoši. Pārējie kursi tiek kvalificēti kā papildu/izvēles mācības, kas ietver dažādus priekšmetus plašāku tēmu (elektriķu/mehāniķu arods un paplašināta apkope) ietvaros. Lielākā daļa no šajā paketē iekļautajiem kursiem ir paredzēti gan strādniekiem, gan darbiniekiem vadošos amatos (12).
  Tiek lēsts, ka šo kursu kopējās attaisnotās izmaksas sastādīs aptuveni 39,1 miljonu euro; “Ford” segs aptuveni 18,9 miljonus euro no šīs summas, bet aptuveni 18,2 miljonus euro varētu pieprasīt kā atbalstu. |
| --- | --- |

—

Ražošanas prasmes: 58 kursi, kuru mērķis ir, izmantojot vienotu kursu paketi, iemācīt ražošanas prasmes, kas pārsniedz konkrētajā darbavietā nepieciešamo prasmju apjomu, lai ļautu darbiniekiem tikt galā ar izaicinājumiem, kas saistīti ar jaunu tehnoloģiju izmantošanu ražošanas vidē kopumā. Divi no šiem kursiem, proti, dzinēju montāža un ražošanas modelēšana, ietilpst uzņēmumam specifiskajās mācībās, tāpēc tie ir atbalstam neatbilstoši. Pārējie kursi tiek kvalificēti kā papildu/izvēles mācības, kas ietver dažādus priekšmetus plašāku tēmu (elektriķu/mehāniķu arods un paplašināta apkope) ietvaros. Lielākā daļa no šajā paketē iekļautajiem kursiem ir paredzēti gan strādniekiem, gan darbiniekiem vadošos amatos (12).

Tiek lēsts, ka šo kursu kopējās attaisnotās izmaksas sastādīs aptuveni 39,1 miljonu euro; “Ford” segs aptuveni 18,9 miljonus euro no šīs summas, bet aptuveni 18,2 miljonus euro varētu pieprasīt kā atbalstu.

| (15) | Tiek plānots, ka mācību programmā iekļautās uzņēmumam specifiskās mācības, ko pilnībā segs “Ford”, izmaksās 29,73 miljonus euro (13). Attiecībā uz papildu mācībām, kas var pretendēt uz atbalstu, turpmāk dotajā tabulā (miljonos euro) ir redzams attaisnoto izmaksu sadalījums starp mācību programmām un “Ford” ieguldījums. | Drošība | Pamatprasmes | Uzņēmējdarbības pamati | Ražošanas prasmes | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vispārējo mācību attaisnotās izmaksas | 16,17 | 93,13 | 7,94 | 36,67 | 153,91 |
| Specifisko mācību attaisnotās izmaksas | 1,49 | — | 0,16 | 0,24 | 1,89 |
| Atbalsts vispārējām mācībām | 8,08 | 46,56 | 3,97 | 18,33 | 76,94 |
| Atbalsts specifiskām mācībām | 0,37 | — | 0,03 | 0,06 | 0,46 |
| Kopējais atbalsts | 8,45 | 46,56 | 4,00 | 18,39 | 77,44 |
| “Ford” ieguldījums | 9,2 | 46,56 | 4,08 | 18,50 | 78,39 |

(15)

Tiek plānots, ka mācību programmā iekļautās uzņēmumam specifiskās mācības, ko pilnībā segs “Ford”, izmaksās 29,73 miljonus euro (13). Attiecībā uz papildu mācībām, kas var pretendēt uz atbalstu, turpmāk dotajā tabulā (miljonos euro) ir redzams attaisnoto izmaksu sadalījums starp mācību programmām un “Ford” ieguldījums.

Drošība

Pamatprasmes

Uzņēmējdarbības pamati

Ražošanas prasmes

Kopā

Vispārējo mācību attaisnotās izmaksas

16,17

93,13

7,94

36,67

153,91

Specifisko mācību attaisnotās izmaksas

1,49

—

0,16

0,24

1,89

Atbalsts vispārējām mācībām

8,08

46,56

3,97

18,33

76,94

Atbalsts specifiskām mācībām

0,37

—

0,03

0,06

0,46

Kopējais atbalsts

8,45

46,56

4,00

18,39

77,44

“Ford” ieguldījums

9,2

46,56

4,08

18,50

78,39

Iepriekšminētās kopējā atbalsta un “Ford” ieguldījuma summas ir norādītas atbilstoši to nominālvērtībai. Rumānija un “Ford” uzsver, ka uzņēmums ir nolēmis ierobežot atbalsta kopējo summu līdz 57 miljoniem euro. Starpību starp atbalsta kopējo summu, ko programma varētu saņemt, un pieprasītajiem 57 miljoniem euro segs uzņēmums, tādējādi palielinot savu ieguldījumu līdz 98,8 miljoniem euro.

| (16) | Uzņēmumam specifiskās mācību programmas daļas ietvaros, kas neatbilst atbalsta piešķiršanas nosacījumiem, kopumā paredzēts atvēlēt aptuveni 200 000 mācību dienas piecu gadu laika periodā, bet tai programmas daļai, kas atbilst atbalsta piešķiršanas nosacījumiem, kopumā ir plānots atvēlēt aptuveni 800 000 mācību dienas piecu gadu laika periodā. Attiecīgi katrs no 9 000 darbiniekiem vidēji kopumā mācīsies aptuveni 111 dienas piecos gados. Rumānija un “Ford” arī iesniedza pierādījumus tam, ka lielākā daļa instruktoru (līdz 90 %) tiks pieaicināti darbam programmā no neatkarīgiem specializētiem mācību centriem un ka liela daļa nodarbību notiks ārpus rūpnīcas (šajā sakarā sk. arī 18. apsvērumu turpmāk, kur ir norādīti attaisnotie ceļa izdevumi gan praktikantiem, gan instruktoriem). |
| --- | --- |

(16)

Uzņēmumam specifiskās mācību programmas daļas ietvaros, kas neatbilst atbalsta piešķiršanas nosacījumiem, kopumā paredzēts atvēlēt aptuveni 200 000 mācību dienas piecu gadu laika periodā, bet tai programmas daļai, kas atbilst atbalsta piešķiršanas nosacījumiem, kopumā ir plānots atvēlēt aptuveni 800 000 mācību dienas piecu gadu laika periodā. Attiecīgi katrs no 9 000 darbiniekiem vidēji kopumā mācīsies aptuveni 111 dienas piecos gados. Rumānija un “Ford” arī iesniedza pierādījumus tam, ka lielākā daļa instruktoru (līdz 90 %) tiks pieaicināti darbam programmā no neatkarīgiem specializētiem mācību centriem un ka liela daļa nodarbību notiks ārpus rūpnīcas (šajā sakarā sk. arī 18. apsvērumu turpmāk, kur ir norādīti attaisnotie ceļa izdevumi gan praktikantiem, gan instruktoriem).

| (17) | Mācību programmas izmaksas tika aprēķinātas, balstoties uz līdzīgām izmaksām, kuras uzņēmumam “Ford” radās, nodrošinot mācības tā rūpnīcā Degenhemā (Apvienotajā Karalistē), un kas tika koriģētas, ņemot vērā izmaksu līmeni Rumānijā, pamatojoties uz sākotnējām prognozēm (2008. gada dati koriģēti atbilstoši prognozētajam inflācijas līmenim turpmākajos gados). Tādējādi tika aprēķinātas šādas vienas mācību dienas un viena praktikanta izmaksas (neskaitot praktikantu algas):







  Attaisnoto izmaksu kategorijas | Vispārējās mācības | Specifiskās mācības |
| --- | --- | --- | --- |
| Norādījumi un konsultācijas | [...] (14) EUR | [...] EUR |
| Instruktora atalgojums (2 dienas) | [...] EUR | [...] EUR |
| Instruktora ceļa izdevumi | [...] EUR | [...] EUR |
| Praktikanta ceļa izdevumi | [...] EUR | [...] EUR |
| Rīku un iekārtu nolietojums | [...]EUR | [...]EUR |
| Mācību telpu īre/nolietojums | [...] EUR | [...] EUR |
| Mācību materiāli | [...] EUR | [...] EUR |
| Kopā | 181,00 EUR | 265,00 EUR |

(17)

Mācību programmas izmaksas tika aprēķinātas, balstoties uz līdzīgām izmaksām, kuras uzņēmumam “Ford” radās, nodrošinot mācības tā rūpnīcā Degenhemā (Apvienotajā Karalistē), un kas tika koriģētas, ņemot vērā izmaksu līmeni Rumānijā, pamatojoties uz sākotnējām prognozēm (2008. gada dati koriģēti atbilstoši prognozētajam inflācijas līmenim turpmākajos gados). Tādējādi tika aprēķinātas šādas vienas mācību dienas un viena praktikanta izmaksas (neskaitot praktikantu algas):

Attaisnoto izmaksu kategorijas

Vispārējās mācības

Specifiskās mācības

Norādījumi un konsultācijas

[...] (14) EUR

[...] EUR

Instruktora atalgojums (2 dienas)

[...] EUR

[...] EUR

Instruktora ceļa izdevumi

[...] EUR

[...] EUR

Praktikanta ceļa izdevumi

[...] EUR

[...] EUR

Rīku un iekārtu nolietojums

[...]EUR

[...]EUR

Mācību telpu īre/nolietojums

[...] EUR

[...] EUR

Mācību materiāli

[...] EUR

[...] EUR

Kopā

181,00 EUR

265,00 EUR

| (18) | Attaisnotās izmaksas šai programmai (kas paredzēta kopumā 9 000 darbiniekiem un kas tiks nodrošināta četru gadu laika periodā) ir norādītas turpmāk (atbilstoši to nominālvērtībai, miljonos euro): | Atbalsts vispārējām mācībām | Atbalsts specifiskām mācībām | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Instruktoru izmaksas | [45-50] | [0,5-1,0] | [45-50] |
| Instruktoru ceļa izdevumi | [10-15] | [0-0,5] | [10-15] |
| Praktikantu ceļa izdevumi | [0-5] | [0-0,5] | [0-5] |
| Citi izdevumi, 4. panta 7. punkta c) apakšpunkts | [10-15] | [0-0,5] | [10-15] |
| Nolietojums | [0-5] | [0-0,5] | [0-5] |
| Mācību telpas | [5-10] | [0-0,5] | [5-10] |
| Norādījumi un konsultācijas | [25-30] | [0-0,5] | [25-30] |
| “Ford” instruktoru izmaksas | [0-5] | [0-0,5] | [0-5] |
| Algu kompensācija praktikantiem | [40-45] | [0-0,5] | [40-45] |
| Attaisnotās izmaksas, izņemot algu kompensāciju | [110-115] | [1-2] | [115-120] |
| Maksimālā atbalsta summa | 76,96 | 0,47 | 77,44 |
| “Ford” ieguldījums | 76,96 | 1,42 | 78,39 |

(18)

Attaisnotās izmaksas šai programmai (kas paredzēta kopumā 9 000 darbiniekiem un kas tiks nodrošināta četru gadu laika periodā) ir norādītas turpmāk (atbilstoši to nominālvērtībai, miljonos euro):

Atbalsts vispārējām mācībām

Atbalsts specifiskām mācībām

Kopā

Instruktoru izmaksas

[45-50]

[0,5-1,0]

[45-50]

Instruktoru ceļa izdevumi

[10-15]

[0-0,5]

[10-15]

Praktikantu ceļa izdevumi

[0-5]

[0-0,5]

[0-5]

Citi izdevumi, 4. panta 7. punkta c) apakšpunkts

[10-15]

[0-0,5]

[10-15]

Nolietojums

[0-5]

[0-0,5]

[0-5]

Mācību telpas

[5-10]

[0-0,5]

[5-10]

Norādījumi un konsultācijas

[25-30]

[0-0,5]

[25-30]

“Ford” instruktoru izmaksas

[0-5]

[0-0,5]

[0-5]

Algu kompensācija praktikantiem

[40-45]

[0-0,5]

[40-45]

Attaisnotās izmaksas, izņemot algu kompensāciju

[110-115]

[1-2]

[115-120]

Maksimālā atbalsta summa

76,96

0,47

77,44

“Ford” ieguldījums

76,96

1,42

78,39

| (19) | Atbalstu veido tiešā dotācija uzņēmumam “Ford Craiova” 57 miljonu euro apmērā uz pieciem gadiem. Atbalsts paredzēts mācību projektam, kura kopējās izmaksas tiek lēstas 185,5 miljonu euro apmērā (nominālvērtība), no kuriem 155,8 miljoni euro ir atbilstīgi mācību atbalstam. Lielākā attaisnoto izdevumu daļa, t. i., 153,93 miljoni euro, saistīti ar vispārējām mācībām. Tikai 1,88 miljoni euro attaisnoto izmaksu attiecas uz specifiskām mācībām. Šim projektam Rumānija piemērojusi 50 % atbalsta intensitāti vispārējām mācībām un 25 % intensitāti specifiskām mācībām. Tādējādi projekts var pretendēt uz 76,96 miljoniem euro vispārējo mācību atbalstam un uz 0,47 miljoniem euro specifisko mācību atbalstam, kopumā veidojot 77,44 miljonus euro lielu atbalstu. Tomēr atbalsta saņēmējs izvēlējās ierobežot valsts atbalstu līdz 57 miljoniem euro (sk. arī 15. apsvērumu iepriekš). |
| --- | --- |

(19)

Atbalstu veido tiešā dotācija uzņēmumam “Ford Craiova” 57 miljonu euro apmērā uz pieciem gadiem. Atbalsts paredzēts mācību projektam, kura kopējās izmaksas tiek lēstas 185,5 miljonu euro apmērā (nominālvērtība), no kuriem 155,8 miljoni euro ir atbilstīgi mācību atbalstam. Lielākā attaisnoto izdevumu daļa, t. i., 153,93 miljoni euro, saistīti ar vispārējām mācībām. Tikai 1,88 miljoni euro attaisnoto izmaksu attiecas uz specifiskām mācībām. Šim projektam Rumānija piemērojusi 50 % atbalsta intensitāti vispārējām mācībām un 25 % intensitāti specifiskām mācībām. Tādējādi projekts var pretendēt uz 76,96 miljoniem euro vispārējo mācību atbalstam un uz 0,47 miljoniem euro specifisko mācību atbalstam, kopumā veidojot 77,44 miljonus euro lielu atbalstu. Tomēr atbalsta saņēmējs izvēlējās ierobežot valsts atbalstu līdz 57 miljoniem euro (sk. arī 15. apsvērumu iepriekš).

| (20) | Rumānija apgalvo, ka, tā kā nebūtu iespējams paredzēt ex ante precīzas katra mācību kursa izmaksas programmā, kuras plānotais ilgums ir pieci gadi, atbalsta saņēmējam ir nepieciešams dot zināmu elastīgumu, lai pārdalītu atbalstu starp dažādām attaisnotām izmaksām gadījumā, ja faktiskās izmaksas atšķirtos no paredzētajām standarta izmaksām. Šis elastīgums ļautu atbalsta saņēmējam optimizēt mācību programmu tās īstenošanas gaitā, tomēr ievērojot sākotnējo mācību jomu, kā arī kopējo atbalsta apjomu un intensitāti. |
| --- | --- |

(20)

Rumānija apgalvo, ka, tā kā nebūtu iespējams paredzēt ex ante precīzas katra mācību kursa izmaksas programmā, kuras plānotais ilgums ir pieci gadi, atbalsta saņēmējam ir nepieciešams dot zināmu elastīgumu, lai pārdalītu atbalstu starp dažādām attaisnotām izmaksām gadījumā, ja faktiskās izmaksas atšķirtos no paredzētajām standarta izmaksām. Šis elastīgums ļautu atbalsta saņēmējam optimizēt mācību programmu tās īstenošanas gaitā, tomēr ievērojot sākotnējo mācību jomu, kā arī kopējo atbalsta apjomu un intensitāti.

| (21) | Savā 2009. gada jūlija iesniegumā Rumānija arī ierosināja, ka atbalstu varētu piešķirt saņēmējam avansā laika intervālos, kas tiktu saskaņoti ar saņēmēju (piem., reizi ceturksnī), un tas balstītos uz standarta pieprasītām izmaksām. Tad atbalsta saņēmēja iekšējiem revidentiem būtu jāpārbauda faktiskie izdevumi katrā finanšu gadā un jāveic ikgadēja atbalsta maksājumu korekcija atbilstoši piemērojamam atbalsta intensitātes maksimālajam līmenim. Atbalsta izmaksas noteikumiem un nosacījumiem būtu jābūt noteiktiem atsevišķā Rumānijas tiesību aktā. |
| --- | --- |

(21)

Savā 2009. gada jūlija iesniegumā Rumānija arī ierosināja, ka atbalstu varētu piešķirt saņēmējam avansā laika intervālos, kas tiktu saskaņoti ar saņēmēju (piem., reizi ceturksnī), un tas balstītos uz standarta pieprasītām izmaksām. Tad atbalsta saņēmēja iekšējiem revidentiem būtu jāpārbauda faktiskie izdevumi katrā finanšu gadā un jāveic ikgadēja atbalsta maksājumu korekcija atbilstoši piemērojamam atbalsta intensitātes maksimālajam līmenim. Atbalsta izmaksas noteikumiem un nosacījumiem būtu jābūt noteiktiem atsevišķā Rumānijas tiesību aktā.

3.   LĒMUMS UZSĀKT OFICIĀLU IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU SASKAŅĀ AR EK LĪGUMA 82. PANTA 2. PUNKTU

| (22) | Komisija 2008. gada 10. septembra lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu pauda šaubas par šādiem aspektiem: atbalsta pamatojums, stimulējošās ietekmes esamība/atbalsta nepieciešamība, reģionālā un mācību atbalsta kumulācija, kā arī atbilstība tā sauktajam “Deggendorf principam” (visi šie aspekti tiek aplūkoti turpmāk). |
| --- | --- |

(22)

Komisija 2008. gada 10. septembra lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu pauda šaubas par šādiem aspektiem: atbalsta pamatojums, stimulējošās ietekmes esamība/atbalsta nepieciešamība, reģionālā un mācību atbalsta kumulācija, kā arī atbilstība tā sauktajam “Deggendorf principam” (visi šie aspekti tiek aplūkoti turpmāk).

| (23) | Komisija izvirzīja šādus jautājumus: i) vai daļa no mācībām, kas noteiktas kā atbilstīgas atbalstam, “Ford” nebūtu jānodrošina jebkurā gadījumā vismaz esošajiem darbiniekiem, lai rūpnīca varētu strādāt, ieviešot jaunākās ražošanas tehnoloģijas; un ii) vai daļa no mācībām, kas iekļautas darba drošības kursu paketē, uzņēmumam nebūtu jānodrošina obligātā kārtā saskaņā ar ES un/vai Rumānijas darba drošības noteikumiem. Ja tas tā ir, atbalsts nebūtu saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē, jo ar to subsidētu mācības, kas tiktu nodrošinātas jebkurā gadījumā, un līdz ar to “[neveicinātu] konkrētu saimniecisko darbību ... attīstību”. |
| --- | --- |

(23)

Komisija izvirzīja šādus jautājumus: i) vai daļa no mācībām, kas noteiktas kā atbilstīgas atbalstam, “Ford” nebūtu jānodrošina jebkurā gadījumā vismaz esošajiem darbiniekiem, lai rūpnīca varētu strādāt, ieviešot jaunākās ražošanas tehnoloģijas; un ii) vai daļa no mācībām, kas iekļautas darba drošības kursu paketē, uzņēmumam nebūtu jānodrošina obligātā kārtā saskaņā ar ES un/vai Rumānijas darba drošības noteikumiem. Ja tas tā ir, atbalsts nebūtu saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē, jo ar to subsidētu mācības, kas tiktu nodrošinātas jebkurā gadījumā, un līdz ar to “[neveicinātu] konkrētu saimniecisko darbību ... attīstību”.

| (24) | Komisija apšaubīja, vai daļa no mācībām, kas piedāvātas jaunpieņemtiem darbiniekiem, ir pamatota, jo “Ford” bija iespēja pieņemt darbā jaunus kvalificētus darbiniekus. |
| --- | --- |

(24)

Komisija apšaubīja, vai daļa no mācībām, kas piedāvātas jaunpieņemtiem darbiniekiem, ir pamatota, jo “Ford” bija iespēja pieņemt darbā jaunus kvalificētus darbiniekus.

| (25) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu izvirzīts jautājums par to, vai daļa no ierosinātajām mācībām nerisinātu reģiona nemateriālās problēmas, kas izpaužas kā esošā darbaspēka prasmju trūkums, kuru uzņēmumam jau kompensēja ar reģionālo ieguldījumu atbalstu, ko piešķīra 2008. gadā (15). |
| --- | --- |

(25)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu izvirzīts jautājums par to, vai daļa no ierosinātajām mācībām nerisinātu reģiona nemateriālās problēmas, kas izpaužas kā esošā darbaspēka prasmju trūkums, kuru uzņēmumam jau kompensēja ar reģionālo ieguldījumu atbalstu, ko piešķīra 2008. gadā (15).

| (26) | Saskaņā ar esošo judikatūru (16) jaunu atbalstu nevar izmaksāt, kamēr agrāk piešķirtais nesaderīgais atbalsts nav pilnībā atgūts. Oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas brīdī Rumānijas iestādes nebija pierādījušas, ka ar Krajovas rūpnīcas privatizāciju saistītais atbalsts, ko Komisija atzinusi par nesaderīgu ar EK līgumu (tagad LESD) 2008. gada 27. februāra lēmumā (17), ir pilnībā atgūts. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar esošo judikatūru (16) jaunu atbalstu nevar izmaksāt, kamēr agrāk piešķirtais nesaderīgais atbalsts nav pilnībā atgūts. Oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas brīdī Rumānijas iestādes nebija pierādījušas, ka ar Krajovas rūpnīcas privatizāciju saistītais atbalsts, ko Komisija atzinusi par nesaderīgu ar EK līgumu (tagad LESD) 2008. gada 27. februāra lēmumā (17), ir pilnībā atgūts.

4.   RUMĀNIJAS PIEZĪMES

| (27) | Pēc izmeklēšanas procedūras uzsākšanas Rumānija iesniedza savas piezīmes attiecībā uz i) juridisko pamatu, lai novērtētu atbalsta saderīgumu ar Līgumu; ii) atbalsta stimulējošo ietekmi; un iii) atbilstību tā sauktajam Deggendorf principam. |
| --- | --- |

(27)

Pēc izmeklēšanas procedūras uzsākšanas Rumānija iesniedza savas piezīmes attiecībā uz i) juridisko pamatu, lai novērtētu atbalsta saderīgumu ar Līgumu; ii) atbalsta stimulējošo ietekmi; un iii) atbilstību tā sauktajam Deggendorf principam.

| (28) | Rumānija apgalvo, ka atbilstoši tiesiskās noteiktības principam atbalsts ir jānovērtē saskaņā ar kritērijiem, kas tika piemēroti paziņojuma izdarīšanas brīdī (2008. gada aprīlī). Toreiz vēl joprojām tika piemērota Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (18), bet 2008. gada 9. augustā tika publicēta vispārējā grupu atbrīvojuma regula (19) (turpmāk “VGAR”), kas stājās spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas. |
| --- | --- |

(28)

Rumānija apgalvo, ka atbilstoši tiesiskās noteiktības principam atbalsts ir jānovērtē saskaņā ar kritērijiem, kas tika piemēroti paziņojuma izdarīšanas brīdī (2008. gada aprīlī). Toreiz vēl joprojām tika piemērota Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (18), bet 2008. gada 9. augustā tika publicēta vispārējā grupu atbrīvojuma regula (19) (turpmāk “VGAR”), kas stājās spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas.

| (29) | Rumānija uzskata, ka VGAR iekļautie novērtēšanas kritēriji daļēji atšķiras no Regulā (EK) Nr. 68/2001 minētajiem kritērijiem. Rumānija arī uzsver, ka, izdarot paziņojumu, tika ņemts vērā, ka vispārējā atbalsta maksimālā intensitāte ir 50 % un speciālā atbalsta intensitāte – 25 % atbilstoši Regulai (EK) Nr. 68/2001, taču saskaņā ar VGAR vispārējām mācībām paredzētā atbalsta intensitāte var sasniegt 60 % un specifiskām mācībām – 25 %. |
| --- | --- |

(29)

Rumānija uzskata, ka VGAR iekļautie novērtēšanas kritēriji daļēji atšķiras no Regulā (EK) Nr. 68/2001 minētajiem kritērijiem. Rumānija arī uzsver, ka, izdarot paziņojumu, tika ņemts vērā, ka vispārējā atbalsta maksimālā intensitāte ir 50 % un speciālā atbalsta intensitāte – 25 % atbilstoši Regulai (EK) Nr. 68/2001, taču saskaņā ar VGAR vispārējām mācībām paredzētā atbalsta intensitāte var sasniegt 60 % un specifiskām mācībām – 25 %.

| (30) | Rumānija arī uzskata, ka, pieņemot lēmumus Ford Genk
   (20) un GM Antwerp
   (21) lietās, Komisija ir ieņēmusi stingru nostāju attiecībā uz mācību atbalsta novērtējumu atbilstoši stimulējošās ietekmes kritērijam, kas neatbilst Komisijas vispārējai pieejai mācību atbalstam un Lisabonas stratēģijas mērķiem. |
| --- | --- |

(30)

Rumānija arī uzskata, ka, pieņemot lēmumus Ford Genk
   (20) un GM Antwerp
   (21) lietās, Komisija ir ieņēmusi stingru nostāju attiecībā uz mācību atbalsta novērtējumu atbilstoši stimulējošās ietekmes kritērijam, kas neatbilst Komisijas vispārējai pieejai mācību atbalstam un Lisabonas stratēģijas mērķiem.

| (31) | Nepieciešamība. Būtībā Rumānija apgalvo, ka bez atbalsta uzņēmuma mācību programma nebūs tik vērienīga, nodrošinot darbiniekiem tikai tās mācības, kas ir nepieciešamas darbam rūpnīcā (tās veido aptuveni 17 % no piedāvātās programmas, un attiecīgās izmaksas pilnībā segs uzņēmums), un piedāvājot daudz mazāk papildu kursu. |
| --- | --- |

(31)

Nepieciešamība. Būtībā Rumānija apgalvo, ka bez atbalsta uzņēmuma mācību programma nebūs tik vērienīga, nodrošinot darbiniekiem tikai tās mācības, kas ir nepieciešamas darbam rūpnīcā (tās veido aptuveni 17 % no piedāvātās programmas, un attiecīgās izmaksas pilnībā segs uzņēmums), un piedāvājot daudz mazāk papildu kursu.

| (32) | Ir apgalvots, ka “Ford” Krajovas rūpnīca spētu funkcionēt, nenodrošinot papildu mācības, kas atbilst atbalsta saņemšanas nosacījumiem, jo esošajiem darbiniekiem jau ir pieredze automobiļu ražošanā, un jaunās tehnoloģijas, kas tiks izmantotas rūpnīcā, ļauj “mācīties darot”, ko apliecina citu “Ford” ražotņu pieredze, kur šādas papildu mācības netika nodrošinātas. |
| --- | --- |

(32)

Ir apgalvots, ka “Ford” Krajovas rūpnīca spētu funkcionēt, nenodrošinot papildu mācības, kas atbilst atbalsta saņemšanas nosacījumiem, jo esošajiem darbiniekiem jau ir pieredze automobiļu ražošanā, un jaunās tehnoloģijas, kas tiks izmantotas rūpnīcā, ļauj “mācīties darot”, ko apliecina citu “Ford” ražotņu pieredze, kur šādas papildu mācības netika nodrošinātas.

| (33) | Rumānija arī detalizēti izskaidro atšķirību starp kursiem, kas nepieciešami rūpnīcas darbības nodrošināšanai (un kurus pilnībā finansēs uzņēmums), un papildu kursiem (“noderīgiem, bet ne obligātiem”) katrā mācību kursu paketē. |
| --- | --- |

(33)

Rumānija arī detalizēti izskaidro atšķirību starp kursiem, kas nepieciešami rūpnīcas darbības nodrošināšanai (un kurus pilnībā finansēs uzņēmums), un papildu kursiem (“noderīgiem, bet ne obligātiem”) katrā mācību kursu paketē.

| (34) | Drošība: lielākā daļa no piedāvātajiem kursiem ietilpst četrās tēmu apakšgrupās (darba drošības pamatprasības darbavietā; mehānismu un individuālās aizsardzības līdzekļu droša izmantošana; gājēju drošība; apdraudējuma risku identificēšana un novēršana), un tie ir nepieciešami darba drošības kultūras izveidošanai darbavietā. Daži no šiem kursiem tiks organizēti, lai nodrošinātu atbilstību ES un Rumānijas darba drošības noteikumu prasībām, citu kursu mērķis ir panākt atbilstību “Ford” rūpnīcas iekšējiem drošības standartiem. Attiecībā uz pēdējiem minētajiem kursiem Rumānija skaidro, ka “Ford” piemēro iekšējās drošības standartus, kas pārsniedz tiesību aktos noteiktās minimālās prasības. Katrā ziņā atbalsta piešķiršanai neatbilst ne tie darba drošības kursi, kurus paredz tiesību akti, ne tie, kuru nepieciešamību nosaka uzņēmuma iekšējā drošības politika. To izmaksas pilnībā segs uzņēmums. Papildu darba drošības mācības, kurām tiek pieprasīts 3,2 miljonus euro liels atbalsts, veido atsevišķi kursi, kuru mērķis ir turpināt veicināt izpratni un mainīt uzvedības modeļus, kā arī individuālas nodarbības par “paraugiem” izvēlētajiem darbiniekiem. Šo padziļināto mācību veidi ir noderīgi darbiniekiem, taču nav nepieciešami uzņēmumam. |
| --- | --- |

(34)

Drošība: lielākā daļa no piedāvātajiem kursiem ietilpst četrās tēmu apakšgrupās (darba drošības pamatprasības darbavietā; mehānismu un individuālās aizsardzības līdzekļu droša izmantošana; gājēju drošība; apdraudējuma risku identificēšana un novēršana), un tie ir nepieciešami darba drošības kultūras izveidošanai darbavietā. Daži no šiem kursiem tiks organizēti, lai nodrošinātu atbilstību ES un Rumānijas darba drošības noteikumu prasībām, citu kursu mērķis ir panākt atbilstību “Ford” rūpnīcas iekšējiem drošības standartiem. Attiecībā uz pēdējiem minētajiem kursiem Rumānija skaidro, ka “Ford” piemēro iekšējās drošības standartus, kas pārsniedz tiesību aktos noteiktās minimālās prasības. Katrā ziņā atbalsta piešķiršanai neatbilst ne tie darba drošības kursi, kurus paredz tiesību akti, ne tie, kuru nepieciešamību nosaka uzņēmuma iekšējā drošības politika. To izmaksas pilnībā segs uzņēmums. Papildu darba drošības mācības, kurām tiek pieprasīts 3,2 miljonus euro liels atbalsts, veido atsevišķi kursi, kuru mērķis ir turpināt veicināt izpratni un mainīt uzvedības modeļus, kā arī individuālas nodarbības par “paraugiem” izvēlētajiem darbiniekiem. Šo padziļināto mācību veidi ir noderīgi darbiniekiem, taču nav nepieciešami uzņēmumam.

| (35) | Pamatprasmes: šo mācību kursu mērķis ir veicināt darbinieku personisko izaugsmi, un tie ir maz saistīti ar tiešajiem darba pienākumiem. Daudzos šajā mācību paketē piedāvātajos kursos tiek apgūtas vispārējas IT prasmes, angļu valoda, lasītprasme un skaitītprasme u. c. Piemēram, lasītprasmes un skaitītprasmes kursu mērķis ir aizpildīt robus zināšanās, kas atklājās, pārbaudot pieaugušos darbiniekus, kuri strādā rūpniecības nozarēs visā pasaulē neatkarīgi no viņu izglītības līmeņa. Lasītprasme un skaitītprasme nav nepieciešama tiešo pienākumu veikšanai darbā, jo rūpnīcā izmantotās tehnoloģijas pamatā ir Visual Factory sistēma, kas sniedz vienkāršas, vizuālas darba instrukcijas. Lasītprasmes un skaitītprasmes kursu mērķis ir pilnveidot darbinieku spēju formulēt un tekoši izklāstīt idejas/koncepcijas, kā arī pareizi interpretēt izmaiņas apkārtējā vidē kvantitatīvā izteiksmē. Tāpat šajā mācību paketē ietilpst kursi, kas ļauj visu līmeņu darbiniekiem apgūt pamata vadības prasmes. Pēc Rumānijas domām, šādas iemaņas ir noderīgas visu kategoriju darbiniekiem neatkarīgi no viņu izglītības līmeņa. No šādām mācībām galvenokārt gūst labumu paši darbinieki, uzlabojas viņu dzīves kvalitāte, un tas savukārt pozitīvi ietekmē reģionu un sabiedrību kopumā. |
| --- | --- |

(35)

Pamatprasmes: šo mācību kursu mērķis ir veicināt darbinieku personisko izaugsmi, un tie ir maz saistīti ar tiešajiem darba pienākumiem. Daudzos šajā mācību paketē piedāvātajos kursos tiek apgūtas vispārējas IT prasmes, angļu valoda, lasītprasme un skaitītprasme u. c. Piemēram, lasītprasmes un skaitītprasmes kursu mērķis ir aizpildīt robus zināšanās, kas atklājās, pārbaudot pieaugušos darbiniekus, kuri strādā rūpniecības nozarēs visā pasaulē neatkarīgi no viņu izglītības līmeņa. Lasītprasme un skaitītprasme nav nepieciešama tiešo pienākumu veikšanai darbā, jo rūpnīcā izmantotās tehnoloģijas pamatā ir Visual Factory sistēma, kas sniedz vienkāršas, vizuālas darba instrukcijas. Lasītprasmes un skaitītprasmes kursu mērķis ir pilnveidot darbinieku spēju formulēt un tekoši izklāstīt idejas/koncepcijas, kā arī pareizi interpretēt izmaiņas apkārtējā vidē kvantitatīvā izteiksmē. Tāpat šajā mācību paketē ietilpst kursi, kas ļauj visu līmeņu darbiniekiem apgūt pamata vadības prasmes. Pēc Rumānijas domām, šādas iemaņas ir noderīgas visu kategoriju darbiniekiem neatkarīgi no viņu izglītības līmeņa. No šādām mācībām galvenokārt gūst labumu paši darbinieki, uzlabojas viņu dzīves kvalitāte, un tas savukārt pozitīvi ietekmē reģionu un sabiedrību kopumā.

| (36) | Uzņēmējdarbības pamati: šo mācību kursu mērķis ir pilnveidot darbinieku vadīšanas prasmes un funkcionālo kompetenci. Trīs mācību jomas ir saistītas ar īpašām, uzņēmumam nepieciešamām vadīšanas prasmēm (“Ford” speciālās IT sistēmas, uzņēmējdarbības procesi uzņēmumā “Ford”, “Ford” iekšējās kontroles procesi), un to izmaksas pilnībā sedz uzņēmums. Papildu kursos var apgūt prasmes, kuras var plaši pielietot citos uzņēmumos vai nozarēs. Tajos tiek aplūkotas vispārīgas tēmas, piemēram, projektu vadības iemaņas, cilvēkresursi, iepirkumi, finanses, sešu sigmu modelis (metodika, kas ļauj izvairīties no atkārtotām kļūdām un kuru izmanto daudzās nozarēs), kā arī tiek sniegtas individuālas nodarbības par “paraugiem” izvēlētajiem darbiniekiem. Šīs mācības neapšaubāmi dod labumu arī uzņēmumam, jo, uzlabojoties darba videi, samazinās hierarhijas līmeņi uzņēmumā, taču lielāko labumu iegūst paši praktikanti, jo tādējādi palielinās viņu konkurētspēja darba tirgū. Šai mācību paketei tiek pieprasīts 4,33 miljonus euro liels atbalsts. |
| --- | --- |

(36)

Uzņēmējdarbības pamati: šo mācību kursu mērķis ir pilnveidot darbinieku vadīšanas prasmes un funkcionālo kompetenci. Trīs mācību jomas ir saistītas ar īpašām, uzņēmumam nepieciešamām vadīšanas prasmēm (“Ford” speciālās IT sistēmas, uzņēmējdarbības procesi uzņēmumā “Ford”, “Ford” iekšējās kontroles procesi), un to izmaksas pilnībā sedz uzņēmums. Papildu kursos var apgūt prasmes, kuras var plaši pielietot citos uzņēmumos vai nozarēs. Tajos tiek aplūkotas vispārīgas tēmas, piemēram, projektu vadības iemaņas, cilvēkresursi, iepirkumi, finanses, sešu sigmu modelis (metodika, kas ļauj izvairīties no atkārtotām kļūdām un kuru izmanto daudzās nozarēs), kā arī tiek sniegtas individuālas nodarbības par “paraugiem” izvēlētajiem darbiniekiem. Šīs mācības neapšaubāmi dod labumu arī uzņēmumam, jo, uzlabojoties darba videi, samazinās hierarhijas līmeņi uzņēmumā, taču lielāko labumu iegūst paši praktikanti, jo tādējādi palielinās viņu konkurētspēja darba tirgū. Šai mācību paketei tiek pieprasīts 4,33 miljonus euro liels atbalsts.

| (37) | Ražošanas iemaņas: šī kursu pakete arī ietver mācības, kas pārsniedz konkrētajā darbavietā nepieciešamo prasmju apjomu. Kursus, kuros darbinieki apgūst ražošanā veicamos ikdienas uzdevumus, proti, autokrāvēju vadīšanu un apkopi, darbu ar robottehniku un automatizētajām sistēmām, pilnībā finansēs uzņēmums. Papildu mācības tiks piedāvātas divās vispārējās jomās: prasmju pilnveidošana elektriķa/mehāniķa arodā (kas uzlabo darbinieku konkurētspēju, bet nav nepieciešama tiešo darba pienākumu veikšanai) un paplašināta (padziļināta) apkope, automatizācija un robottehnika. Abos gadījumos darbinieki mācīsies izmantot dažādas augsto tehnoloģiju iekārtas, kas viņu pašreizējā darbā netiek pielietotas. Šī kursu pakete varētu saņemt 18,9 miljonus euro lielu atbalstu. |
| --- | --- |

(37)

Ražošanas iemaņas: šī kursu pakete arī ietver mācības, kas pārsniedz konkrētajā darbavietā nepieciešamo prasmju apjomu. Kursus, kuros darbinieki apgūst ražošanā veicamos ikdienas uzdevumus, proti, autokrāvēju vadīšanu un apkopi, darbu ar robottehniku un automatizētajām sistēmām, pilnībā finansēs uzņēmums. Papildu mācības tiks piedāvātas divās vispārējās jomās: prasmju pilnveidošana elektriķa/mehāniķa arodā (kas uzlabo darbinieku konkurētspēju, bet nav nepieciešama tiešo darba pienākumu veikšanai) un paplašināta (padziļināta) apkope, automatizācija un robottehnika. Abos gadījumos darbinieki mācīsies izmantot dažādas augsto tehnoloģiju iekārtas, kas viņu pašreizējā darbā netiek pielietotas. Šī kursu pakete varētu saņemt 18,9 miljonus euro lielu atbalstu.

| (38) | Turklāt Rumānija uzskata, ka ierosinātā atbalsta stimulējošā ietekme ir jāizvērtē visas mācību programmas kontekstā, nevis novērtējot atsevišķi katru mācību tēmu vai kursu. Izvērtējot mācību tēmas un/vai kursus atsevišķi ārpus kopējā konteksta, rezultāti varētu būt neprecīzi. Šāds atsevišķs novērtējums varētu neatspoguļot mācību programmas kā vienotas paketes pievienoto vērtību, kas pārsniedz vienkāršu visu to ieguvumu summu, kas rodas, nodrošinot mācības konkrētās jomās. |
| --- | --- |

(38)

Turklāt Rumānija uzskata, ka ierosinātā atbalsta stimulējošā ietekme ir jāizvērtē visas mācību programmas kontekstā, nevis novērtējot atsevišķi katru mācību tēmu vai kursu. Izvērtējot mācību tēmas un/vai kursus atsevišķi ārpus kopējā konteksta, rezultāti varētu būt neprecīzi. Šāds atsevišķs novērtējums varētu neatspoguļot mācību programmas kā vienotas paketes pievienoto vērtību, kas pārsniedz vienkāršu visu to ieguvumu summu, kas rodas, nodrošinot mācības konkrētās jomās.

| (39) | Pamatojums. Attiecībā uz pamatojumu mācībām, ko paredzēts sniegt jaunpieņemtajiem darbiniekiem, Rumānija nošķir jautājumu par uzņēmuma (neapstrīdamo) spēju pieņemt darbā jaunus kvalificētus darbiniekus no jautājuma par to, vai papildu mācības ir pamatotas šādā gadījumā. Papildu mācības ļauj apgūt vispārīgas iemaņas, kas nav nepieciešamas, veicot tiešos darba pienākumus, un tāpēc tās ir pamatotas un noderīgas visu kategoriju darbiniekiem neatkarīgi no viņu izglītības līmeņa. |
| --- | --- |

(39)

Pamatojums. Attiecībā uz pamatojumu mācībām, ko paredzēts sniegt jaunpieņemtajiem darbiniekiem, Rumānija nošķir jautājumu par uzņēmuma (neapstrīdamo) spēju pieņemt darbā jaunus kvalificētus darbiniekus no jautājuma par to, vai papildu mācības ir pamatotas šādā gadījumā. Papildu mācības ļauj apgūt vispārīgas iemaņas, kas nav nepieciešamas, veicot tiešos darba pienākumus, un tāpēc tās ir pamatotas un noderīgas visu kategoriju darbiniekiem neatkarīgi no viņu izglītības līmeņa.

| (40) | Reģiona nemateriālās problēmas. Attiecībā uz jautājumu, vai ierosinātais mācību atbalsts kompensēs reģiona nemateriālās problēmas, kas izpaužas kā prasmju trūkums, kuru jau kompensēja reģionālais ieguldījumu atbalsts, Rumānija apgalvo, ka reģionālā ieguldījumu atbalsta un mācību atbalsta pasākumiem ir dažādi mērķi (tāpēc tie ir paredzēti atšķirīgu problēmu risināšanai) un tie saistās ar atšķirīgām attaisnotām izmaksām. Reģionālā ieguldījumu atbalsta mērķis ir veicināt investīcijas mazāk attīstītos ES reģionos, bet mācību atbalsta mērķis ir kompensēt nepietiekamas investīcijas mācībās, kas raksturīgi visās ES dalībvalstīs. Turklāt reģionālā atbalsta gadījumā labumu galvenokārt iegūst ieguldītājs, bet mācību atbalsta gadījumā šis “sadalījums” ir pretējs, jo tad lielāko labumu iegūst darbinieki. |
| --- | --- |

(40)

Reģiona nemateriālās problēmas. Attiecībā uz jautājumu, vai ierosinātais mācību atbalsts kompensēs reģiona nemateriālās problēmas, kas izpaužas kā prasmju trūkums, kuru jau kompensēja reģionālais ieguldījumu atbalsts, Rumānija apgalvo, ka reģionālā ieguldījumu atbalsta un mācību atbalsta pasākumiem ir dažādi mērķi (tāpēc tie ir paredzēti atšķirīgu problēmu risināšanai) un tie saistās ar atšķirīgām attaisnotām izmaksām. Reģionālā ieguldījumu atbalsta mērķis ir veicināt investīcijas mazāk attīstītos ES reģionos, bet mācību atbalsta mērķis ir kompensēt nepietiekamas investīcijas mācībās, kas raksturīgi visās ES dalībvalstīs. Turklāt reģionālā atbalsta gadījumā labumu galvenokārt iegūst ieguldītājs, bet mācību atbalsta gadījumā šis “sadalījums” ir pretējs, jo tad lielāko labumu iegūst darbinieki.

| (41) | Rumānija arī uzsver, ka reģiona “nemateriālās” problēmas, kas saistītas ar vietējo darbinieku nepietiekamajām iemaņām, nav viens no ES mazāk attīstīto reģionu atlases kritērijiem. Šie kritēriji ir IKP uz vienu iedzīvotāju, bezdarba līmenis, iedzīvotāju blīvums u. c. Bez tam agrāk Komisija ir apstiprinājusi atbalstu mācībām, pamatojoties cita starpā uz argumentu, ka tas varētu palīdzēt novērst neizdevīgus konkurences apstākļus, kas izveidojušies slikti kvalificētā vietējā darbaspēka dēļ (Webasto
   (22), Vauxhall Motors
   (23)). |
| --- | --- |

(41)

Rumānija arī uzsver, ka reģiona “nemateriālās” problēmas, kas saistītas ar vietējo darbinieku nepietiekamajām iemaņām, nav viens no ES mazāk attīstīto reģionu atlases kritērijiem. Šie kritēriji ir IKP uz vienu iedzīvotāju, bezdarba līmenis, iedzīvotāju blīvums u. c. Bez tam agrāk Komisija ir apstiprinājusi atbalstu mācībām, pamatojoties cita starpā uz argumentu, ka tas varētu palīdzēt novērst neizdevīgus konkurences apstākļus, kas izveidojušies slikti kvalificētā vietējā darbaspēka dēļ (Webasto
   (22), Vauxhall Motors
   (23)).

| (42) | Turklāt pamatojums, saskaņā ar kuru projekti, kas ir saņēmuši reģionālu ieguldījumu atbalstu, nevar saņemt mācību atbalstu, netieši sodītu Eiropas Savienības mazāk attīstītos reģionos, liedzot tiem iespēju atbalstīt mācību projektus. |
| --- | --- |

(42)

Turklāt pamatojums, saskaņā ar kuru projekti, kas ir saņēmuši reģionālu ieguldījumu atbalstu, nevar saņemt mācību atbalstu, netieši sodītu Eiropas Savienības mazāk attīstītos reģionos, liedzot tiem iespēju atbalstīt mācību projektus.

| (43) | Rumānija iesniedza dokumentus, kas apstiprina, ka 2008. gada 27. jūnijā uzņēmums “Ford Motor Company” atmaksāja nesaderīgo privatizācijas atbalstu 27 miljonu euro (24) apmērā un uzkrātos procentus. Tāpēc Rumānija uzskata, ka paziņotais atbalsts atbilst tā sauktajam Deggendorf principam. |
| --- | --- |

(43)

Rumānija iesniedza dokumentus, kas apstiprina, ka 2008. gada 27. jūnijā uzņēmums “Ford Motor Company” atmaksāja nesaderīgo privatizācijas atbalstu 27 miljonu euro (24) apmērā un uzkrātos procentus. Tāpēc Rumānija uzskata, ka paziņotais atbalsts atbilst tā sauktajam Deggendorf principam.

5.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (44) | “Ford” iesniedza savas piezīmes 2008. gada 18. decembrī, apstiprinot Rumānijas izklāstītos faktus un argumentus, un pievienojot papildu argumentus saistībā ar ierosinātā atbalsta stimulējošo ietekmi. |
| --- | --- |

(44)

“Ford” iesniedza savas piezīmes 2008. gada 18. decembrī, apstiprinot Rumānijas izklāstītos faktus un argumentus, un pievienojot papildu argumentus saistībā ar ierosinātā atbalsta stimulējošo ietekmi.

| (45) | “Ford” uzsver, ka ievērojama šīs plašās mācību programmas daļa tiek finansēta no pašu resursiem, proti, 128,5 miljoni euro no visa projekta kopējām plānotām izmaksām 185,5 miljonu euro apmērā. Turklāt mācības, ko paredz tiesību normas un/vai kas nepieciešamas rūpnīcas darbības nodrošināšanai, nav atzītas par atbilstīgām atbalstam, un tās pilnībā finansēs uzņēmums. Turklāt, sākot no 2009. gada, esošajiem darbiniekiem jau tiek piedāvātas uzņēmumam specifiskās mācības, kuru izmaksas ir aptuveni 29,7 miljoni euro. |
| --- | --- |

(45)

“Ford” uzsver, ka ievērojama šīs plašās mācību programmas daļa tiek finansēta no pašu resursiem, proti, 128,5 miljoni euro no visa projekta kopējām plānotām izmaksām 185,5 miljonu euro apmērā. Turklāt mācības, ko paredz tiesību normas un/vai kas nepieciešamas rūpnīcas darbības nodrošināšanai, nav atzītas par atbilstīgām atbalstam, un tās pilnībā finansēs uzņēmums. Turklāt, sākot no 2009. gada, esošajiem darbiniekiem jau tiek piedāvātas uzņēmumam specifiskās mācības, kuru izmaksas ir aptuveni 29,7 miljoni euro.

| (46) | Attiecībā uz atbalsta iespējamo kropļojošo ietekmi “Ford” uzsver, ka programma galvenokārt paredz nodrošināt vispārējas mācības, no kurām galveno labumu iegūs darbinieki, bet uzņēmums gūs tikai netiešu labumu. Tādējādi mācību atbalsta kropļojošā ietekme varētu būt vienīgi sekundāra un netieša. Līdz ar to “Ford” uzskata, ka ar atbalsta ietekmi saistītos apsvērumus, raugoties no “attiecīgo tirgu struktūras” un “rūpniecības nozares specifikas” viedokļa, nevar piemērot vispārējām mācībām, tā kā plānotais rezultāts un tehniskās iespējas kopumā nemainīsies. Savukārt specifiskās mācības var tiešā veidā uzlabot uzņēmuma produktivitāti un tādējādi ietekmēt tā stāvokli tirgū. Tomēr specifiskās mācības veido tikai nelielu daļu no piedāvātajām papildu mācībām. |
| --- | --- |

(46)

Attiecībā uz atbalsta iespējamo kropļojošo ietekmi “Ford” uzsver, ka programma galvenokārt paredz nodrošināt vispārējas mācības, no kurām galveno labumu iegūs darbinieki, bet uzņēmums gūs tikai netiešu labumu. Tādējādi mācību atbalsta kropļojošā ietekme varētu būt vienīgi sekundāra un netieša. Līdz ar to “Ford” uzskata, ka ar atbalsta ietekmi saistītos apsvērumus, raugoties no “attiecīgo tirgu struktūras” un “rūpniecības nozares specifikas” viedokļa, nevar piemērot vispārējām mācībām, tā kā plānotais rezultāts un tehniskās iespējas kopumā nemainīsies. Savukārt specifiskās mācības var tiešā veidā uzlabot uzņēmuma produktivitāti un tādējādi ietekmēt tā stāvokli tirgū. Tomēr specifiskās mācības veido tikai nelielu daļu no piedāvātajām papildu mācībām.

| (47) | Atbildot uz jautājumu, vai daļa no mācībām, kas atzīta par atbilstošu atbalsta saņemšanai, nebūtu jāsniedz jebkurā gadījumā, lai nodrošinātu atbilstību uzņēmuma iekšējiem drošības standartiem, “Ford” uzsver, ka šis pamatojums radītu normatīvus izkropļojumus, “cenšoties nonivelēt standartus”: ja no mācību atbalsta varētu gūt labumu vienīgi uzņēmumi, kuros ir zemi iekšējie drošības standarti, tad pārējie uzņēmumi galu galā zaudētu motivāciju paaugstināt savus iekšējos drošības standartus. Šajā sakarā “Ford” vēlas zināt, vai ierosināto mācību atbalstu, kas jebkurā gadījumā jāpiešķir saņēmējam, nevajadzētu noteikt, nevis atsaucoties uz uzņēmuma iekšējiem standartiem, bet uz objektīviem kritērijiem, kas tiek piemēroti visiem attiecīgās nozares uzņēmumiem. Bez tam, pateicoties šim investīciju projektam, līdz 2012. gadam “Ford” kļūs par lielāko darba devēju rūpniecības nozarē Rumānijā. Šāda veida investīcijas kalpo par pozitīviem piemēriem ekonomikā, un Rumānijas valdība atbalsta “Ford” plānus izveidot Krajovas rūpnīcu par etalonu citiem darba devējiem un jauniem investoriem. |
| --- | --- |

(47)

Atbildot uz jautājumu, vai daļa no mācībām, kas atzīta par atbilstošu atbalsta saņemšanai, nebūtu jāsniedz jebkurā gadījumā, lai nodrošinātu atbilstību uzņēmuma iekšējiem drošības standartiem, “Ford” uzsver, ka šis pamatojums radītu normatīvus izkropļojumus, “cenšoties nonivelēt standartus”: ja no mācību atbalsta varētu gūt labumu vienīgi uzņēmumi, kuros ir zemi iekšējie drošības standarti, tad pārējie uzņēmumi galu galā zaudētu motivāciju paaugstināt savus iekšējos drošības standartus. Šajā sakarā “Ford” vēlas zināt, vai ierosināto mācību atbalstu, kas jebkurā gadījumā jāpiešķir saņēmējam, nevajadzētu noteikt, nevis atsaucoties uz uzņēmuma iekšējiem standartiem, bet uz objektīviem kritērijiem, kas tiek piemēroti visiem attiecīgās nozares uzņēmumiem. Bez tam, pateicoties šim investīciju projektam, līdz 2012. gadam “Ford” kļūs par lielāko darba devēju rūpniecības nozarē Rumānijā. Šāda veida investīcijas kalpo par pozitīviem piemēriem ekonomikā, un Rumānijas valdība atbalsta “Ford” plānus izveidot Krajovas rūpnīcu par etalonu citiem darba devējiem un jauniem investoriem.

| (48) | “Ford” arī atzīmē, ka kopumā papildu mācības, kas atzītas par atbilstīgām atbalsta piešķiršanai, nav nepieciešamas rūpnīcas darbības nodrošināšanai, ņemot vērā, ka šobrīd “Ford” grupas uzņēmumi izmanto racionālas ražošanas sistēmu. Laika gaitā automobiļu ražotāji ir pārgājuši no “masveida ražošanas” uz “racionālu ražošanu”, kas galvenokārt liecina par tendences maiņu, palielinot līdzdalību visos iekšējās organizācijas līmeņos. Mācību programmas daļa, kas neatbilst atbalsta piešķiršanas nosacījumiem, būtu pietiekama, lai rosinātu šo tendences maiņu. |
| --- | --- |

(48)

“Ford” arī atzīmē, ka kopumā papildu mācības, kas atzītas par atbilstīgām atbalsta piešķiršanai, nav nepieciešamas rūpnīcas darbības nodrošināšanai, ņemot vērā, ka šobrīd “Ford” grupas uzņēmumi izmanto racionālas ražošanas sistēmu. Laika gaitā automobiļu ražotāji ir pārgājuši no “masveida ražošanas” uz “racionālu ražošanu”, kas galvenokārt liecina par tendences maiņu, palielinot līdzdalību visos iekšējās organizācijas līmeņos. Mācību programmas daļa, kas neatbilst atbalsta piešķiršanas nosacījumiem, būtu pietiekama, lai rosinātu šo tendences maiņu.

| (49) | “Ford” piekrīt Rumānijas izklāstītajiem argumentiem, noraidot ideju par iespējamo reģionālā ieguldījumu atbalsta un mācību atbalsta pārklāšanos saistībā ar reģiona nemateriālajām problēmām, kas izpaužas kā darbaspēka zemā kvalifikācija, kā arī uzskata, ka ir jāņem vērā prasmju un izglītības līmenis reģionā, novērtējot, vai ierosinātajam mācību atbalsta pasākumam ir pozitīva ārējā ietekme. |
| --- | --- |

(49)

“Ford” piekrīt Rumānijas izklāstītajiem argumentiem, noraidot ideju par iespējamo reģionālā ieguldījumu atbalsta un mācību atbalsta pārklāšanos saistībā ar reģiona nemateriālajām problēmām, kas izpaužas kā darbaspēka zemā kvalifikācija, kā arī uzskata, ka ir jāņem vērā prasmju un izglītības līmenis reģionā, novērtējot, vai ierosinātajam mācību atbalsta pasākumam ir pozitīva ārējā ietekme.

| (50) | “Ford” piedāvā salīdzinājumu starp mācību programmu, kas tika piedāvāta uzņēmuma rūpnīcā Sanktpēterburgā, un to programmu, kuru ir ierosināts īstenot Krajovas rūpnīcā. Salīdzinājuma mērķis ir parādīt, ka “Ford” rūpnīca var efektīvi strādāt, piedāvājot mazāk vērienīgu mācību programmu salīdzinājumā ar to, ko plānots īstenot Krajovas rūpnīcā, no kā izriet, ka atbalstam papildu mācībām Krajovas rūpnīcā ir stimulējoša ietekme. |
| --- | --- |

(50)

“Ford” piedāvā salīdzinājumu starp mācību programmu, kas tika piedāvāta uzņēmuma rūpnīcā Sanktpēterburgā, un to programmu, kuru ir ierosināts īstenot Krajovas rūpnīcā. Salīdzinājuma mērķis ir parādīt, ka “Ford” rūpnīca var efektīvi strādāt, piedāvājot mazāk vērienīgu mācību programmu salīdzinājumā ar to, ko plānots īstenot Krajovas rūpnīcā, no kā izriet, ka atbalstam papildu mācībām Krajovas rūpnīcā ir stimulējoša ietekme.

| (51) | “Ford” uzskata, ka abu mācību projektu salīdzinājums ir adekvāts šādu iemeslu dēļ:






  — | Ražošana. Sanktpēterburgā “Ford” pārņēma rūpnīcu, kas iepriekš ražoja lielizmēra dzinējus kuģu būves un aizsardzības rūpniecības vajadzībām, bet Krajovas rūpnīcā iepriekš tika ražoti automobiļi. Sanktpēterburgā “Ford” ražo tikai transportlīdzekļus (Ford Focus II modeļa variantus kopš 2002. gada un Ford Mondeo modeli kopš 2009. gada), turpretim Krajovā “Ford” ražos gan transportlīdzekļus, gan dzinējus. Atšķirībā no Krajovas rūpnīcas Sanktpēterburgas rūpnīcā nav presēšanas ceha. Kaut arī pastāv šīs atšķirības, “Ford” uzskata, ka ražošanas uzsākšanas apstākļi Krajovas un Sanktpēterburgas rūpnīcās ir salīdzināmi, jo abas rūpnīcas tika iegādātas, lai izveidotu jaunas automobiļu ražošanas līnijas. Abās rūpnīcās tiek izmantota tā pati “Ford ražošanas sistēma” (“FPS”) un ražošanas posmi ir salīdzināmi, tostarp arī nepieciešamais darbaspēka prasmju līmenis. |
| --- | --- | --- |

(51)

“Ford” uzskata, ka abu mācību projektu salīdzinājums ir adekvāts šādu iemeslu dēļ:

—

Ražošana. Sanktpēterburgā “Ford” pārņēma rūpnīcu, kas iepriekš ražoja lielizmēra dzinējus kuģu būves un aizsardzības rūpniecības vajadzībām, bet Krajovas rūpnīcā iepriekš tika ražoti automobiļi. Sanktpēterburgā “Ford” ražo tikai transportlīdzekļus (Ford Focus II modeļa variantus kopš 2002. gada un Ford Mondeo modeli kopš 2009. gada), turpretim Krajovā “Ford” ražos gan transportlīdzekļus, gan dzinējus. Atšķirībā no Krajovas rūpnīcas Sanktpēterburgas rūpnīcā nav presēšanas ceha. Kaut arī pastāv šīs atšķirības, “Ford” uzskata, ka ražošanas uzsākšanas apstākļi Krajovas un Sanktpēterburgas rūpnīcās ir salīdzināmi, jo abas rūpnīcas tika iegādātas, lai izveidotu jaunas automobiļu ražošanas līnijas. Abās rūpnīcās tiek izmantota tā pati “Ford ražošanas sistēma” (“FPS”) un ražošanas posmi ir salīdzināmi, tostarp arī nepieciešamais darbaspēka prasmju līmenis.

| — | Darbaspēks. Sanktpēterburgā “Ford” nepārņēma esošo rūpnīcas darbaspēku. Jaunpieņemtie darbinieki kopumā bija jaunāki, kvalificētāki un mazāk pieredzējuši nekā Krajovas rūpnīcas esošais darbaspēks. Neskatoties uz šīm atšķirībām, “Ford” uzskata, ka abu rūpnīcu darbaspēks sākumā bija salīdzināms. Abu rūpnīcu darbinieki bija pieraduši pie darba apstākļiem uzņēmumos, kuri nedarbojas tirgus ekonomikas apstākļos, un šis sākotnējais apstāklis izpaudās, piemēram, atšķirīgā darbinieku darba drošības kultūrā, salīdzinot ar viņu rietumvalstu kolēģiem, kā arī nelielā vadības un funkcionālajā pieredzē, strādājot daudznacionālā uzņēmumā (neatkarīgi no darbinieku izglītības līmeņa). |
| --- | --- |

—

Darbaspēks. Sanktpēterburgā “Ford” nepārņēma esošo rūpnīcas darbaspēku. Jaunpieņemtie darbinieki kopumā bija jaunāki, kvalificētāki un mazāk pieredzējuši nekā Krajovas rūpnīcas esošais darbaspēks. Neskatoties uz šīm atšķirībām, “Ford” uzskata, ka abu rūpnīcu darbaspēks sākumā bija salīdzināms. Abu rūpnīcu darbinieki bija pieraduši pie darba apstākļiem uzņēmumos, kuri nedarbojas tirgus ekonomikas apstākļos, un šis sākotnējais apstāklis izpaudās, piemēram, atšķirīgā darbinieku darba drošības kultūrā, salīdzinot ar viņu rietumvalstu kolēģiem, kā arī nelielā vadības un funkcionālajā pieredzē, strādājot daudznacionālā uzņēmumā (neatkarīgi no darbinieku izglītības līmeņa).

| (52) | Sanktpēterburgas rūpnīcā īstenotās mācību programmas struktūra bija līdzīga tai, ko plānots īstenot Krajovas rūpnīcā. Tomēr Sanktpēterburgas rūpnīcā “Ford” nodrošināja tikai nepieciešamo mācību minimumu, un darbinieki vadošos amatos piedalījās plašākās mācībās nekā citi darbinieki. Ražošana tika uzsākta 2002. gadā, piedāvājot tikai to mācību minimumu, kāds bija nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstību “Ford” kvalitātes un drošības prasībām. |
| --- | --- |

(52)

Sanktpēterburgas rūpnīcā īstenotās mācību programmas struktūra bija līdzīga tai, ko plānots īstenot Krajovas rūpnīcā. Tomēr Sanktpēterburgas rūpnīcā “Ford” nodrošināja tikai nepieciešamo mācību minimumu, un darbinieki vadošos amatos piedalījās plašākās mācībās nekā citi darbinieki. Ražošana tika uzsākta 2002. gadā, piedāvājot tikai to mācību minimumu, kāds bija nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstību “Ford” kvalitātes un drošības prasībām.

| (53) | “Ford” modelēja situāciju, piemērojot Sanktpēterburgas mācību programmu 9 000 Krajovas rūpnīcas darbinieku. Tika secināts, ka Sanktpēterburgā izmantotā mācību programma nodrošinātu tikai aptuveni 26 % no tā mācību apjoma, ko paredzēts īstenot Krajovas rūpnīcā. Proti, šādā programmā mācības par darba drošību tiktu piedāvātas tikai 57 % apjomā, pamatprasmes – 2 %, uzņēmējdarbības pamati – 30 %, bet ražošanas prasmes – 47 % apjomā no Krajovas rūpnīcā plānotās programmas. |
| --- | --- |

(53)

“Ford” modelēja situāciju, piemērojot Sanktpēterburgas mācību programmu 9 000 Krajovas rūpnīcas darbinieku. Tika secināts, ka Sanktpēterburgā izmantotā mācību programma nodrošinātu tikai aptuveni 26 % no tā mācību apjoma, ko paredzēts īstenot Krajovas rūpnīcā. Proti, šādā programmā mācības par darba drošību tiktu piedāvātas tikai 57 % apjomā, pamatprasmes – 2 %, uzņēmējdarbības pamati – 30 %, bet ražošanas prasmes – 47 % apjomā no Krajovas rūpnīcā plānotās programmas.

6.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Atbalsta esamība

| (54) | Rumānijas paziņotais pasākums par labu uzņēmumam “Ford Craiova” atbilst kumulatīvajiem nosacījumiem, kas liek to atzīt par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Pasākums paredz tiešo dotāciju no Rumānijas valsts līdzekļiem. Pasākums ir arī selektīvs, jo tas paredz ad hoc individuālu finansiālu atbalstu vienam saņēmējam – uzņēmumam “Ford Craiova”. Saņēmējs gūst labumu no pasākuma, jo tam nav jāsedz visas ierosinātās mācību programmas izmaksas. Pasākums kropļo konkurenci, dodot priekšroku saņēmēja uzņēmumam salīdzinājumā ar konkurentiem, kuri nesaņem atbalstu līdzīgiem nolūkiem. Visbeidzot, tiek ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm, tā kā saņēmējs un tā konkurenti realizē savu produkciju ne tikai Eiropas Savienībā, bet arī Eiropas Ekonomikas zonā un pasaules tirgos. |
| --- | --- |

(54)

Rumānijas paziņotais pasākums par labu uzņēmumam “Ford Craiova” atbilst kumulatīvajiem nosacījumiem, kas liek to atzīt par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Pasākums paredz tiešo dotāciju no Rumānijas valsts līdzekļiem. Pasākums ir arī selektīvs, jo tas paredz ad hoc individuālu finansiālu atbalstu vienam saņēmējam – uzņēmumam “Ford Craiova”. Saņēmējs gūst labumu no pasākuma, jo tam nav jāsedz visas ierosinātās mācību programmas izmaksas. Pasākums kropļo konkurenci, dodot priekšroku saņēmēja uzņēmumam salīdzinājumā ar konkurentiem, kuri nesaņem atbalstu līdzīgiem nolūkiem. Visbeidzot, tiek ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm, tā kā saņēmējs un tā konkurenti realizē savu produkciju ne tikai Eiropas Savienībā, bet arī Eiropas Ekonomikas zonā un pasaules tirgos.

6.2.   Novērtējuma juridiskais pamats

| (55) | Rumānija lūdz apstiprināt atbalstu saskaņā ar noteikumiem, kas bija spēkā paziņojuma izdarīšanas brīdī (2008. gada aprīlī). Proti, Rumānija norāda, ka i) ierosinātā atbalsta saderība ar Līgumu ir jāizvērtē atbilstoši kritērijiem, ko nosaka Regula (EK) Nr. 68/2001 (25), kas bija spēkā paziņojuma izdarīšanas brīdī; ii) Komisijai nevajadzētu ar atpakaļejošu spēku piemērot vispārējo grupu atbrīvojuma regulu (VGAR) (kas tika publicēta 2008. gada 9. augustā un stājās spēkā divdesmit dienas vēlāk) (26); un vispārīgākā līmenī iii) pārāk stingrā stimulējošās ietekmes kritērija piemērošana, pieņemot nesenos lēmumus, piemēram, Ford Genk
   (27) un GM Antwerp
   (28) lietās, neatbilst Komisijas vispārējai pieejai mācību atbalstam. |
| --- | --- |

(55)

Rumānija lūdz apstiprināt atbalstu saskaņā ar noteikumiem, kas bija spēkā paziņojuma izdarīšanas brīdī (2008. gada aprīlī). Proti, Rumānija norāda, ka i) ierosinātā atbalsta saderība ar Līgumu ir jāizvērtē atbilstoši kritērijiem, ko nosaka Regula (EK) Nr. 68/2001 (25), kas bija spēkā paziņojuma izdarīšanas brīdī; ii) Komisijai nevajadzētu ar atpakaļejošu spēku piemērot vispārējo grupu atbrīvojuma regulu (VGAR) (kas tika publicēta 2008. gada 9. augustā un stājās spēkā divdesmit dienas vēlāk) (26); un vispārīgākā līmenī iii) pārāk stingrā stimulējošās ietekmes kritērija piemērošana, pieņemot nesenos lēmumus, piemēram, Ford Genk
   (27) un GM Antwerp
   (28) lietās, neatbilst Komisijas vispārējai pieejai mācību atbalstam.

| (56) | Lietā “Freistaat Sachsen” pret Komisiju Tiesa savā spriedumā (29) ir precizējusi jautājumus, kas saistīti ar valsts atbalsta noteikumu piemērošanu rationae temporis, lai novērtētu paziņoto atbalsta pasākumu atbilstību. Tiesa konstatēja, ka, lai novērtētu atbilstību, Komisijai ir jāpiemēro tie noteikumi, principi un kritēriji, kas bija spēkā lēmuma pieņemšanas brīdī, jo tie ir piemērotāki konkurences kontekstam (30). Šajā sakarā Tiesa piebilst, ka “[...] dalībvalsts atbalsta vai plānotās atbalsta shēmas paziņojums nerada juridiski pilnīgi pabeigtu situāciju, kas nozīmētu, ka Komisijai jāpieņem lēmums par to saderību ar iekšējo tirgu, piemērojot šā paziņojuma sniegšanas brīdī spēkā esošās normas. Tieši pretēji, Komisijai ir jāpiemēro normas, kas ir spēkā tās lēmuma pieņemšanas brīdī, kuras ir vienīgās normas, pēc kurām ir jānovērtē tās šajā sakarā pieņemtā lēmuma likumīgums (31).” |
| --- | --- |

(56)

Lietā “Freistaat Sachsen” pret Komisiju Tiesa savā spriedumā (29) ir precizējusi jautājumus, kas saistīti ar valsts atbalsta noteikumu piemērošanu rationae temporis, lai novērtētu paziņoto atbalsta pasākumu atbilstību. Tiesa konstatēja, ka, lai novērtētu atbilstību, Komisijai ir jāpiemēro tie noteikumi, principi un kritēriji, kas bija spēkā lēmuma pieņemšanas brīdī, jo tie ir piemērotāki konkurences kontekstam (30). Šajā sakarā Tiesa piebilst, ka “[...] dalībvalsts atbalsta vai plānotās atbalsta shēmas paziņojums nerada juridiski pilnīgi pabeigtu situāciju, kas nozīmētu, ka Komisijai jāpieņem lēmums par to saderību ar iekšējo tirgu, piemērojot šā paziņojuma sniegšanas brīdī spēkā esošās normas. Tieši pretēji, Komisijai ir jāpiemēro normas, kas ir spēkā tās lēmuma pieņemšanas brīdī, kuras ir vienīgās normas, pēc kurām ir jānovērtē tās šajā sakarā pieņemtā lēmuma likumīgums (31).”

| (57) | Tiesa arī konstatē, ka tad, ja atbilstības novērtējums tiek veikts atbilstoši jaunajām normām, Komisijai ir jādod interesētajām pusēm iespēja izteikt viedokli par atbalsta saderību ar šīm normām. Attiecīgi šī formālā prasība netiek piemērota, ja jaunie noteikumi neietver būtiskus grozījumus salīdzinājumā ar iepriekšējiem noteikumiem (32). |
| --- | --- |

(57)

Tiesa arī konstatē, ka tad, ja atbilstības novērtējums tiek veikts atbilstoši jaunajām normām, Komisijai ir jādod interesētajām pusēm iespēja izteikt viedokli par atbalsta saderību ar šīm normām. Attiecīgi šī formālā prasība netiek piemērota, ja jaunie noteikumi neietver būtiskus grozījumus salīdzinājumā ar iepriekšējiem noteikumiem (32).

| (58) | No iepriekš izklāstītā izriet, ka Komisijai jānovērtē atbalsta saderība ar LESD atbilstoši tām normām un kritērijiem, kas bija spēkā tās lēmuma pieņemšanas brīdī. Individuāls mācību atbalsts, kas neatbilst atbrīvojuma nosacījumiem, ir jānovērtē, pamatojoties tieši uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kas nosaka, ka “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm” var uzskatīt par saderīgu ar LESD. Regula (EK) Nr. 68/2001 par mācību atbalstu (33) tika aizstāta ar VGAR (34) divdesmit dienas pēc tās publicēšanas 2009. gada 9. augustā. Saskaņā ar VGAR 29. un 32. apsvērumu un 6. panta 1. punkta g) apakšpunktu individuāls mācību atbalsts, kas pārsniedz 2 miljonus euro vienam projektam neatkarīgi no tā, vai tas piešķirts ad hoc vai saskaņā ar shēmu, Komisijai ir jāizvērtē atsevišķi atbilstoši kritērijiem, ko nosaka piemērojamie Eiropas Savienības instrumenti. Šim nolūkam Komisijai ir jābalstās uz paziņojumu (35), kas nosaka kritērijus mācību atbalsta novērtēšanai gadījumos, uz kuriem attiecas prasība par paziņošanu (turpmāk “2009. gada paziņojums par mācību atbalstu”), kas tika publicēts 2009. gada 11. augustā un stājās spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas. |
| --- | --- |

(58)

No iepriekš izklāstītā izriet, ka Komisijai jānovērtē atbalsta saderība ar LESD atbilstoši tām normām un kritērijiem, kas bija spēkā tās lēmuma pieņemšanas brīdī. Individuāls mācību atbalsts, kas neatbilst atbrīvojuma nosacījumiem, ir jānovērtē, pamatojoties tieši uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kas nosaka, ka “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm” var uzskatīt par saderīgu ar LESD. Regula (EK) Nr. 68/2001 par mācību atbalstu (33) tika aizstāta ar VGAR (34) divdesmit dienas pēc tās publicēšanas 2009. gada 9. augustā. Saskaņā ar VGAR 29. un 32. apsvērumu un 6. panta 1. punkta g) apakšpunktu individuāls mācību atbalsts, kas pārsniedz 2 miljonus euro vienam projektam neatkarīgi no tā, vai tas piešķirts ad hoc vai saskaņā ar shēmu, Komisijai ir jāizvērtē atsevišķi atbilstoši kritērijiem, ko nosaka piemērojamie Eiropas Savienības instrumenti. Šim nolūkam Komisijai ir jābalstās uz paziņojumu (35), kas nosaka kritērijus mācību atbalsta novērtēšanai gadījumos, uz kuriem attiecas prasība par paziņošanu (turpmāk “2009. gada paziņojums par mācību atbalstu”), kas tika publicēts 2009. gada 11. augustā un stājās spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas.

| (59) | Tātad, ievērojot Freistaat Sachsen lietas principus, Komisijai ir jāizvērtē paziņotā atbalsta saderība ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu saistībā ar VGAR un pamatojoties uz individuālā novērtējuma kritērijiem, kas izklāstīti 2009. gada paziņojumā par mācību atbalstu. |
| --- | --- |

(59)

Tātad, ievērojot Freistaat Sachsen lietas principus, Komisijai ir jāizvērtē paziņotā atbalsta saderība ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu saistībā ar VGAR un pamatojoties uz individuālā novērtējuma kritērijiem, kas izklāstīti 2009. gada paziņojumā par mācību atbalstu.

| (60) | Komisija uzskata, ka, novērtējot paziņoto atbalstu saskaņā ar noteikumiem un kritērijiem, ko paredz VGAR un 2009. gada paziņojums par mācību atbalstu, nav pārkāptas ieinteresēto personu procesuālās tiesības (sk. 57. apsvērumu iepriekš). Saskaņā ar spriedumu Freistaat Sachsen lietā Komisijai ir jādod ieinteresētajām personām iespēja izteikt viedokli par jauno noteikumu piemērošanu paziņotajam atbalstam tad, ja jaunie noteikumi ietver būtiskas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(60)

Komisija uzskata, ka, novērtējot paziņoto atbalstu saskaņā ar noteikumiem un kritērijiem, ko paredz VGAR un 2009. gada paziņojums par mācību atbalstu, nav pārkāptas ieinteresēto personu procesuālās tiesības (sk. 57. apsvērumu iepriekš). Saskaņā ar spriedumu Freistaat Sachsen lietā Komisijai ir jādod ieinteresētajām personām iespēja izteikt viedokli par jauno noteikumu piemērošanu paziņotajam atbalstam tad, ja jaunie noteikumi ietver būtiskas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējiem noteikumiem.

| (61) | Šajā sakarā Komisija uzsver, ka 2008. gada septembra lēmumā par oficiālās izmeklēšanas uzsākšanu tā ir norādījusi, ka atbalsts tiks novērtēts, atsaucoties uz VGAR. Tādējādi ieinteresētajām personām tika dota iespēja iesniegt savas piezīmes par paziņotā atbalsta novērtējumu, atsaucoties uz VGAR. Savās 2008. gada novembra piezīmēs Rumānija patiešām pauda argumentus pret VGAR piemērošanu šajā lietā. Proti, Rumānijā norādīja, ka VGAR iekļautie vērtēšanas kritēriji daļēji atšķiras no tiem, kas tika piemēroti iepriekš saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 68/2001, jo īpaši saistībā ar maksimālo atbalsta intensitāti, kas pieļaujama attiecībā uz vispārējām mācībām, kura pieauga no 50 % attaisnoto izmaksu, ko noteica Regula (EK) Nr. 68/2001, līdz 60 % attaisnoto izmaksu atbilstoši VGAR (36). |
| --- | --- |

(61)

Šajā sakarā Komisija uzsver, ka 2008. gada septembra lēmumā par oficiālās izmeklēšanas uzsākšanu tā ir norādījusi, ka atbalsts tiks novērtēts, atsaucoties uz VGAR. Tādējādi ieinteresētajām personām tika dota iespēja iesniegt savas piezīmes par paziņotā atbalsta novērtējumu, atsaucoties uz VGAR. Savās 2008. gada novembra piezīmēs Rumānija patiešām pauda argumentus pret VGAR piemērošanu šajā lietā. Proti, Rumānijā norādīja, ka VGAR iekļautie vērtēšanas kritēriji daļēji atšķiras no tiem, kas tika piemēroti iepriekš saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 68/2001, jo īpaši saistībā ar maksimālo atbalsta intensitāti, kas pieļaujama attiecībā uz vispārējām mācībām, kura pieauga no 50 % attaisnoto izmaksu, ko noteica Regula (EK) Nr. 68/2001, līdz 60 % attaisnoto izmaksu atbilstoši VGAR (36).

| (62) | Komisija arī uzskata, ka 2009. gada paziņojums par mācību atbalstu neievieš tādas būtiskas izmaiņas attiecībā uz atbalsta novērtējumu, kādas paredz spriedums Freistaat Sachsen lietā (37). 2009. gada paziņojums par mācību atbalstu kodificē un nostiprina ES valsts atbalsta kontroles ilgtermiņa principus un kritērijus, piemēram, tirgus nepilnību/pozitīvu ārējo faktoru loģisku pamatojumu, atšķirību starp vispārējām un specifiskām mācībām, atbalsta kā politikas instrumenta piemērotību, stimulējošās ietekmes kritēriju, samērīguma principu, atbalsta iespējamās kropļojošās ietekmes analīzi. |
| --- | --- |

(62)

Komisija arī uzskata, ka 2009. gada paziņojums par mācību atbalstu neievieš tādas būtiskas izmaiņas attiecībā uz atbalsta novērtējumu, kādas paredz spriedums Freistaat Sachsen lietā (37). 2009. gada paziņojums par mācību atbalstu kodificē un nostiprina ES valsts atbalsta kontroles ilgtermiņa principus un kritērijus, piemēram, tirgus nepilnību/pozitīvu ārējo faktoru loģisku pamatojumu, atšķirību starp vispārējām un specifiskām mācībām, atbalsta kā politikas instrumenta piemērotību, stimulējošās ietekmes kritēriju, samērīguma principu, atbalsta iespējamās kropļojošās ietekmes analīzi.

| (63) | Šķiet, ka Rumāniju un atbalsta saņēmēju galvenokārt satrauc iespējamā pārāk stingrā tā sauktā stimulējošās ietekmes kritērija interpretācija un piemērošana mācību atbalsta izvērtēšanā. Komisija tomēr uzskata, ka stimulējošās ietekmes kritērija izklāstīšanu 2009. gada paziņojumā par mācību atbalstu nevar uzskatīt par būtisku novērtēšanas noteikumu izmaiņu. Lēmumi Ford Genk
   (38) un GM Antwerp
   (39) lietās, kurus Rumānija min kā piemērus pārāk stingrai stimulējošās ietekmes kritērija interpretācijai, faktiski attiecas uz laiku pirms paziņojuma iesniegšanas. Stimulējošās ietekmes kritērijs nebija skaidri minēts Regulā (EK) Nr. 68/2001, lai gan tā pamatojums atbilst jebkura atbalsta pasākuma atbilstības novērtējumam saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, un tas bija netieši norādīts argumentācijā par atbalsta iespējamo lomu tirgus nepilnību novēršanā 10. un 11. apsvērumā. Iepriekšējā 1998. gada mācību atbalsta sistēma (40) jau bija apstiprinājusi stimulējošas ietekmes kritēriju kā vienu no galvenajiem pīlāriem šāda veida atbalsta saderīguma novērtējumā (41). Turklāt izmeklēšanas gaitā Rumānija un saņēmējs detalizēti izskaidroja ierosinātā atbalsta stimulējošo ietekmi saistībā ar tā nepieciešamību un piemērotību, ņemot vērā atšķirību starp vispārējo un specifisko mācību daļām, kas atbilst ierosinātā atbalsta piešķiršanas nosacījumiem, kā arī saistībā ar (šķietami ierobežoto) iespēju, ka atbalsts varētu radīt konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(63)

Šķiet, ka Rumāniju un atbalsta saņēmēju galvenokārt satrauc iespējamā pārāk stingrā tā sauktā stimulējošās ietekmes kritērija interpretācija un piemērošana mācību atbalsta izvērtēšanā. Komisija tomēr uzskata, ka stimulējošās ietekmes kritērija izklāstīšanu 2009. gada paziņojumā par mācību atbalstu nevar uzskatīt par būtisku novērtēšanas noteikumu izmaiņu. Lēmumi Ford Genk
   (38) un GM Antwerp
   (39) lietās, kurus Rumānija min kā piemērus pārāk stingrai stimulējošās ietekmes kritērija interpretācijai, faktiski attiecas uz laiku pirms paziņojuma iesniegšanas. Stimulējošās ietekmes kritērijs nebija skaidri minēts Regulā (EK) Nr. 68/2001, lai gan tā pamatojums atbilst jebkura atbalsta pasākuma atbilstības novērtējumam saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, un tas bija netieši norādīts argumentācijā par atbalsta iespējamo lomu tirgus nepilnību novēršanā 10. un 11. apsvērumā. Iepriekšējā 1998. gada mācību atbalsta sistēma (40) jau bija apstiprinājusi stimulējošas ietekmes kritēriju kā vienu no galvenajiem pīlāriem šāda veida atbalsta saderīguma novērtējumā (41). Turklāt izmeklēšanas gaitā Rumānija un saņēmējs detalizēti izskaidroja ierosinātā atbalsta stimulējošo ietekmi saistībā ar tā nepieciešamību un piemērotību, ņemot vērā atšķirību starp vispārējo un specifisko mācību daļām, kas atbilst ierosinātā atbalsta piešķiršanas nosacījumiem, kā arī saistībā ar (šķietami ierobežoto) iespēju, ka atbalsts varētu radīt konkurences izkropļojumus.

| (64) | Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka ir izpildīti nosacījumi, lai atbalstu novērtētu saskaņā ar kritērijiem, ko nosaka 2009. gada paziņojums par mācību atbalstu un VGAR, ievērojot ieinteresēto personu procesuālās tiesības. Komisija arī atzīmē, ka oficiālās izmeklēšanas gaitā tā nav saņēmusi piezīmes no citām trešām personām (atbalsta saņēmēja konkurentiem u. tml.). |
| --- | --- |

(64)

Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka ir izpildīti nosacījumi, lai atbalstu novērtētu saskaņā ar kritērijiem, ko nosaka 2009. gada paziņojums par mācību atbalstu un VGAR, ievērojot ieinteresēto personu procesuālās tiesības. Komisija arī atzīmē, ka oficiālās izmeklēšanas gaitā tā nav saņēmusi piezīmes no citām trešām personām (atbalsta saņēmēja konkurentiem u. tml.).

6.3.   Atbalsta saderība ar LESD

| (65) | 2009. gada paziņojumā par mācību atbalstu ir izklāstīti kritēriji tāda mācību atbalsta saderīguma novērtēšanai ar LESD, kas pārsniedz 2 miljonus euro, neatkarīgi no tā, vai tas piešķirts ad hoc vai saskaņā ar shēmu, un ko piešķir atsevišķiem uzņēmumiem. Šādu pasākumu saderīguma novērtējums paredz ierosinātā atbalsta pozitīvās ietekmes salīdzināšanu ar tā negatīvajām sekām, lai noteiktu, kas iegūst pārsvaru. |
| --- | --- |

(65)

2009. gada paziņojumā par mācību atbalstu ir izklāstīti kritēriji tāda mācību atbalsta saderīguma novērtēšanai ar LESD, kas pārsniedz 2 miljonus euro, neatkarīgi no tā, vai tas piešķirts ad hoc vai saskaņā ar shēmu, un ko piešķir atsevišķiem uzņēmumiem. Šādu pasākumu saderīguma novērtējums paredz ierosinātā atbalsta pozitīvās ietekmes salīdzināšanu ar tā negatīvajām sekām, lai noteiktu, kas iegūst pārsvaru.

| (66) | Ierosinātā atbalsta pozitīvā ietekme tiks novērtēta, pamatojoties uz i) plānotā atbalsta iespēju novērst noteiktas tirgus nepilnības un radīt pozitīvu ārējo ietekmi (pamatojums); ii) atbalsta kā politikas instrumenta piemērotību; iii) atbalsta stimulējošo ietekmi un nepieciešamību; un iv) to, vai atbalsta summa ir ierobežota līdz minimumam, kas nepieciešams mērķa sasniegšanai (samērīgums). Atbalsta negatīvā ietekme tiks novērtēta, ņemot vērā to, vai tas varētu izkropļot konkurenci un tirdzniecību Eiropas Savienībā atkarībā no atbalsta un attiecīgā(-o) tirgus(-u) īpašībām. |
| --- | --- |

(66)

Ierosinātā atbalsta pozitīvā ietekme tiks novērtēta, pamatojoties uz i) plānotā atbalsta iespēju novērst noteiktas tirgus nepilnības un radīt pozitīvu ārējo ietekmi (pamatojums); ii) atbalsta kā politikas instrumenta piemērotību; iii) atbalsta stimulējošo ietekmi un nepieciešamību; un iv) to, vai atbalsta summa ir ierobežota līdz minimumam, kas nepieciešams mērķa sasniegšanai (samērīgums). Atbalsta negatīvā ietekme tiks novērtēta, ņemot vērā to, vai tas varētu izkropļot konkurenci un tirdzniecību Eiropas Savienībā atkarībā no atbalsta un attiecīgā(-o) tirgus(-u) īpašībām.

| (67) | Saskaņā ar Komisijas 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 5.–11. punktu atbalstu var uzskatīt par pamatotu, ja dalībvalstis pierāda, ka tas palīdz mazināt nepietiekamu ieguldījumu mācībās – tirgus nepilnību, kas ir novērota visā ES teritorijā. Uzņēmumi bieži vien nevēlas ieguldīt līdzekļus savu darbinieku mācībās, ja vien tās nedod taustāmu un tūlītēju labumu pašam uzņēmumam vai ja mācības ir nepieciešamas jebkurā gadījumā, lai uzņēmums varētu efektīvi strādāt. Tomēr mācības var arī labvēlīgi ietekmēt ekonomiku un sabiedrību kopumā, īpaši, ja mācību laikā iegūtās prasmes var plaši pielietot citās darbavietās vai ja no tā gūst labumu arī sabiedrība. Kopumā uzņēmumi ir mazāk ieinteresēti ieguldīt mācībās, ja tūlītējie ieguvumi uzņēmumam nepārsniedz pozitīvos blakusefektus. Īsumā, atbalsts ir pamatots, ja tas spēj kompensēt konkrētu tirgus nepilnību, t. i., nepietiekamu ieguldījumu mācībās, kas saistīts ar mācību pozitīvu ārējo ietekmi. |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar Komisijas 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 5.–11. punktu atbalstu var uzskatīt par pamatotu, ja dalībvalstis pierāda, ka tas palīdz mazināt nepietiekamu ieguldījumu mācībās – tirgus nepilnību, kas ir novērota visā ES teritorijā. Uzņēmumi bieži vien nevēlas ieguldīt līdzekļus savu darbinieku mācībās, ja vien tās nedod taustāmu un tūlītēju labumu pašam uzņēmumam vai ja mācības ir nepieciešamas jebkurā gadījumā, lai uzņēmums varētu efektīvi strādāt. Tomēr mācības var arī labvēlīgi ietekmēt ekonomiku un sabiedrību kopumā, īpaši, ja mācību laikā iegūtās prasmes var plaši pielietot citās darbavietās vai ja no tā gūst labumu arī sabiedrība. Kopumā uzņēmumi ir mazāk ieinteresēti ieguldīt mācībās, ja tūlītējie ieguvumi uzņēmumam nepārsniedz pozitīvos blakusefektus. Īsumā, atbalsts ir pamatots, ja tas spēj kompensēt konkrētu tirgus nepilnību, t. i., nepietiekamu ieguldījumu mācībās, kas saistīts ar mācību pozitīvu ārējo ietekmi.

| (68) | Lai novērtētu, vai atbalsts ir pamatots ar tā spēju kompensēt nepietiekamu ieguldījumu mācībās, Komisija sākumā novērtēs piedāvāto mācību veidu, t. i., vai mācības ir vispārējas vai specifiskas VGAR 38. panta nozīmē, vai arī ir abu apvienojums. Vispārējo un specifisko mācību nošķiršana ir svarīga, jo tiek pieņemts, ka vispārējās mācības var radīt lielāku pozitīvu ārējo ietekmi nekā specifiskās mācības, kas pirmām kārtām sniedz labumu pašam uzņēmumam. Rezultātā atbalstu vispārējām mācībām uzskata par pamatotāku, mudinot uzņēmumus veikt šādu ieguldījumu, nekā atbalstu specifiskām mācībām. |
| --- | --- |

(68)

Lai novērtētu, vai atbalsts ir pamatots ar tā spēju kompensēt nepietiekamu ieguldījumu mācībās, Komisija sākumā novērtēs piedāvāto mācību veidu, t. i., vai mācības ir vispārējas vai specifiskas VGAR 38. panta nozīmē, vai arī ir abu apvienojums. Vispārējo un specifisko mācību nošķiršana ir svarīga, jo tiek pieņemts, ka vispārējās mācības var radīt lielāku pozitīvu ārējo ietekmi nekā specifiskās mācības, kas pirmām kārtām sniedz labumu pašam uzņēmumam. Rezultātā atbalstu vispārējām mācībām uzskata par pamatotāku, mudinot uzņēmumus veikt šādu ieguldījumu, nekā atbalstu specifiskām mācībām.

| (69) | Specifiskās mācības VGAR 38. panta 1. punktā tiek definētas kā “mācības, kuru mācību priekšmets ir tieši un galvenokārt izmantojams darbinieka pašreizējā vai nākamajā amatā uzņēmumā un kas sniedz kvalifikāciju, kas citos uzņēmumos vai citās darba jomās nav plaši izmantojama vai ir izmantojama tikai ierobežoti”. Vispārējās mācības ir definētas VGAR 38. panta 2. punktā kā “mācības, kuru mācību priekšmets nav tieši vai galvenokārt izmantojams darbinieka pašreizējā vai nākamajā amatā uzņēmumā, bet sniedz kvalifikāciju, kas ir plaši izmantojama citos uzņēmumos vai citās darba jomās”. Lai gan zināmā mērā no abiem mācību veidiem iegūst tieši uzņēmums, jo tas jebkurā gadījumā gūst labumu saistībā ar to, ka tam ir kvalificētāks darbaspēks, būtiskākā atšķirība starp vispārējām un specifiskām mācībām ir mācību laikā iegūto prasmju pielietojuma plašums. |
| --- | --- |

(69)

Specifiskās mācības VGAR 38. panta 1. punktā tiek definētas kā “mācības, kuru mācību priekšmets ir tieši un galvenokārt izmantojams darbinieka pašreizējā vai nākamajā amatā uzņēmumā un kas sniedz kvalifikāciju, kas citos uzņēmumos vai citās darba jomās nav plaši izmantojama vai ir izmantojama tikai ierobežoti”. Vispārējās mācības ir definētas VGAR 38. panta 2. punktā kā “mācības, kuru mācību priekšmets nav tieši vai galvenokārt izmantojams darbinieka pašreizējā vai nākamajā amatā uzņēmumā, bet sniedz kvalifikāciju, kas ir plaši izmantojama citos uzņēmumos vai citās darba jomās”. Lai gan zināmā mērā no abiem mācību veidiem iegūst tieši uzņēmums, jo tas jebkurā gadījumā gūst labumu saistībā ar to, ka tam ir kvalificētāks darbaspēks, būtiskākā atšķirība starp vispārējām un specifiskām mācībām ir mācību laikā iegūto prasmju pielietojuma plašums.

| (70) | VGAR 38. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā un atbilstoši 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 9.2. punktā kā piemērs ir uzskaitīti kritēriji, kas var kalpot par norādēm tam, vai mācībām ir vispārējs raksturs. Šie kritēriji ir šādi: i) mācības organizē vairāki neatkarīgi uzņēmumi kopā vai dažādu uzņēmumu darbinieki var pievienoties mācībām; ii) mācības ir sertificētas, ļauj iegūt atzītu diplomu vai tās apstiprina valsts iestādes; iii) mācības tiek piedāvātas darbinieku kategorijām, kurām raksturīga liela kadru mainība uzņēmumā vai attiecīgajā nozarē; iv) mācības varētu noderēt darbiniekiem ārpus viņu pašreizējiem darba pienākumiem (darbam nākotnē citā uzņēmumā, sociālajā dzīvē, labklājības uzlabošanā utt.). |
| --- | --- |

(70)

VGAR 38. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā un atbilstoši 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 9.2. punktā kā piemērs ir uzskaitīti kritēriji, kas var kalpot par norādēm tam, vai mācībām ir vispārējs raksturs. Šie kritēriji ir šādi: i) mācības organizē vairāki neatkarīgi uzņēmumi kopā vai dažādu uzņēmumu darbinieki var pievienoties mācībām; ii) mācības ir sertificētas, ļauj iegūt atzītu diplomu vai tās apstiprina valsts iestādes; iii) mācības tiek piedāvātas darbinieku kategorijām, kurām raksturīga liela kadru mainība uzņēmumā vai attiecīgajā nozarē; iv) mācības varētu noderēt darbiniekiem ārpus viņu pašreizējiem darba pienākumiem (darbam nākotnē citā uzņēmumā, sociālajā dzīvē, labklājības uzlabošanā utt.).

| (71) | Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka Rumānija un “Ford” ir pārliecinoši pierādījuši atbilstību 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 9.2. punktā iekļautajam ceturtajam kritērijam, proti, ka plānotās papildu mācības, kas “atbilst atbalsta saņemšanas nosacījumiem”, noderēs darbiniekiem ārpus viņu pašreizējā darba. Jo īpaši Rumānija un “Ford” ir parādījuši, ka plānotās papildu mācības ļauj apgūt plaši pielietojamas prasmes, kas ir darbiniekiem noderīgas ārpus viņu darba, palīdz labklājības un dzīves kvalitātes celšanā, palielina viņu nodarbinātības iespējas citos uzņēmumos un nozarēs un, kas nav mazāk svarīgi, pozitīvi ietekmē ekonomiku un sabiedrību kopumā un, galvenokārt, mazāk attīstītā atbalstītā reģiona līmenī LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(71)

Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka Rumānija un “Ford” ir pārliecinoši pierādījuši atbilstību 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 9.2. punktā iekļautajam ceturtajam kritērijam, proti, ka plānotās papildu mācības, kas “atbilst atbalsta saņemšanas nosacījumiem”, noderēs darbiniekiem ārpus viņu pašreizējā darba. Jo īpaši Rumānija un “Ford” ir parādījuši, ka plānotās papildu mācības ļauj apgūt plaši pielietojamas prasmes, kas ir darbiniekiem noderīgas ārpus viņu darba, palīdz labklājības un dzīves kvalitātes celšanā, palielina viņu nodarbinātības iespējas citos uzņēmumos un nozarēs un, kas nav mazāk svarīgi, pozitīvi ietekmē ekonomiku un sabiedrību kopumā un, galvenokārt, mazāk attīstītā atbalstītā reģiona līmenī LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (72) | Tādējādi Rumānija ierosināja atbalstu mācību projektam, kura lielākā attaisnoto izdevumu daļa saistās ar vispārējām mācībām. No kopējā visam mācību projektam atvēlētā budžeta 185,5 miljonu euro apmērā 113,7 miljoni euro ir norādīti kā attaisnotās izmaksas vispārējām mācībām (neiekļaujot algu kompensāciju) un tikai 1,5 miljoni euro ir jāuzskata par attaisnotām izmaksām specifiskām mācībām (neiekļaujot algu kompensāciju) (sk. 15. apsvērumu iepriekš). Precīzāk, papildu “specifiskās” mācības, kas tiks piedāvātas darba drošības, uzņēmējdarbības pamatu un ražošanas prasmju mācību kursu paketēs, ir gandrīz vienīgi vispārēja rakstura, turpretī papildu mācības, kas piedāvātas pamatprasmju mācību kursu paketē, ir gandrīz tikai vispārēja rakstura (sk. 14. apsvērumu, kā arī 34.–37. apsvērumu iepriekš). |
| --- | --- |

(72)

Tādējādi Rumānija ierosināja atbalstu mācību projektam, kura lielākā attaisnoto izdevumu daļa saistās ar vispārējām mācībām. No kopējā visam mācību projektam atvēlētā budžeta 185,5 miljonu euro apmērā 113,7 miljoni euro ir norādīti kā attaisnotās izmaksas vispārējām mācībām (neiekļaujot algu kompensāciju) un tikai 1,5 miljoni euro ir jāuzskata par attaisnotām izmaksām specifiskām mācībām (neiekļaujot algu kompensāciju) (sk. 15. apsvērumu iepriekš). Precīzāk, papildu “specifiskās” mācības, kas tiks piedāvātas darba drošības, uzņēmējdarbības pamatu un ražošanas prasmju mācību kursu paketēs, ir gandrīz vienīgi vispārēja rakstura, turpretī papildu mācības, kas piedāvātas pamatprasmju mācību kursu paketē, ir gandrīz tikai vispārēja rakstura (sk. 14. apsvērumu, kā arī 34.–37. apsvērumu iepriekš).

| (73) | Komisija uzskata, ka Rumānija un “Ford” ir apmierinoši pamatojuši atšķirību starp piedāvātās programmas vispārējo un specifisko mācību daļām. Jo īpaši Rumānija un “Ford” ir parādījuši, ka papildu vispārējās mācības, kas atbilst atbalsta saņemšanas nosacījumiem, katrā no četrām galvenajām mācību paketēm ļauj darbiniekiem apgūt prasmes, kas būs vērtīgas ārpus viņu pašreizējā darba Krajovas rūpnīcā, proti, prasmes, kas ir “pārnesamas” 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu un VGAR nozīmē. Rumānija parāda, ka pamatprasmju paketē papildu mācības ir paredzētas darbinieku personiskās izaugsmes veicināšanai, un tās ir ļoti maz saistītas ar tiešajiem darba pienākumiem (sk. 35. apsvērumu iepriekš). Mācības, kas tiek piedāvātas šajā paketē, dod vispārējas zināšanas (piem., pamata IT prasmes, angļu valodas iemaņas, lasītprasmi un skaitītprasmi), kas ir noderīgas visām darbinieku kategorijām neatkarīgi no viņu izglītības. Piemēram, individuālās lasītprasmes un skaitītprasmes mācības pilnveidos darbinieku spēju formulēt un tekoši izklāstīt idejas/koncepcijas, kā arī pareizi interpretēt izmaiņas apkārtējā vidē kvantitatīvā izteiksmē. Tāpat šajā mācību paketē ietilpst kursi, kas ļauj visu līmeņu darbiniekiem apgūt pamata vadības prasmes. Šādas iemaņas galvenokārt dod labumu pašiem darbiniekiem, uzlabojot viņu dzīves kvalitāti un radot pozitīvu ārējo ietekmi ekonomikā un sabiedrībā kopumā. Šī pozitīvā ārējā ietekme būs īpaši jūtama reģionā, kur atrodas Krajovas rūpnīca un kas ir Eiropas Savienības mazāk attīstīts reģions, kuram tiek nodrošināts atbalsts saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(73)

Komisija uzskata, ka Rumānija un “Ford” ir apmierinoši pamatojuši atšķirību starp piedāvātās programmas vispārējo un specifisko mācību daļām. Jo īpaši Rumānija un “Ford” ir parādījuši, ka papildu vispārējās mācības, kas atbilst atbalsta saņemšanas nosacījumiem, katrā no četrām galvenajām mācību paketēm ļauj darbiniekiem apgūt prasmes, kas būs vērtīgas ārpus viņu pašreizējā darba Krajovas rūpnīcā, proti, prasmes, kas ir “pārnesamas” 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu un VGAR nozīmē. Rumānija parāda, ka pamatprasmju paketē papildu mācības ir paredzētas darbinieku personiskās izaugsmes veicināšanai, un tās ir ļoti maz saistītas ar tiešajiem darba pienākumiem (sk. 35. apsvērumu iepriekš). Mācības, kas tiek piedāvātas šajā paketē, dod vispārējas zināšanas (piem., pamata IT prasmes, angļu valodas iemaņas, lasītprasmi un skaitītprasmi), kas ir noderīgas visām darbinieku kategorijām neatkarīgi no viņu izglītības. Piemēram, individuālās lasītprasmes un skaitītprasmes mācības pilnveidos darbinieku spēju formulēt un tekoši izklāstīt idejas/koncepcijas, kā arī pareizi interpretēt izmaiņas apkārtējā vidē kvantitatīvā izteiksmē. Tāpat šajā mācību paketē ietilpst kursi, kas ļauj visu līmeņu darbiniekiem apgūt pamata vadības prasmes. Šādas iemaņas galvenokārt dod labumu pašiem darbiniekiem, uzlabojot viņu dzīves kvalitāti un radot pozitīvu ārējo ietekmi ekonomikā un sabiedrībā kopumā. Šī pozitīvā ārējā ietekme būs īpaši jūtama reģionā, kur atrodas Krajovas rūpnīca un kas ir Eiropas Savienības mazāk attīstīts reģions, kuram tiek nodrošināts atbalsts saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

| (74) | Uzņēmējdarbības pamatu kursu paketē piedāvātās vispārējās papildu mācības ļaus apgūt iemaņas, ko varēs plaši pielietot citos uzņēmumos vai rūpniecības nozarēs, aplūkojot tādas tēmas kā projektu vadīšana, cilvēkresursi, iepirkšana, finanses, sešu sigmu modelis (metodika, kas ļauj izvairīties no atkārtotām kļūdām un kuru izmanto daudzās nozarēs) (sk. 36. apsvērumu iepriekš). Šādas vispārējas prasmes varētu palielināt darbinieku konkurētspēju darba tirgū. Tāpat arī ražošanas iemaņu kursu paketē piedāvātās vispārējās papildu mācības ietvers divas plašas jomas: prasmju pilnveidošanu elektriķa/mehāniķa arodā, kas uzlabo darbinieku konkurētspēju, un paplašinātas (padziļinātas) mācības par apkopi, automatizāciju un robottehniku. Abos gadījumos darbinieki mācās apieties ar dažādām iekārtām, kas netiek izmantotas viņu tiešo darba pienākumu veikšanai, un tādējādi apgūtās iemaņas ir pārnesamas. |
| --- | --- |

(74)

Uzņēmējdarbības pamatu kursu paketē piedāvātās vispārējās papildu mācības ļaus apgūt iemaņas, ko varēs plaši pielietot citos uzņēmumos vai rūpniecības nozarēs, aplūkojot tādas tēmas kā projektu vadīšana, cilvēkresursi, iepirkšana, finanses, sešu sigmu modelis (metodika, kas ļauj izvairīties no atkārtotām kļūdām un kuru izmanto daudzās nozarēs) (sk. 36. apsvērumu iepriekš). Šādas vispārējas prasmes varētu palielināt darbinieku konkurētspēju darba tirgū. Tāpat arī ražošanas iemaņu kursu paketē piedāvātās vispārējās papildu mācības ietvers divas plašas jomas: prasmju pilnveidošanu elektriķa/mehāniķa arodā, kas uzlabo darbinieku konkurētspēju, un paplašinātas (padziļinātas) mācības par apkopi, automatizāciju un robottehniku. Abos gadījumos darbinieki mācās apieties ar dažādām iekārtām, kas netiek izmantotas viņu tiešo darba pienākumu veikšanai, un tādējādi apgūtās iemaņas ir pārnesamas.

| (75) | Darba drošības kursu paketē (sk. 34. apsvērumu iepriekš) tiek piedāvātas atbalsta saņemšanai piemērotas papildu mācības, kas daļēji ir gan vispārējas, gan specifiskas un iekļauj individuālas nodarbības, lai veidotu turpmāku izpratni par drošību un mainītu ar drošību saistītos uzvedības modeļus. Ņemot vērā, ka vispārējo papildu darba drošības mācību daļa ļauj apgūt prasmes, kas nav saistītas ar darbinieku tiešo darba pienākumu veikšanu un kuras viņi var pielietot citās darbavietās, kā arī privātajā dzīvē, var uzskatīt, ka šādas mācības rada tādu pozitīvo ārējo ietekmi, kas ir raksturīga vispārējām mācībām. |
| --- | --- |

(75)

Darba drošības kursu paketē (sk. 34. apsvērumu iepriekš) tiek piedāvātas atbalsta saņemšanai piemērotas papildu mācības, kas daļēji ir gan vispārējas, gan specifiskas un iekļauj individuālas nodarbības, lai veidotu turpmāku izpratni par drošību un mainītu ar drošību saistītos uzvedības modeļus. Ņemot vērā, ka vispārējo papildu darba drošības mācību daļa ļauj apgūt prasmes, kas nav saistītas ar darbinieku tiešo darba pienākumu veikšanu un kuras viņi var pielietot citās darbavietās, kā arī privātajā dzīvē, var uzskatīt, ka šādas mācības rada tādu pozitīvo ārējo ietekmi, kas ir raksturīga vispārējām mācībām.

| (76) | Tādejādi Komisija secina, ka Rumānija un “Ford” ir pietiekamā apjomā parādījuši, ka vispārējās papildu mācībās iegūtās prasmes var būt vērtīgas darbiniekiem ārpus viņu pašreizējā darba, iespējams, citās darba vietās nākotnē un sabiedriskās dzīves vai labklājības līmeņa celšanā – 2009. gada paziņojuma par mācību atbalsta 9.2. punkta d) apakšpunkta nozīmē. Šo secinājumu pastiprina “Ford” un Rumānijas iesniegtie pierādījumi (sk. 16. apsvērumu iepriekš), lai parādītu, ka liela daļa programmā iesaistīto instruktoru (līdz 90 %) būs neatkarīgi pasniedzēji no specializētiem mācību centriem un ka ievērojama daļa mācību tiks piedāvāta ārpus rūpnīcas (sk. šajā sakarā arī attaisnotos ceļa izdevumus gan pasniedzējiem, gan praktikantiem lēmuma 18. apsvērumā). |
| --- | --- |

(76)

Tādejādi Komisija secina, ka Rumānija un “Ford” ir pietiekamā apjomā parādījuši, ka vispārējās papildu mācībās iegūtās prasmes var būt vērtīgas darbiniekiem ārpus viņu pašreizējā darba, iespējams, citās darba vietās nākotnē un sabiedriskās dzīves vai labklājības līmeņa celšanā – 2009. gada paziņojuma par mācību atbalsta 9.2. punkta d) apakšpunkta nozīmē. Šo secinājumu pastiprina “Ford” un Rumānijas iesniegtie pierādījumi (sk. 16. apsvērumu iepriekš), lai parādītu, ka liela daļa programmā iesaistīto instruktoru (līdz 90 %) būs neatkarīgi pasniedzēji no specializētiem mācību centriem un ka ievērojama daļa mācību tiks piedāvāta ārpus rūpnīcas (sk. šajā sakarā arī attaisnotos ceļa izdevumus gan pasniedzējiem, gan praktikantiem lēmuma 18. apsvērumā).

| (77) | Tajā pašā laikā Komisijai jāsecina, ka citi “pārnesamības” rādītāji, kas kā piemērs uzskaitīti VGAR 38. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā un 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 9.2. punkta a), b) un c) apakšpunktā, šajā lietā nešķiet izpildīti. Proti, mācību projektu organizē viens uzņēmums un tajā nevar piedalīties citu uzņēmumu darbinieki. Rumānija un “Ford” neiesniedza informāciju par to, vai mācības tiks sertificētas. Tā kā lielāko mācību daļu acīmredzot nodrošinās pasniedzēji, kas piesaistīti no privātiem uzņēmumiem, ir maz ticams, ka praktikanti varēs saņemt valsts iestāžu oficiāli atzītu vai apstiprinātu diplomu vai apliecību. Ieinteresētās personas nav iesniegušas informāciju par darbinieku mobilitāti saistībā ar citiem uzņēmumiem un/vai nozarēm. Tādēļ Komisija uzskata, ka apgūto prasmju plašāka pielietošana būtu jāveicina, izsniedzot praktikantiem apliecību par kursu apmeklēšanu. Kaut gan šis nosacījums pats par sevi nav pietiekams, lai izpildītu 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 9.2. punkta b) apakšpunkta prasības, tas tomēr vecinās atbilstību prasībai par pārnesamību programmas īstenošanas laikā. Šis jautājums ir aplūkots šā lēmuma 2. panta 5. punktā. Komisija uzskata, ka 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 9.2. punkta d) apakšpunkta ceturtais kritērijs ir pamatots. Ņemot vērā visus iepriekšminētos apsvērumus, Komisija konstatē, ka pārnesamības prasība attiecībā uz ierosinātajām papildu vispārējām mācībām ir izpildīta. |
| --- | --- |

(77)

Tajā pašā laikā Komisijai jāsecina, ka citi “pārnesamības” rādītāji, kas kā piemērs uzskaitīti VGAR 38. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā un 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 9.2. punkta a), b) un c) apakšpunktā, šajā lietā nešķiet izpildīti. Proti, mācību projektu organizē viens uzņēmums un tajā nevar piedalīties citu uzņēmumu darbinieki. Rumānija un “Ford” neiesniedza informāciju par to, vai mācības tiks sertificētas. Tā kā lielāko mācību daļu acīmredzot nodrošinās pasniedzēji, kas piesaistīti no privātiem uzņēmumiem, ir maz ticams, ka praktikanti varēs saņemt valsts iestāžu oficiāli atzītu vai apstiprinātu diplomu vai apliecību. Ieinteresētās personas nav iesniegušas informāciju par darbinieku mobilitāti saistībā ar citiem uzņēmumiem un/vai nozarēm. Tādēļ Komisija uzskata, ka apgūto prasmju plašāka pielietošana būtu jāveicina, izsniedzot praktikantiem apliecību par kursu apmeklēšanu. Kaut gan šis nosacījums pats par sevi nav pietiekams, lai izpildītu 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 9.2. punkta b) apakšpunkta prasības, tas tomēr vecinās atbilstību prasībai par pārnesamību programmas īstenošanas laikā. Šis jautājums ir aplūkots šā lēmuma 2. panta 5. punktā. Komisija uzskata, ka 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 9.2. punkta d) apakšpunkta ceturtais kritērijs ir pamatots. Ņemot vērā visus iepriekšminētos apsvērumus, Komisija konstatē, ka pārnesamības prasība attiecībā uz ierosinātajām papildu vispārējām mācībām ir izpildīta.

| (78) | Lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu Komisija apšaubīja, vai daļa no papildu “attaisnotām” mācībām tiešām būtu nepieciešama jaunpieņemtajiem darbiniekiem, jo īpaši ņemot vērā, ka atbalsta saņēmējam ir iespēja pieņemt darbā kvalificētākus darbiniekus. Šīs šaubas kliedēja apsvērumi, kas izklāstīti iepriekš saistībā ar ierosināto papildu vispārējo mācību pārnesamību un to spēju radīt pozitīvu ārējo ietekmi atbalstāmajā reģionā, kā arī ekonomikā un sabiedrībā kopumā. |
| --- | --- |

(78)

Lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu Komisija apšaubīja, vai daļa no papildu “attaisnotām” mācībām tiešām būtu nepieciešama jaunpieņemtajiem darbiniekiem, jo īpaši ņemot vērā, ka atbalsta saņēmējam ir iespēja pieņemt darbā kvalificētākus darbiniekus. Šīs šaubas kliedēja apsvērumi, kas izklāstīti iepriekš saistībā ar ierosināto papildu vispārējo mācību pārnesamību un to spēju radīt pozitīvu ārējo ietekmi atbalstāmajā reģionā, kā arī ekonomikā un sabiedrībā kopumā.

| (79) | Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, pamatojuma kritērijs tiek uzskatīts par izpildītu. |
| --- | --- |

(79)

Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, pamatojuma kritērijs tiek uzskatīts par izpildītu.

| (80) | Saskaņā ar 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 10.–11. punktu Komisijai ir jāizvērtē, vai valsts atbalsts ir vispiemērotākais politikas instruments, lai veicinātu tāda veida mācības, kādas ir ierosinātas. Šim nolūkam Komisijai ir jāņem vērā citas Rumānijas paredzētā atbalsta sniegšanas iespējas, piemēram, atbalstot mācības ar reģionālās izglītības sistēmas starpniecību vai mudinot atsevišķus darbiniekus uzsākt mācības citā kontekstā, ārpus uzņēmuma. |
| --- | --- |

(80)

Saskaņā ar 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 10.–11. punktu Komisijai ir jāizvērtē, vai valsts atbalsts ir vispiemērotākais politikas instruments, lai veicinātu tāda veida mācības, kādas ir ierosinātas. Šim nolūkam Komisijai ir jāņem vērā citas Rumānijas paredzētā atbalsta sniegšanas iespējas, piemēram, atbalstot mācības ar reģionālās izglītības sistēmas starpniecību vai mudinot atsevišķus darbiniekus uzsākt mācības citā kontekstā, ārpus uzņēmuma.

| (81) | Rumānija darīja zināmu, ka instruktoru atlasi darbam mācību programmā nodrošinās speciāla aģentūra, pieaicinot pasniedzējus no neatkarīgiem reģionāliem vai ārvalstu specializētiem privātiem uzņēmumiem. Komisija uzskata, ka nav pienācīgi izskatīta cita paredzēto mācību (vismaz kādas to daļas) nodrošināšanas iespēja, piesaistot instruktorus no vietējām valsts izglītības iestādēm. Neraugoties uz to, Komisija piekrīt Rumānijas argumentam, ka tādai visaptverošai mācību programmai, kādu plānots īstenot Krajovas rūpnīcā, ir pievienotā vērtība no sinerģijas, kas rodas starp dažādiem piedāvāto kursu veidiem un kas neaprobežojas ar vienkāršu atsevišķu mācību kursu vērtību summu. |
| --- | --- |

(81)

Rumānija darīja zināmu, ka instruktoru atlasi darbam mācību programmā nodrošinās speciāla aģentūra, pieaicinot pasniedzējus no neatkarīgiem reģionāliem vai ārvalstu specializētiem privātiem uzņēmumiem. Komisija uzskata, ka nav pienācīgi izskatīta cita paredzēto mācību (vismaz kādas to daļas) nodrošināšanas iespēja, piesaistot instruktorus no vietējām valsts izglītības iestādēm. Neraugoties uz to, Komisija piekrīt Rumānijas argumentam, ka tādai visaptverošai mācību programmai, kādu plānots īstenot Krajovas rūpnīcā, ir pievienotā vērtība no sinerģijas, kas rodas starp dažādiem piedāvāto kursu veidiem un kas neaprobežojas ar vienkāršu atsevišķu mācību kursu vērtību summu.

| (82) | Tādējādi tiek secināts, ka piemērotības kritērijs arī ir izpildīts. |
| --- | --- |

(82)

Tādējādi tiek secināts, ka piemērotības kritērijs arī ir izpildīts.

| (83) | Saskaņā ar 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 12. punktu ir jāuzskata, ka ierosinātajam atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja tiek pierādīts, ka tā rezultātā mainīsies atbalsta saņēmēja rīcība, nodrošinot labākas mācības un/vai lielākā apjomā nekā bez atbalsta. Atbilstība stimulējošās ietekmes kritērijam ir sine qua non nosacījums atbalsta apstiprināšanai (VGAR 28. apsvērums). |
| --- | --- |

(83)

Saskaņā ar 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 12. punktu ir jāuzskata, ka ierosinātajam atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja tiek pierādīts, ka tā rezultātā mainīsies atbalsta saņēmēja rīcība, nodrošinot labākas mācības un/vai lielākā apjomā nekā bez atbalsta. Atbilstība stimulējošās ietekmes kritērijam ir sine qua non nosacījums atbalsta apstiprināšanai (VGAR 28. apsvērums).

| (84) | Atbalsta stimulējošo ietekmi nosaka, veicot hipotētisku analīzi, t. i., salīdzinot, kāds būtu piedāvāto mācību līmenis ar atbalstu un, attiecīgi, bez atbalsta (2009. gada mācību atbalsta pamatnostādņu 13. punkts). |
| --- | --- |

(84)

Atbalsta stimulējošo ietekmi nosaka, veicot hipotētisku analīzi, t. i., salīdzinot, kāds būtu piedāvāto mācību līmenis ar atbalstu un, attiecīgi, bez atbalsta (2009. gada mācību atbalsta pamatnostādņu 13. punkts).

| (85) | Lai pierādītu ierosinātā atbalsta stimulējošo ietekmi, “Ford” iesniedza salīdzinājumu starp mācību programmu, kas tika piedāvāta darbiniekiem uzņēmuma automobiļu rūpnīcā Sanktpēterburgā, un to programmu, kuru ir ierosināts īstenot Krajovas rūpnīcā. Sanktpēterburgas mācību programmas īstenošanai uzņēmums nav saņēmis atbalstu. Piedāvātās mācību programmas struktūra bija līdzīga tai, ko plānots īstenot Krajovas rūpnīcā, tomēr programmas apjoms un saturs atšķīrās. Sanktpēterburgā uzņēmums piedāvāja tikai to mācību minimumu, kas bija nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstību darba drošības prasībām un “Ford” ražošanas kvalitātes standartiem. “Ford” apgalvo, ka Sanktpēterburgas programmā mācības par darba drošību tika piedāvātas tikai 57 % apjomā, pamatprasmes – 2 %, uzņēmējdarbības pamati – 30 %, bet ražošanas prasmes – 47 % apjomā no Krajovas rūpnīcā plānotās programmas. |
| --- | --- |

(85)

Lai pierādītu ierosinātā atbalsta stimulējošo ietekmi, “Ford” iesniedza salīdzinājumu starp mācību programmu, kas tika piedāvāta darbiniekiem uzņēmuma automobiļu rūpnīcā Sanktpēterburgā, un to programmu, kuru ir ierosināts īstenot Krajovas rūpnīcā. Sanktpēterburgas mācību programmas īstenošanai uzņēmums nav saņēmis atbalstu. Piedāvātās mācību programmas struktūra bija līdzīga tai, ko plānots īstenot Krajovas rūpnīcā, tomēr programmas apjoms un saturs atšķīrās. Sanktpēterburgā uzņēmums piedāvāja tikai to mācību minimumu, kas bija nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstību darba drošības prasībām un “Ford” ražošanas kvalitātes standartiem. “Ford” apgalvo, ka Sanktpēterburgas programmā mācības par darba drošību tika piedāvātas tikai 57 % apjomā, pamatprasmes – 2 %, uzņēmējdarbības pamati – 30 %, bet ražošanas prasmes – 47 % apjomā no Krajovas rūpnīcā plānotās programmas.

| (86) | Komisija uzskata, ka Sanktpēterburgas un Krajovas mācību programmu salīdzinājums nav pilnībā pārliecinošs. Abu rūpnīcu darbības uzsākšanas nosacījumi un ražošanas īpatnības nav salīdzināmas. Sanktpēterburgā “Ford” pārņēma uzņēmumu, kas iepriekš ražoja lielizmēra dzinējus kuģu būves un aizsardzības rūpniecības vajadzībām, bet Krajovas rūpnīcā iepriekš tika ražoti automobiļi. Sanktpēterburgā “Ford” nebija nepieciešamības paturēt darbā esošo darbaspēku. Rezultātā uzņēmums varēja pieņemt darbā jaunākus un kvalificētākus, lai gan mazāk pieredzējušus darbiniekus. Sanktpēterburgas rūpnīcai ir mazāka ražošanas jauda salīdzinājumā ar Krajovas rūpnīcas plānoto jaudu. Sanktpēterburgā “Ford” ražo tikai transportlīdzekļus (kopš 2002. gada rūpnīca ražo Ford Focus II un Ford Mondeo modeļus), bet Krajovas rūpnīcā ražos gan transportlīdzekļus (daudzfunkcionālus modeļus B-MAV un ISV), gan arī dzinējus. Atšķirībā no Krajovas rūpnīcas Sanktpēterburgas rūpnīcā nav presēšanas ceha. Tāpēc mācību apjomam, kas uzņēmumam nepieciešams, lai rūpnīca varētu efektīvi strādāt un lai ievērotu (iespējams, atšķirīgos) likumā noteiktos un iekšējos darba drošības un kvalitātes standartus, būtu jābūt atšķirīgam. |
| --- | --- |

(86)

Komisija uzskata, ka Sanktpēterburgas un Krajovas mācību programmu salīdzinājums nav pilnībā pārliecinošs. Abu rūpnīcu darbības uzsākšanas nosacījumi un ražošanas īpatnības nav salīdzināmas. Sanktpēterburgā “Ford” pārņēma uzņēmumu, kas iepriekš ražoja lielizmēra dzinējus kuģu būves un aizsardzības rūpniecības vajadzībām, bet Krajovas rūpnīcā iepriekš tika ražoti automobiļi. Sanktpēterburgā “Ford” nebija nepieciešamības paturēt darbā esošo darbaspēku. Rezultātā uzņēmums varēja pieņemt darbā jaunākus un kvalificētākus, lai gan mazāk pieredzējušus darbiniekus. Sanktpēterburgas rūpnīcai ir mazāka ražošanas jauda salīdzinājumā ar Krajovas rūpnīcas plānoto jaudu. Sanktpēterburgā “Ford” ražo tikai transportlīdzekļus (kopš 2002. gada rūpnīca ražo Ford Focus II un Ford Mondeo modeļus), bet Krajovas rūpnīcā ražos gan transportlīdzekļus (daudzfunkcionālus modeļus B-MAV un ISV), gan arī dzinējus. Atšķirībā no Krajovas rūpnīcas Sanktpēterburgas rūpnīcā nav presēšanas ceha. Tāpēc mācību apjomam, kas uzņēmumam nepieciešams, lai rūpnīca varētu efektīvi strādāt un lai ievērotu (iespējams, atšķirīgos) likumā noteiktos un iekšējos darba drošības un kvalitātes standartus, būtu jābūt atšķirīgam.

| (87) | Neatkarīgi no iepriekšminētā Komisija uzskata, ka salīdzinājums ar Sanktpēterburgu katrā ziņā pierāda to, ka “Ford” automobiļu rūpnīca var efektīvi strādāt, nodrošinot atbilstību uzņēmuma iekšējiem kvalitātes un darba drošības standartiem, piedāvājot mācības daudz mazākā apjomā, nekā tās tiek ierosināts īstenot Krajovas rūpnīcā. Šāds secinājums apstiprina Rumānijas apgalvojumu, ka bez atbalsta uzņēmums Krajovas rūpnīcā piedāvātu mācības tikai nedaudz lielākā apjomā nekā nepieciešams, lai rūpnīca varētu strādāt (t. i., tā saucamās uzņēmumam specifiskās mācības, kurām atbalsta saņēmējs ir piešķīris 29,7 miljonus euro no saviem līdzekļiem). “Ford” skaidri norāda, ka bez atbalsta tiktu nodrošinātas vienīgi uzņēmumam specifiskās mācības (t. i., mācības, kas ir nepieciešamas, lai rūpnīcā strādātu ar jaunajām tehnoloģijām un ievērotu iekšējos darba drošības un kvalitātes standartus, bet kuras netika atzītas par atbilstīgām atbalstam un kuru izmaksas pilnībā segs uzņēmums) un tikai 40 % no dažiem papildu mācību kursiem (kā minēts dokumentācijā, kas iesniegta saistībā ar mācību projektu). Turklāt “Ford” iesniedza detalizētu aprēķinu par Krajovas rūpnīcā paredzētās mācību programmas izmaksām, budžetu, dalībniekiem, saturu un norises grafiku, kā arī pietiekamu līdzvērtīgu informāciju par Sanktpēterburgas rūpnīcā piedāvāto mācību programmu, kas Komisijai ir jāpārbauda saskaņā ar 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 15. punkta a) apakšpunktu. Uzņēmums arī iesniedza izsmeļošus pierādījumus, kas ļauj nodalīt kursus, kuri jānodrošina obligāti saskaņā ar šobrīd spēkā esošajiem ES un/vai Rumānijas tiesību aktiem 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 15. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Budžetā plānotās mācību programmas “attaisnotās” papildu daļas izmaksas ir reālas, salīdzinot ar izmaksām, kas paredzētas uzņēmumam specifisko mācību programmas daļai (kas neatbilst atbalsta piešķiršanas nosacījumiem), kuras īstenošana tika uzsākta jau 2009. gada vasarā. Līdz ar to 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 15. punkta c) apakšpunktā minētais kritērijs arī tiek uzskatīts par izpildītu. |
| --- | --- |

(87)

Neatkarīgi no iepriekšminētā Komisija uzskata, ka salīdzinājums ar Sanktpēterburgu katrā ziņā pierāda to, ka “Ford” automobiļu rūpnīca var efektīvi strādāt, nodrošinot atbilstību uzņēmuma iekšējiem kvalitātes un darba drošības standartiem, piedāvājot mācības daudz mazākā apjomā, nekā tās tiek ierosināts īstenot Krajovas rūpnīcā. Šāds secinājums apstiprina Rumānijas apgalvojumu, ka bez atbalsta uzņēmums Krajovas rūpnīcā piedāvātu mācības tikai nedaudz lielākā apjomā nekā nepieciešams, lai rūpnīca varētu strādāt (t. i., tā saucamās uzņēmumam specifiskās mācības, kurām atbalsta saņēmējs ir piešķīris 29,7 miljonus euro no saviem līdzekļiem). “Ford” skaidri norāda, ka bez atbalsta tiktu nodrošinātas vienīgi uzņēmumam specifiskās mācības (t. i., mācības, kas ir nepieciešamas, lai rūpnīcā strādātu ar jaunajām tehnoloģijām un ievērotu iekšējos darba drošības un kvalitātes standartus, bet kuras netika atzītas par atbilstīgām atbalstam un kuru izmaksas pilnībā segs uzņēmums) un tikai 40 % no dažiem papildu mācību kursiem (kā minēts dokumentācijā, kas iesniegta saistībā ar mācību projektu). Turklāt “Ford” iesniedza detalizētu aprēķinu par Krajovas rūpnīcā paredzētās mācību programmas izmaksām, budžetu, dalībniekiem, saturu un norises grafiku, kā arī pietiekamu līdzvērtīgu informāciju par Sanktpēterburgas rūpnīcā piedāvāto mācību programmu, kas Komisijai ir jāpārbauda saskaņā ar 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 15. punkta a) apakšpunktu. Uzņēmums arī iesniedza izsmeļošus pierādījumus, kas ļauj nodalīt kursus, kuri jānodrošina obligāti saskaņā ar šobrīd spēkā esošajiem ES un/vai Rumānijas tiesību aktiem 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 15. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Budžetā plānotās mācību programmas “attaisnotās” papildu daļas izmaksas ir reālas, salīdzinot ar izmaksām, kas paredzētas uzņēmumam specifisko mācību programmas daļai (kas neatbilst atbalsta piešķiršanas nosacījumiem), kuras īstenošana tika uzsākta jau 2009. gada vasarā. Līdz ar to 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 15. punkta c) apakšpunktā minētais kritērijs arī tiek uzskatīts par izpildītu.

| (88) | Lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu Komisija izvirzīja jautājumu, vai daļa no mācību programmas, kas iekļauta paziņojumā kā piemērota atbalsta saņemšanai, patiesībā nav nepieciešama, lai strādātu ar jaunajām tehnoloģijām, kas ieviestas Krajovas rūpnīcā. Šādā gadījumā atbalsts vienīgi segtu uzņēmuma darbības izmaksas, t. i., izmaksas, kuras uzņēmumam būtu bijis jāsedz jebkurā gadījumā, un tādējādi atbalstam nebūtu stimulējošas ietekmes. Šāda situācija būtu līdzīga tām, kas tika izskatītas Ford Genk
   (42), GM Antwerp
   (43) un DHL Leipzig
   (44) lietās, kurās Komisija konstatēja, ka atbalsts ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu attiecībā uz tām mācību programmas daļām, kas saistītas, piem., ar pārstrukturēšanos, jaunu produktu ieviešanu vai obligātajām mācībām, kas jāsniedz saskaņā ar darba drošības noteikumiem. Komisija konstatēja, ka, ja atbalsts ir paredzēts parastās darbības finansēšanai, kas uzņēmumiem pašiem būtu jāfinansē jebkurā gadījumā, atbalstam nav reālas stimulējošas ietekmes, jo tas vienkārši sedz atbalsta saņēmēja darbības izmaksas, samazinot izdevumus, kas tam parasti būtu jāsedz pašam. |
| --- | --- |

(88)

Lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu Komisija izvirzīja jautājumu, vai daļa no mācību programmas, kas iekļauta paziņojumā kā piemērota atbalsta saņemšanai, patiesībā nav nepieciešama, lai strādātu ar jaunajām tehnoloģijām, kas ieviestas Krajovas rūpnīcā. Šādā gadījumā atbalsts vienīgi segtu uzņēmuma darbības izmaksas, t. i., izmaksas, kuras uzņēmumam būtu bijis jāsedz jebkurā gadījumā, un tādējādi atbalstam nebūtu stimulējošas ietekmes. Šāda situācija būtu līdzīga tām, kas tika izskatītas Ford Genk
   (42), GM Antwerp
   (43) un DHL Leipzig
   (44) lietās, kurās Komisija konstatēja, ka atbalsts ir nesaderīgs ar iekšējo tirgu attiecībā uz tām mācību programmas daļām, kas saistītas, piem., ar pārstrukturēšanos, jaunu produktu ieviešanu vai obligātajām mācībām, kas jāsniedz saskaņā ar darba drošības noteikumiem. Komisija konstatēja, ka, ja atbalsts ir paredzēts parastās darbības finansēšanai, kas uzņēmumiem pašiem būtu jāfinansē jebkurā gadījumā, atbalstam nav reālas stimulējošas ietekmes, jo tas vienkārši sedz atbalsta saņēmēja darbības izmaksas, samazinot izdevumus, kas tam parasti būtu jāsedz pašam.

| (89) | Rumānija un “Ford” uzsver, ka mācības, kas nepieciešamas, lai strādātu ar jaunajām tehnoloģijām, ir skaidri nodalītas no papildu vispārējām mācībām, kas nav nepieciešamas tiešo darba pienākumu veikšanai. Uzņēmums pilnībā finansēs specifiskās mācības, kas saistītas ar uzņēmējdarbības pamatiem, tādas jomās kā “Ford” speciālās IT sistēmas, uzņēmējdarbības procesi uzņēmumā “Ford”, iekšējās kontroles procesi uzņēmumā “Ford”. Tāpat uzņēmums pilnībā finansēs ražošanas iemaņu kursus, kas nepieciešami, lai veiktu tiešos darba pienākumus, piemēram, autokrāvēju vadīšanu un apkopi, darbu ar robottehniku un automatizētajām sistēmām. Tāpat vispārējās papildu mācības, kas tiek piedāvātas pamatprasmju kursu ietvaros, nav nepieciešamas ne tiešo darba pienākumu pildīšanai, ne arī, lai spētu apgūt daudz sarežģītākās mācību programmas daļas, jo rūpnīcā izmantotās jaunās tehnoloģijas balstās uz vizuālām norādēm, kurām ir viegli izsekot un kuras ļauj “mācīties darot”. Komisija piekrīt šiem argumentiem, kas atbilst novērojumam, ka lielākā daļa no ierosinātajām papildu “attaisnotajām” mācībām paredzēta vispārēju un plaši pielietojamu iemaņu apgūšanai, kuras nav tieši saistītas ar tiešajiem darba pienākumiem. Šajā ziņā Komisija arī atzīmē, ka starp piedāvātajām papildu mācībām un saņēmēja uzņēmējdarbību (t. i., transportlīdzekļu un dzinēju ražošanu) saistība ir mazāka darba drošības, pamatprasmju un uzņēmējdarbības pamatu mācību gadījumā, (sk. arī 35.–36. apsvērumu iepriekš) nekā ražošanas prasmju mācību gadījumā (sk. arī 37. apsvērumu iepriekš). Tomēr iepriekš izteiktie apsvērumi par to, ka šie mācību kursi saņēmējam ir nepieciešami, mazina šīs problēmas nozīmi un ļauj secināt, ka saistība starp ražošanas prasmju mācībām un saņēmēja uzņēmējdarbību nav tāda, lai liecinātu par stimulējošas ietekmes trūkumu 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 15. punkta d) apakšpunkta nozīmē. Šo secinājumu apstiprina fakts, ka Rumānija un “Ford” iesniedza pierādījumus, ka liela daļa mācību notiks ārpus rūpnīcas telpām ar “Ford” nesaistītu pasniedzēju vadībā, kas tiks pieaicināti no specializētiem mācību centriem (sk. 16. un 76. apsvērumu iepriekš). Šī ir papildu norāde par to, ka saistība starp piedāvātajām mācībām un saņēmēja uzņēmējdarbību nav pārāk cieša 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 15. punkta d) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(89)

Rumānija un “Ford” uzsver, ka mācības, kas nepieciešamas, lai strādātu ar jaunajām tehnoloģijām, ir skaidri nodalītas no papildu vispārējām mācībām, kas nav nepieciešamas tiešo darba pienākumu veikšanai. Uzņēmums pilnībā finansēs specifiskās mācības, kas saistītas ar uzņēmējdarbības pamatiem, tādas jomās kā “Ford” speciālās IT sistēmas, uzņēmējdarbības procesi uzņēmumā “Ford”, iekšējās kontroles procesi uzņēmumā “Ford”. Tāpat uzņēmums pilnībā finansēs ražošanas iemaņu kursus, kas nepieciešami, lai veiktu tiešos darba pienākumus, piemēram, autokrāvēju vadīšanu un apkopi, darbu ar robottehniku un automatizētajām sistēmām. Tāpat vispārējās papildu mācības, kas tiek piedāvātas pamatprasmju kursu ietvaros, nav nepieciešamas ne tiešo darba pienākumu pildīšanai, ne arī, lai spētu apgūt daudz sarežģītākās mācību programmas daļas, jo rūpnīcā izmantotās jaunās tehnoloģijas balstās uz vizuālām norādēm, kurām ir viegli izsekot un kuras ļauj “mācīties darot”. Komisija piekrīt šiem argumentiem, kas atbilst novērojumam, ka lielākā daļa no ierosinātajām papildu “attaisnotajām” mācībām paredzēta vispārēju un plaši pielietojamu iemaņu apgūšanai, kuras nav tieši saistītas ar tiešajiem darba pienākumiem. Šajā ziņā Komisija arī atzīmē, ka starp piedāvātajām papildu mācībām un saņēmēja uzņēmējdarbību (t. i., transportlīdzekļu un dzinēju ražošanu) saistība ir mazāka darba drošības, pamatprasmju un uzņēmējdarbības pamatu mācību gadījumā, (sk. arī 35.–36. apsvērumu iepriekš) nekā ražošanas prasmju mācību gadījumā (sk. arī 37. apsvērumu iepriekš). Tomēr iepriekš izteiktie apsvērumi par to, ka šie mācību kursi saņēmējam ir nepieciešami, mazina šīs problēmas nozīmi un ļauj secināt, ka saistība starp ražošanas prasmju mācībām un saņēmēja uzņēmējdarbību nav tāda, lai liecinātu par stimulējošas ietekmes trūkumu 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 15. punkta d) apakšpunkta nozīmē. Šo secinājumu apstiprina fakts, ka Rumānija un “Ford” iesniedza pierādījumus, ka liela daļa mācību notiks ārpus rūpnīcas telpām ar “Ford” nesaistītu pasniedzēju vadībā, kas tiks pieaicināti no specializētiem mācību centriem (sk. 16. un 76. apsvērumu iepriekš). Šī ir papildu norāde par to, ka saistība starp piedāvātajām mācībām un saņēmēja uzņēmējdarbību nav pārāk cieša 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 15. punkta d) apakšpunkta nozīmē.

| (90) | Tajā pašā laikā Komisija atzīmē, ka Rumānija un atbalsta saņēmējs nav iesnieguši pierādījumus, kas apliecinātu, ka saņēmējs neiekļaus attaisnotajās izmaksās tās izmaksas, ko saņēmējs galu galā varētu atgūt, gūstot labumu no darbinieku iegūtajām prasmēm mācību rezultātā – atbilstoši 2009. gada mācību atbalsta pamatnostādņu 16. punkta pēdējai rindkopai (kopā ar pievienoto 1. zemsvītras piezīmi). Tomēr Komisija atzīst, ka šādu rezultātu būtu grūti aprēķināt un pierādīt ex ante šīs konkrētās mācību programmas gadījumā, kad lielai daļai piedāvāto papildu mācību ir vispārējs raksturs, kas principā dod labumu saņēmējam tikai netieši, un pati ierosināto mācību būtība un saturs izslēdz pieņēmumu, ka tās varētu īstenot darbinieku pašreizējo uzdevumu vai veicamo darbu kontekstā. Tomēr Komisija uzskata par nepieciešamu pieprasīt, lai saņēmējs apņemas izslēgt minētās izmaksas no attaisnotajām programmas īstenošanas izmaksām – šajā sakarā sk. šā lēmuma 2. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(90)

Tajā pašā laikā Komisija atzīmē, ka Rumānija un atbalsta saņēmējs nav iesnieguši pierādījumus, kas apliecinātu, ka saņēmējs neiekļaus attaisnotajās izmaksās tās izmaksas, ko saņēmējs galu galā varētu atgūt, gūstot labumu no darbinieku iegūtajām prasmēm mācību rezultātā – atbilstoši 2009. gada mācību atbalsta pamatnostādņu 16. punkta pēdējai rindkopai (kopā ar pievienoto 1. zemsvītras piezīmi). Tomēr Komisija atzīst, ka šādu rezultātu būtu grūti aprēķināt un pierādīt ex ante šīs konkrētās mācību programmas gadījumā, kad lielai daļai piedāvāto papildu mācību ir vispārējs raksturs, kas principā dod labumu saņēmējam tikai netieši, un pati ierosināto mācību būtība un saturs izslēdz pieņēmumu, ka tās varētu īstenot darbinieku pašreizējo uzdevumu vai veicamo darbu kontekstā. Tomēr Komisija uzskata par nepieciešamu pieprasīt, lai saņēmējs apņemas izslēgt minētās izmaksas no attaisnotajām programmas īstenošanas izmaksām – šajā sakarā sk. šā lēmuma 2. panta 6. punktu.

| (91) | Lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu Komisija arī izvirzīja jautājumu, vai darba drošības mācību daļas, kas atzītas par atbilstīgām atbalstam, uzņēmumam faktiski nebūtu jānodrošina obligāti saskaņā ar ES un/vai Rumānijas darba drošības noteikumiem vai uzņēmuma iekšējiem drošības standartiem. Rumānija un “Ford” iesniedza dokumentus, lai pierādītu, ka uzņēmums pilnībā segs visas izmaksas, nodrošinot likumā noteiktās darba drošības mācības uzņēmumam specifisko mācību programmas ietvaros, kas nav atbilstīga atbalsta saņemšanai. “Ford” arī apgalvo, ka atbalsta stimulējošo ietekmi nedrīkst novērtēt, atsaucoties uz uzņēmuma iekšējiem standartiem – šajā gadījumā uz iekšējiem drošības standartiem –, jo šādai pieejai būtu kropļojoša ietekme, liekot uzņēmumiem pazemināt (vai saglabāt zemus) savus iekšējos standartus, lai tie varētu pretendēt uz atbalstu. Komisija secina, ka atbilde uz šo jautājumu arī ir apmierinoša. |
| --- | --- |

(91)

Lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu Komisija arī izvirzīja jautājumu, vai darba drošības mācību daļas, kas atzītas par atbilstīgām atbalstam, uzņēmumam faktiski nebūtu jānodrošina obligāti saskaņā ar ES un/vai Rumānijas darba drošības noteikumiem vai uzņēmuma iekšējiem drošības standartiem. Rumānija un “Ford” iesniedza dokumentus, lai pierādītu, ka uzņēmums pilnībā segs visas izmaksas, nodrošinot likumā noteiktās darba drošības mācības uzņēmumam specifisko mācību programmas ietvaros, kas nav atbilstīga atbalsta saņemšanai. “Ford” arī apgalvo, ka atbalsta stimulējošo ietekmi nedrīkst novērtēt, atsaucoties uz uzņēmuma iekšējiem standartiem – šajā gadījumā uz iekšējiem drošības standartiem –, jo šādai pieejai būtu kropļojoša ietekme, liekot uzņēmumiem pazemināt (vai saglabāt zemus) savus iekšējos standartus, lai tie varētu pretendēt uz atbalstu. Komisija secina, ka atbilde uz šo jautājumu arī ir apmierinoša.

| (92) | Saskaņā ar 2009. gada mācību atbalsta pamatnostādņu 16. punktu Komisijai ir jāpārliecinās, vai atbalsta summa ir ierobežota līdz minimumam, kas nepieciešams, lai sasniegtu atbalsta mērķi. Lai to izdarītu, Komisija pārbauda, vai paziņotās attaisnotās izmaksas ir aprēķinātas atbilstoši VGAR 39. panta 4. punktam un ietver tikai tās izmaksas, kas ir saistītas ar mācībām, ko nevarētu nodrošināt bez atbalsta, un ka ir ņemta vērā VGAR 39. panta 2. punktā noteiktā maksimālā atbalsta intensitāte. |
| --- | --- |

(92)

Saskaņā ar 2009. gada mācību atbalsta pamatnostādņu 16. punktu Komisijai ir jāpārliecinās, vai atbalsta summa ir ierobežota līdz minimumam, kas nepieciešams, lai sasniegtu atbalsta mērķi. Lai to izdarītu, Komisija pārbauda, vai paziņotās attaisnotās izmaksas ir aprēķinātas atbilstoši VGAR 39. panta 4. punktam un ietver tikai tās izmaksas, kas ir saistītas ar mācībām, ko nevarētu nodrošināt bez atbalsta, un ka ir ņemta vērā VGAR 39. panta 2. punktā noteiktā maksimālā atbalsta intensitāte.

| (93) | Attaisnoto izmaksu kategorijas, ko Rumānija ir pieprasījusi tai papildu mācību daļai, kas ir atbilstīga atbalsta saņemšanas nosacījumiem (sk. 18. apsvērumu iepriekš), atbilst VGAR 39. panta 4. punkta nosacījumiem un tādējādi arī 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 16. punktam. Rumānija un atbalsta saņēmējs iesniedza atsevišķus izmaksu aprēķinus uzņēmumam specifisko mācību daļai (kas nav atbilstīga atbalstam) un vispārējo un specifisko mācību daļai, kas atzīta par atbilstīgu atbalsta saņemšanas nosacījumiem, pēdējā minētajā daļā izdalot šādas kategorijas: instruktoru izmaksas, instruktoru un praktikantu ceļa izdevumi (ieskaitot uzturēšanās izdevumus); vienīgi mācību projektā izmantojamo rīku un iekārtu nolietojums; ar mācību projektu saistītie norādījumi un konsultācijas; un algu kompensācija praktikantiem tikai par programmā paredzētajām stundām/mācību dienām. Turklāt Rumānija un “Ford” iesniedza detalizētus paskaidrojumus par prognozētajām izmaksām, uz kurām balstās atbalsta pieprasījums, atbilstoši attaisnoto izdevumu kategorijām gan vispārīgajai, gan specifiskajai papildu mācību daļai. Komisija arī atzīmē, ka detalizētie paskaidrojumi tika iesniegti, ņemot vērā aptuveno darbinieku skaitu, kuriem ir paredzēts katrs konkrētais mācību kurss (nodalot esošos un jaunpieņemtos darbiniekus un iesniedzot atsevišķus aprēķinus par secīgajiem programmas īstenošanas gadiem), kā arī ar to cieši saistīto katrā mācību kursā un paketē plānoto mācību dienu/stundu skaitu katrā programmas īstenošanas gadā. Rumānija arī norāda, ka šajā projektā piemērotā maksimālā atbalsta intensitāte bija attiecīgi 50 % vispārējām mācībām un 25 % specifiskām mācībām. Tādējādi maksimālā atbalsta intensitāte, kas piemērota vispārējām mācībām, kuras atzītas par atbilstīgām atbalsta saņemšanai, ir zemāka par VGAR 39. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto apjomu. Bez tam Rumānija atzīmē, ka atbalsta saņēmējs patiesībā ierobežojis atbalsta summu līdz 57 miljoniem euro, lai gan, pat piemērojot paredzamajām attaisnotajām izmaksām stingrākos Regulas (EK) Nr. 68/2001 noteikumus attiecībā uz maksimālo atbalsta intensitāti, projekts varētu saņemt 76,96 miljonus euro vispārējo mācību atbalstam un 0,47 miljonus euro specifisko mācību atbalstam. |
| --- | --- |

(93)

Attaisnoto izmaksu kategorijas, ko Rumānija ir pieprasījusi tai papildu mācību daļai, kas ir atbilstīga atbalsta saņemšanas nosacījumiem (sk. 18. apsvērumu iepriekš), atbilst VGAR 39. panta 4. punkta nosacījumiem un tādējādi arī 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 16. punktam. Rumānija un atbalsta saņēmējs iesniedza atsevišķus izmaksu aprēķinus uzņēmumam specifisko mācību daļai (kas nav atbilstīga atbalstam) un vispārējo un specifisko mācību daļai, kas atzīta par atbilstīgu atbalsta saņemšanas nosacījumiem, pēdējā minētajā daļā izdalot šādas kategorijas: instruktoru izmaksas, instruktoru un praktikantu ceļa izdevumi (ieskaitot uzturēšanās izdevumus); vienīgi mācību projektā izmantojamo rīku un iekārtu nolietojums; ar mācību projektu saistītie norādījumi un konsultācijas; un algu kompensācija praktikantiem tikai par programmā paredzētajām stundām/mācību dienām. Turklāt Rumānija un “Ford” iesniedza detalizētus paskaidrojumus par prognozētajām izmaksām, uz kurām balstās atbalsta pieprasījums, atbilstoši attaisnoto izdevumu kategorijām gan vispārīgajai, gan specifiskajai papildu mācību daļai. Komisija arī atzīmē, ka detalizētie paskaidrojumi tika iesniegti, ņemot vērā aptuveno darbinieku skaitu, kuriem ir paredzēts katrs konkrētais mācību kurss (nodalot esošos un jaunpieņemtos darbiniekus un iesniedzot atsevišķus aprēķinus par secīgajiem programmas īstenošanas gadiem), kā arī ar to cieši saistīto katrā mācību kursā un paketē plānoto mācību dienu/stundu skaitu katrā programmas īstenošanas gadā. Rumānija arī norāda, ka šajā projektā piemērotā maksimālā atbalsta intensitāte bija attiecīgi 50 % vispārējām mācībām un 25 % specifiskām mācībām. Tādējādi maksimālā atbalsta intensitāte, kas piemērota vispārējām mācībām, kuras atzītas par atbilstīgām atbalsta saņemšanai, ir zemāka par VGAR 39. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto apjomu. Bez tam Rumānija atzīmē, ka atbalsta saņēmējs patiesībā ierobežojis atbalsta summu līdz 57 miljoniem euro, lai gan, pat piemērojot paredzamajām attaisnotajām izmaksām stingrākos Regulas (EK) Nr. 68/2001 noteikumus attiecībā uz maksimālo atbalsta intensitāti, projekts varētu saņemt 76,96 miljonus euro vispārējo mācību atbalstam un 0,47 miljonus euro specifisko mācību atbalstam.

| (94) | Lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu Komisija izvirzīja jautājumu, vai ierosinātais mācību atbalsts (vismaz daļa no tā) faktiski nekompensēs reģiona nemateriālās problēmas, kas izpaužas kā darbaspēka prasmju trūkums, kuru jau kompensēja reģionālais atbalsts 143 miljonu euro apjomā, ko Komisija apstiprināja 2008. gada aprīlī, lai ieguldītu līdzekļus “Ford” Krajovas rūpnīcā (45). |
| --- | --- |

(94)

Lēmumā par izmeklēšanas uzsākšanu Komisija izvirzīja jautājumu, vai ierosinātais mācību atbalsts (vismaz daļa no tā) faktiski nekompensēs reģiona nemateriālās problēmas, kas izpaužas kā darbaspēka prasmju trūkums, kuru jau kompensēja reģionālais atbalsts 143 miljonu euro apjomā, ko Komisija apstiprināja 2008. gada aprīlī, lai ieguldītu līdzekļus “Ford” Krajovas rūpnīcā (45).

| (95) | Šis apsvērums ir saistīts ar jautājumu par atbilstību VGAR 7. pantā izklāstītajiem kumulācijas noteikumiem. Saskaņā ar šā panta 3. punktu mācību atbalsts nedrīkst summēties ar citu atbalstu attiecībā uz tām pašām attaisnotajām izmaksām, daļēji vai pilnīgi pārklājoties, ja šādas summēšanās rezultātā tiek pārsniegti maksimālās atbalsta intensitātes griesti, ko nosaka VGAR 39. pants. |
| --- | --- |

(95)

Šis apsvērums ir saistīts ar jautājumu par atbilstību VGAR 7. pantā izklāstītajiem kumulācijas noteikumiem. Saskaņā ar šā panta 3. punktu mācību atbalsts nedrīkst summēties ar citu atbalstu attiecībā uz tām pašām attaisnotajām izmaksām, daļēji vai pilnīgi pārklājoties, ja šādas summēšanās rezultātā tiek pārsniegti maksimālās atbalsta intensitātes griesti, ko nosaka VGAR 39. pants.

| (96) | Rumānija ir pierādījusi, ka paziņotais mācību atbalsts un iepriekš piešķirtais reģionālais atbalsts nepārklājas un nesedz tās pašas attaisnotās izmaksas. 2008. gada aprīlī apstiprinātais reģionālais atbalsts bija saistīts ar attaisnotajiem sākotnējiem ieguldījumu izdevumiem (darbgaldi, iekārtas, ēkas) saskaņā ar 2006. gada reģionālā atbalsta pamatnostādņu 4.2. punktu (46). Šajā gadījumā paziņotie attaisnotie izdevumi attiecas uz pilnīgi atšķirīgām izdevumu kategorijām: instruktoru izmaksas, instruktoru un praktikantu ceļa izdevumi, materiāli un aprīkojums, mācībās izmantoto materiālu un rīku nolietojums, norādījumi un konsultācijas, algu kompensācija praktikantiem par nodarbībās pavadīto laiku. Komisija atzīst, ka Rumānija ir pierādījusi atšķirību starp attaisnotajām izmaksām, ko sedza piešķirtais reģionālais atbalsts, un mācību atbalstu, ko ierosināts piešķirt Krajovas rūpnīcai. |
| --- | --- |

(96)

Rumānija ir pierādījusi, ka paziņotais mācību atbalsts un iepriekš piešķirtais reģionālais atbalsts nepārklājas un nesedz tās pašas attaisnotās izmaksas. 2008. gada aprīlī apstiprinātais reģionālais atbalsts bija saistīts ar attaisnotajiem sākotnējiem ieguldījumu izdevumiem (darbgaldi, iekārtas, ēkas) saskaņā ar 2006. gada reģionālā atbalsta pamatnostādņu 4.2. punktu (46). Šajā gadījumā paziņotie attaisnotie izdevumi attiecas uz pilnīgi atšķirīgām izdevumu kategorijām: instruktoru izmaksas, instruktoru un praktikantu ceļa izdevumi, materiāli un aprīkojums, mācībās izmantoto materiālu un rīku nolietojums, norādījumi un konsultācijas, algu kompensācija praktikantiem par nodarbībās pavadīto laiku. Komisija atzīst, ka Rumānija ir pierādījusi atšķirību starp attaisnotajām izmaksām, ko sedza piešķirtais reģionālais atbalsts, un mācību atbalstu, ko ierosināts piešķirt Krajovas rūpnīcai.

| (97) | Otrs veids, kā aplūkot to pašu problēmu, ir uzdot jautājumu, vai mācību atbalsts kā tāds ir attaisnojams, jo tas kompensētu reģiona nemateriālās problēmas, ko jau kompensēja reģionālais atbalsts. Rumānija atbild uz šo jautājumu, uzsverot, ka reģionālā atbalsta un mācību atbalsta pasākumiem ir atšķirīgi mērķi un ka tie sedz dažādas attaisnotās izmaksas. Reģionālā atbalsta mērķis ir veicināt investīcijas Eiropas Savienības mazāk attīstītajos reģionos, bet mācību atbalsta mērķis ir kompensēt nepietiekamas investīcijas mācībās. Reģionālais atbalsts vispirms un galvenokārt dod labumu uzņēmumam, kas ir atbalsta saņēmējs, bet mācību atbalsts, jo īpaši, ja tas ir saistīts ar vispārējām mācībām, galvenokārt dod labumu darbiniekiem un tikai netieši arī uzņēmumam. Rumānija arī uzsver, ka ES noteikumi par valsts atbalstu neaizliedz tam pašam uzņēmumam piešķirtā reģionālā un mācību atbalsta kumulāciju. Bez tam, kā Rumānija pamatoti norāda, ja uzņēmumiem, kuri saņēmuši reģionālo atbalstu, nebūs atļauts saņemt mācību atbalstu, Eiropas Savienības mazāk attīstītie reģioni tiktu de facto diskriminēti, nedodot tiem iespēju nodrošināt mācību atbalstu. |
| --- | --- |

(97)

Otrs veids, kā aplūkot to pašu problēmu, ir uzdot jautājumu, vai mācību atbalsts kā tāds ir attaisnojams, jo tas kompensētu reģiona nemateriālās problēmas, ko jau kompensēja reģionālais atbalsts. Rumānija atbild uz šo jautājumu, uzsverot, ka reģionālā atbalsta un mācību atbalsta pasākumiem ir atšķirīgi mērķi un ka tie sedz dažādas attaisnotās izmaksas. Reģionālā atbalsta mērķis ir veicināt investīcijas Eiropas Savienības mazāk attīstītajos reģionos, bet mācību atbalsta mērķis ir kompensēt nepietiekamas investīcijas mācībās. Reģionālais atbalsts vispirms un galvenokārt dod labumu uzņēmumam, kas ir atbalsta saņēmējs, bet mācību atbalsts, jo īpaši, ja tas ir saistīts ar vispārējām mācībām, galvenokārt dod labumu darbiniekiem un tikai netieši arī uzņēmumam. Rumānija arī uzsver, ka ES noteikumi par valsts atbalstu neaizliedz tam pašam uzņēmumam piešķirtā reģionālā un mācību atbalsta kumulāciju. Bez tam, kā Rumānija pamatoti norāda, ja uzņēmumiem, kuri saņēmuši reģionālo atbalstu, nebūs atļauts saņemt mācību atbalstu, Eiropas Savienības mazāk attīstītie reģioni tiktu de facto diskriminēti, nedodot tiem iespēju nodrošināt mācību atbalstu.

| (98) | Ņemot vērā 94. apsvērumā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka, pamatojoties uz iesniegto informāciju, var uzskatīt, ka samērīguma nosacījumi saskaņā ar VGAR 39. panta 2. punktu (kas nosaka piemērojamo atbalsta intensitāti), VGAR 39. panta 4. punktu (kas nosaka attaisnoto izmaksu kategorijas, kuras var ņemt vērā aprēķinos) un 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 16. punktu ir izpildīti. Attiecībā uz praktikantu algu kompensāciju tika ņemtas vērā vienīgi tās izmaksas, kas saistītas ar nodarbībās pavadīto laiku atbilstoši VGAR 39. panta 4. punkta f) apakšpunkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(98)

Ņemot vērā 94. apsvērumā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka, pamatojoties uz iesniegto informāciju, var uzskatīt, ka samērīguma nosacījumi saskaņā ar VGAR 39. panta 2. punktu (kas nosaka piemērojamo atbalsta intensitāti), VGAR 39. panta 4. punktu (kas nosaka attaisnoto izmaksu kategorijas, kuras var ņemt vērā aprēķinos) un 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 16. punktu ir izpildīti. Attiecībā uz praktikantu algu kompensāciju tika ņemtas vērā vienīgi tās izmaksas, kas saistītas ar nodarbībās pavadīto laiku atbilstoši VGAR 39. panta 4. punkta f) apakšpunkta nosacījumiem.

| (99) | Tomēr Komisijai ir jāņem vērā, ka šajā gadījumā iesniegtie pierādījumi, kas ir saistīti ar samērīgumu un apliecina atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam, sastāv gandrīz vienīgi no paredzēto izdevumu aplēsēm un prognozēm par turpmāko rīcību. Tā tas ir, piemēram, nosakot kopējo darbinieku skaitu, kuriem paredzēts ierosinātais mācību projekts, plānojot, ka līdz 2012. gadam kopējais darbinieku skaits būs 9 000. Līdzīgs pamatojums attiecas uz attaisnoto izmaksu aplēsēm atbilstoši izdevumu kategorijām saskaņā ar VGAR 39. panta 4. punktu. Komisija atzīst par pamatotu pieņemt, ka attiecībā uz tāda mēroga mācību projektu kā šis, kas paredzēts 9 000 darbiniekiem, kas ietvers vairāk nekā 269 dažādus kursus un kas jāīsteno piecu gadu laikā, attaisnotās izmaksas, kuras uzskatītas par nepieciešamām, var aprēķināt, vienīgi pamatojoties uz līdzīgiem izdevumiem, kādi bijuši agrāk (saistībā ar mācību projektiem, kas piedāvāti citās uzņēmuma ražotnēs), un ņemot vērā reālas izmaksu aplēses un prognozes Rumānijai (sk. 20. apsvērumu iepriekš). Tomēr nevar a priori izslēgt, ka faktiskās izmaksas galu galā varētu būt mazākas par prognozētajām izmaksām. Tādēļ ir jāievieš papildu drošības pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību samērīguma principam projekta īstenošanas laikā. Šis jautājums ir risināts ar šā lēmuma 2. pantā iekļautajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(99)

Tomēr Komisijai ir jāņem vērā, ka šajā gadījumā iesniegtie pierādījumi, kas ir saistīti ar samērīgumu un apliecina atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam, sastāv gandrīz vienīgi no paredzēto izdevumu aplēsēm un prognozēm par turpmāko rīcību. Tā tas ir, piemēram, nosakot kopējo darbinieku skaitu, kuriem paredzēts ierosinātais mācību projekts, plānojot, ka līdz 2012. gadam kopējais darbinieku skaits būs 9 000. Līdzīgs pamatojums attiecas uz attaisnoto izmaksu aplēsēm atbilstoši izdevumu kategorijām saskaņā ar VGAR 39. panta 4. punktu. Komisija atzīst par pamatotu pieņemt, ka attiecībā uz tāda mēroga mācību projektu kā šis, kas paredzēts 9 000 darbiniekiem, kas ietvers vairāk nekā 269 dažādus kursus un kas jāīsteno piecu gadu laikā, attaisnotās izmaksas, kuras uzskatītas par nepieciešamām, var aprēķināt, vienīgi pamatojoties uz līdzīgiem izdevumiem, kādi bijuši agrāk (saistībā ar mācību projektiem, kas piedāvāti citās uzņēmuma ražotnēs), un ņemot vērā reālas izmaksu aplēses un prognozes Rumānijai (sk. 20. apsvērumu iepriekš). Tomēr nevar a priori izslēgt, ka faktiskās izmaksas galu galā varētu būt mazākas par prognozētajām izmaksām. Tādēļ ir jāievieš papildu drošības pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību samērīguma principam projekta īstenošanas laikā. Šis jautājums ir risināts ar šā lēmuma 2. pantā iekļautajiem nosacījumiem.

| (100) | Saskaņā ar 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 17. punktu Komisijai ir pamatīgi jāizvērtē atbalsta iespējamā kropļojošā ietekme tajos gadījumos, kad ierosinātais atbalsts varētu izraisīt būtiskas izmaiņas atbalsta saņēmēja rīcībā, kas varētu radīt konkurences traucējumus. Atbalsta iespējamā kropļojošā ietekme var atšķirties atkarībā no atbalsta un attiecīgā(-o) tirgus(-u) veida. |
| --- | --- |

(100)

Saskaņā ar 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 17. punktu Komisijai ir pamatīgi jāizvērtē atbalsta iespējamā kropļojošā ietekme tajos gadījumos, kad ierosinātais atbalsts varētu izraisīt būtiskas izmaiņas atbalsta saņēmēja rīcībā, kas varētu radīt konkurences traucējumus. Atbalsta iespējamā kropļojošā ietekme var atšķirties atkarībā no atbalsta un attiecīgā(-o) tirgus(-u) veida.

| (101) | Komisija atzīmē, ka ierosinātais atbalsts gandrīz pilnībā attiecas uz vispārējām mācībām, kas pēc būtības vispirms nāks par labu pašiem darbiniekiem un tikai pēc tam atbalsta saņēmējam (lai gan tas gūs labumu, iegūstot savā rīcībā kvalificētāku darbaspēku). Tādējādi varētu apgalvot, ka atbalsts būtiski neietekmē kvalitāti, produkcijas apjomu vai cenu – nerada tāda veida ietekmi, kas nāktu par labu saņēmējam, kaitējot konkurentiem. Turklāt arī atbilstībai samērīguma principam vajadzētu ierobežot atbalsta kropļojošo ietekmi. |
| --- | --- |

(101)

Komisija atzīmē, ka ierosinātais atbalsts gandrīz pilnībā attiecas uz vispārējām mācībām, kas pēc būtības vispirms nāks par labu pašiem darbiniekiem un tikai pēc tam atbalsta saņēmējam (lai gan tas gūs labumu, iegūstot savā rīcībā kvalificētāku darbaspēku). Tādējādi varētu apgalvot, ka atbalsts būtiski neietekmē kvalitāti, produkcijas apjomu vai cenu – nerada tāda veida ietekmi, kas nāktu par labu saņēmējam, kaitējot konkurentiem. Turklāt arī atbilstībai samērīguma principam vajadzētu ierobežot atbalsta kropļojošo ietekmi.

| (102) | Tomēr saskaņā ar 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 18. punktu atbalsta selektivitāte, atbalsta apjoms, kā arī mācību programmas ilgums norāda uz konkurences izkropļošanas iespēju un apjomu. Ierosinātais atbalsts ir selektīvs (tas paredz individuālu ad hoc atbalstu lielam uzņēmumam), atbalsta summa ir neparasti liela (57 miljoni euro), un atbalstītā mācību programma aptver vairāk nekā piecu gadu periodu (kas turklāt sakrīt ar laiku, kad tiek uzsākti divi jauni ražošanas projekti). |
| --- | --- |

(102)

Tomēr saskaņā ar 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 18. punktu atbalsta selektivitāte, atbalsta apjoms, kā arī mācību programmas ilgums norāda uz konkurences izkropļošanas iespēju un apjomu. Ierosinātais atbalsts ir selektīvs (tas paredz individuālu ad hoc atbalstu lielam uzņēmumam), atbalsta summa ir neparasti liela (57 miljoni euro), un atbalstītā mācību programma aptver vairāk nekā piecu gadu periodu (kas turklāt sakrīt ar laiku, kad tiek uzsākti divi jauni ražošanas projekti).

| (103) | Komisiju īpaši uztrauc ietekme, kādu varētu radīt neierasti lielā kopējā atbalsta summa, proti, 57 miljoni euro. Šāda apjoma atbalstam, jo īpaši, ja visa summa tiktu izmaksāta tieši atbalsta saņēmējam, būtu līdzīga kropļojoša ietekme kā tiešām skaidras naudas dotācijām. Šajā situācijā atbalsta saņēmējs varētu izlietot naudas summu – vismaz programmas īstenošanas sākotnējās stadijās – arī citiem ar uzņēmuma darbību saistītiem mērķiem, nevis tikai segt realizējamās mācību programmas izmaksas. |
| --- | --- |

(103)

Komisiju īpaši uztrauc ietekme, kādu varētu radīt neierasti lielā kopējā atbalsta summa, proti, 57 miljoni euro. Šāda apjoma atbalstam, jo īpaši, ja visa summa tiktu izmaksāta tieši atbalsta saņēmējam, būtu līdzīga kropļojoša ietekme kā tiešām skaidras naudas dotācijām. Šajā situācijā atbalsta saņēmējs varētu izlietot naudas summu – vismaz programmas īstenošanas sākotnējās stadijās – arī citiem ar uzņēmuma darbību saistītiem mērķiem, nevis tikai segt realizējamās mācību programmas izmaksas.

| (104) | Vēl viens apsvērums ir iespējamās finansiālās priekšrocības, ko atbalsta saņēmējs varētu iegūt no tā, ka mācību atbalsts varētu daļēji segt darbinieku algu kompensāciju par laiku, kas pavadīts papildu mācību nodarbībās, kuras atbilst atbalsta saņemšanas nosacījumiem. Saskaņā ar Rumānijas un “Ford” iesniegto informāciju ierosinātais mācību projekts kopumā vidēji paredz 111 mācību dienas vienam darbiniekam (t. i., vidēji 22,2 mācību dienas gadā), ietverot gan uzņēmuma speciālo mācību programmas daļu (kas neatbilst atbalsta saņemšanas nosacījumiem), gan papildu “attaisnoto” mācību programmas daļu. |
| --- | --- |

(104)

Vēl viens apsvērums ir iespējamās finansiālās priekšrocības, ko atbalsta saņēmējs varētu iegūt no tā, ka mācību atbalsts varētu daļēji segt darbinieku algu kompensāciju par laiku, kas pavadīts papildu mācību nodarbībās, kuras atbilst atbalsta saņemšanas nosacījumiem. Saskaņā ar Rumānijas un “Ford” iesniegto informāciju ierosinātais mācību projekts kopumā vidēji paredz 111 mācību dienas vienam darbiniekam (t. i., vidēji 22,2 mācību dienas gadā), ietverot gan uzņēmuma speciālo mācību programmas daļu (kas neatbilst atbalsta saņemšanas nosacījumiem), gan papildu “attaisnoto” mācību programmas daļu.

| (105) | Lai novērtētu ierosinātā atbalsta iespējamo kropļojošo ietekmi, Komisijai ir arī jāņem vērā nozares specifika un ar atbalstāmo mācību projektu saistītā(-o) tirgus(-u) struktūra. Lai izvērtētu šos aspektus, Komisija ņem par pamatu attiecīgā preču tirgus, attiecīgā ģeogrāfiskā tirgus un tirgus daļas analīzi, kuru Komisija veica 2008. gadā, lai novērtētu reģionālo atbalstu uzņēmumam “Ford Craiova” (47). Šīs analīzes secinājumi tiek salīdzināti ar jaunākajiem konsultāciju firmas “Global Insight” (48) datiem par automobiļu pārdošanu un tiek interpretēti, ņemot vērā jaunāko informāciju par jaudas izmantošanas rādītājiem šajā nozarē. |
| --- | --- |

(105)

Lai novērtētu ierosinātā atbalsta iespējamo kropļojošo ietekmi, Komisijai ir arī jāņem vērā nozares specifika un ar atbalstāmo mācību projektu saistītā(-o) tirgus(-u) struktūra. Lai izvērtētu šos aspektus, Komisija ņem par pamatu attiecīgā preču tirgus, attiecīgā ģeogrāfiskā tirgus un tirgus daļas analīzi, kuru Komisija veica 2008. gadā, lai novērtētu reģionālo atbalstu uzņēmumam “Ford Craiova” (47). Šīs analīzes secinājumi tiek salīdzināti ar jaunākajiem konsultāciju firmas “Global Insight” (48) datiem par automobiļu pārdošanu un tiek interpretēti, ņemot vērā jaunāko informāciju par jaudas izmantošanas rādītājiem šajā nozarē.

| (106) | Mācību atbalsta saņēmējs ir liels uzņēmums, kas nodarbojas ar mehānisko transportlīdzekļu ražošanu. Krajovas rūpnīcā “Ford” ražos divus jaunus transportlīdzekļus: B-MAV – nelielu daudzfunkcionālu modeli, kas būvēts uz B segmenta vieglo automobiļu platformas atbilstoši “Ford” klasifikācijai, un ISV – universālu transportlīdzekli, ko var izmantot gan pasažieru, gan komerciāliem pārvadājumiem, kas būvēts uz C segmenta vieglo automobiļu platformas atbilstoši “Ford” klasifikācijai. No 2011. gada Krajovas rūpnīca sāks arī ražot dzinējus ar zemu CO2 izmešu līmeni, kuri tiks izmantoti gandrīz vienīgi “Ford” transportlīdzekļos. |
| --- | --- |

(106)

Mācību atbalsta saņēmējs ir liels uzņēmums, kas nodarbojas ar mehānisko transportlīdzekļu ražošanu. Krajovas rūpnīcā “Ford” ražos divus jaunus transportlīdzekļus: B-MAV – nelielu daudzfunkcionālu modeli, kas būvēts uz B segmenta vieglo automobiļu platformas atbilstoši “Ford” klasifikācijai, un ISV – universālu transportlīdzekli, ko var izmantot gan pasažieru, gan komerciāliem pārvadājumiem, kas būvēts uz C segmenta vieglo automobiļu platformas atbilstoši “Ford” klasifikācijai. No 2011. gada Krajovas rūpnīca sāks arī ražot dzinējus ar zemu CO2 izmešu līmeni, kuri tiks izmantoti gandrīz vienīgi “Ford” transportlīdzekļos.

| (107) | Komisija 2008. gada aprīļa lēmumā par reģionālo atbalstu secināja, ka, tā kā dzinēji ir starpprodukti, ko paredzēts uzstādīt “Ford” transportlīdzekļos, attiecīgie preču un ģeogrāfiskie tirgi dzinējiem sakrīt ar gala produktu (transportlīdzekļu) tirgiem. Attiecībā uz B-MAV un IVS transportlīdzekļu preču un ģeogrāfiskajiem tirgiem, ievērojot, ka attiecīgo automobiļu segmentu klasifikācijas sistēmas atšķiras, Komisija ņēma vērā dažādas alternatīvas preču tirgus definīcijas. Krajovas rūpnīcā ražotie transportlīdzekļi galvenokārt ir paredzēti ES un EEZ tirgiem, taču nākotnē uzņēmums plāno tos eksportēt arī uz citām pasaules valstīm. Komisija noteica attiecīgās tirgus daļas 2007.–2012. gadā EEZ un pasaulē un secināja, ka lielākā iespējamā attiecīgā tirgus daļa uzņēmumam “Ford” bija 16,8 % apmērā EEZ līmenī 2007. gadā ar tendenci nedaudz samazināties laikā līdz 2013. gadam. B-MAV modelim līdzīgus transportlīdzekļus ražo uzņēmumi “Renault” un “Opel”, bet IVS modelim līdzīgus automobiļus ražo “Renault”, “Citroen”, “Fiat” un “Volkswagen”. |
| --- | --- |

(107)

Komisija 2008. gada aprīļa lēmumā par reģionālo atbalstu secināja, ka, tā kā dzinēji ir starpprodukti, ko paredzēts uzstādīt “Ford” transportlīdzekļos, attiecīgie preču un ģeogrāfiskie tirgi dzinējiem sakrīt ar gala produktu (transportlīdzekļu) tirgiem. Attiecībā uz B-MAV un IVS transportlīdzekļu preču un ģeogrāfiskajiem tirgiem, ievērojot, ka attiecīgo automobiļu segmentu klasifikācijas sistēmas atšķiras, Komisija ņēma vērā dažādas alternatīvas preču tirgus definīcijas. Krajovas rūpnīcā ražotie transportlīdzekļi galvenokārt ir paredzēti ES un EEZ tirgiem, taču nākotnē uzņēmums plāno tos eksportēt arī uz citām pasaules valstīm. Komisija noteica attiecīgās tirgus daļas 2007.–2012. gadā EEZ un pasaulē un secināja, ka lielākā iespējamā attiecīgā tirgus daļa uzņēmumam “Ford” bija 16,8 % apmērā EEZ līmenī 2007. gadā ar tendenci nedaudz samazināties laikā līdz 2013. gadam. B-MAV modelim līdzīgus transportlīdzekļus ražo uzņēmumi “Renault” un “Opel”, bet IVS modelim līdzīgus automobiļus ražo “Renault”, “Citroen”, “Fiat” un “Volkswagen”.

| (108) | Eiropas autobūves nozari kopumā raksturo ražošanas jaudas pārpalikums, piemēram, 2007. gadā, kas tika uzskatīts par labu gadu automašīnu pārdošanai Eiropā, ražotāji laida tirgū par 4 miljoniem automobiļu vairāk, nekā tirgus spēja absorbēt (49). ACEA (Eiropas Automobiļu ražotāju asociācija) ziņo, ka jauno vieglo kravas transportlīdzekļu līdz 3,5 t reģistrēšana Eiropā no 2008. gada jūlija līdz 2009. gada jūlijam samazinājās par 31,4 % (50). |
| --- | --- |

(108)

Eiropas autobūves nozari kopumā raksturo ražošanas jaudas pārpalikums, piemēram, 2007. gadā, kas tika uzskatīts par labu gadu automašīnu pārdošanai Eiropā, ražotāji laida tirgū par 4 miljoniem automobiļu vairāk, nekā tirgus spēja absorbēt (49). ACEA (Eiropas Automobiļu ražotāju asociācija) ziņo, ka jauno vieglo kravas transportlīdzekļu līdz 3,5 t reģistrēšana Eiropā no 2008. gada jūlija līdz 2009. gada jūlijam samazinājās par 31,4 % (50).

| (109) | Komisija uzskata, ka nozares īpatnības (galvenokārt pārprodukcija) un attiecīgo tirgu īpatnības (intensīva konkurence dažu lielu ražotāju starpā) norāda, ka atbalsts patiesi varētu izkropļot konkurenci. Tomēr šie apsvērumi ir jālīdzsvaro ar nepieciešamību veicināt turpmākās investīcijas, lai nodrošinātu Eiropas mehānisko transportlīdzekļu nozares ilgtermiņa dzīvotspēju kopumā. Savā paziņojumā “Reaģējot uz krīzi Eiropas autorūpniecībā” (51) Komisija noteica virkni atbalsta pasākumu, tostarp mācību atbalstu, lai palīdzētu nozarei pašreizējās krīzes apstākļos. Turklāt ir nepieciešams atgādināt, ka, lai gan atbalsts ir apjomīgs absolūtā izteiksmē, tas veido tikai aptuveni vienu trešdaļu no kopējām finanšu saistībām attiecībā uz Krajovas rūpnīcas darbinieku mācībām. Tādējādi šie apsvērumi paši par sevi nerada pietiekamu pamatu, lai atbalstu atteiktu. Tomēr tie liecina, ka ir nepieciešams noteikt konkrētus nosacījumus attiecībā uz atbalsta maksājumu, lai nodrošinātu, ka tādējādi “Ford” neiegūst pārmērīgu īstermiņa likviditāti. Šis jautājums tiek aplūkots, izvirzot programmas īstenošanas nosacījumus, kas izklāstīti lēmuma noslēdzošās sadaļas 2. pantā. |
| --- | --- |

(109)

Komisija uzskata, ka nozares īpatnības (galvenokārt pārprodukcija) un attiecīgo tirgu īpatnības (intensīva konkurence dažu lielu ražotāju starpā) norāda, ka atbalsts patiesi varētu izkropļot konkurenci. Tomēr šie apsvērumi ir jālīdzsvaro ar nepieciešamību veicināt turpmākās investīcijas, lai nodrošinātu Eiropas mehānisko transportlīdzekļu nozares ilgtermiņa dzīvotspēju kopumā. Savā paziņojumā “Reaģējot uz krīzi Eiropas autorūpniecībā” (51) Komisija noteica virkni atbalsta pasākumu, tostarp mācību atbalstu, lai palīdzētu nozarei pašreizējās krīzes apstākļos. Turklāt ir nepieciešams atgādināt, ka, lai gan atbalsts ir apjomīgs absolūtā izteiksmē, tas veido tikai aptuveni vienu trešdaļu no kopējām finanšu saistībām attiecībā uz Krajovas rūpnīcas darbinieku mācībām. Tādējādi šie apsvērumi paši par sevi nerada pietiekamu pamatu, lai atbalstu atteiktu. Tomēr tie liecina, ka ir nepieciešams noteikt konkrētus nosacījumus attiecībā uz atbalsta maksājumu, lai nodrošinātu, ka tādējādi “Ford” neiegūst pārmērīgu īstermiņa likviditāti. Šis jautājums tiek aplūkots, izvirzot programmas īstenošanas nosacījumus, kas izklāstīti lēmuma noslēdzošās sadaļas 2. pantā.

| (110) | Komisija secināja, ka ierosinātā atbalsta pozitīvā ietekme, proti, i) liekot saņēmējam piedāvāt papildu vispārējās mācības, kas varētu labvēlīgi ietekmēt ekonomiku un sabiedrību, jo īpaši atbalstāmā reģiona līmenī saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu; ii) atbalsta kā politikas instrumenta piemērotība un iii) tā stimulējošā ietekme ir pietiekami pierādīta. Komisijai joprojām ir zināmas bažas attiecībā uz ierosinātā atbalsta samērīgumu, pamatojoties uz aplēsēm par nākotnes izdevumiem un prognozēm par turpmāko rīcību, tomēr secina, ka ex ante samērīguma pierādījumi, kas iesniegti lietā, ir pieņemami. Attiecībā uz atbalsta negatīvo ietekmi, kas saistīta ar tā iespēju izkropļot konkurenci, Komisija pauž bažas īpaši par šāda apjoma individuāla atbalsta ietekmi, cita starpā ņemot vērā nozares un attiecīgo tirgu specifiku. Tomēr Komisija uzskata, ka ar samērīgumu un kropļojošo ietekmi saistītos jautājumus var risināt, ievērojot dažus nosacījumus attiecībā uz atbalstītās programmas īstenošanu, kuru mērķis ir nodrošināt, lai atbalsts tiku izmaksāts tikai ar atpakaļejošu datumu periodiski pa daļām pēc tam, kad “Ford” būs iesniedzis pierādījumus par reālajām izmaksām. Tādēļ Komisija secina, ka ierosinātā atbalsta pozitīvā ietekme pārsniedz tā iespējamo negatīvo ietekmi. Šī kopumā pozitīvā bilance ļauj atzīst atbalstu par saderīgu ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(110)

Komisija secināja, ka ierosinātā atbalsta pozitīvā ietekme, proti, i) liekot saņēmējam piedāvāt papildu vispārējās mācības, kas varētu labvēlīgi ietekmēt ekonomiku un sabiedrību, jo īpaši atbalstāmā reģiona līmenī saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu; ii) atbalsta kā politikas instrumenta piemērotība un iii) tā stimulējošā ietekme ir pietiekami pierādīta. Komisijai joprojām ir zināmas bažas attiecībā uz ierosinātā atbalsta samērīgumu, pamatojoties uz aplēsēm par nākotnes izdevumiem un prognozēm par turpmāko rīcību, tomēr secina, ka ex ante samērīguma pierādījumi, kas iesniegti lietā, ir pieņemami. Attiecībā uz atbalsta negatīvo ietekmi, kas saistīta ar tā iespēju izkropļot konkurenci, Komisija pauž bažas īpaši par šāda apjoma individuāla atbalsta ietekmi, cita starpā ņemot vērā nozares un attiecīgo tirgu specifiku. Tomēr Komisija uzskata, ka ar samērīgumu un kropļojošo ietekmi saistītos jautājumus var risināt, ievērojot dažus nosacījumus attiecībā uz atbalstītās programmas īstenošanu, kuru mērķis ir nodrošināt, lai atbalsts tiku izmaksāts tikai ar atpakaļejošu datumu periodiski pa daļām pēc tam, kad “Ford” būs iesniedzis pierādījumus par reālajām izmaksām. Tādēļ Komisija secina, ka ierosinātā atbalsta pozitīvā ietekme pārsniedz tā iespējamo negatīvo ietekmi. Šī kopumā pozitīvā bilance ļauj atzīst atbalstu par saderīgu ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

| (111) | Šis jautājums tika aplūkots lēmuma 96.–97. punktā. Komisija secināja, ka ierosinātais atbalsts atbilst atbalsta kumulācijas prasībām, ko nosaka VGAR 7. pants. |
| --- | --- |

(111)

Šis jautājums tika aplūkots lēmuma 96.–97. punktā. Komisija secināja, ka ierosinātais atbalsts atbilst atbalsta kumulācijas prasībām, ko nosaka VGAR 7. pants.

| (112) | Ņemot vērā dokumentus, ko Rumānija iesniedza, lai pierādītu, ka 2008. gada 27. jūnijā“Ford” atmaksāja nesaderīgo privatizācijas atbalstu 27 miljonu euro apmērā un uzkrātos procentus, Komisija secina, ka ierosinātais atbalsts atbilst tā sauktajam Deggendorf principam. |
| --- | --- |

(112)

Ņemot vērā dokumentus, ko Rumānija iesniedza, lai pierādītu, ka 2008. gada 27. jūnijā“Ford” atmaksāja nesaderīgo privatizācijas atbalstu 27 miljonu euro apmērā un uzkrātos procentus, Komisija secina, ka ierosinātais atbalsts atbilst tā sauktajam Deggendorf principam.

7.   SECINĀJUMS

| (113) | Komisija konstatē, ka Rumānijas paziņotais mācību atbalsta pasākums uzņēmumam “Ford Romania SA”, kas atrodas Krajovā, un ko veido atbalsts ar kopējo summu 57 miljoni euro, kurš paredzēts piecu gadu mācību programmas finansēšanai, kas kopumā paredzēta 9 000 Krajovas rūpnīcas darbiniekiem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(113)

Komisija konstatē, ka Rumānijas paziņotais mācību atbalsta pasākums uzņēmumam “Ford Romania SA”, kas atrodas Krajovā, un ko veido atbalsts ar kopējo summu 57 miljoni euro, kurš paredzēts piecu gadu mācību programmas finansēšanai, kas kopumā paredzēta 9 000 Krajovas rūpnīcas darbiniekiem, ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

| (114) | Ņemot vērā šā lēmuma 99., 109. un 110. apsvērumā aplūkotās bažas par atbalsta samērīgumu un iespējamo kropļojošo ietekmi, Komisija uzskata, ka ir nepieciešami un pamatoti pieņemt pozitīvu lēmumu ar nosacījumiem, ievērojot procedūras regulas 7. panta 4. punktu (52). Šie nosacījumi ir paredzēti, lai nodrošinātu samērīgumu projekta īstenošanas gaitā (nodrošinot, ka atbalsta summa sedz vienīgi faktiskos attaisnotos izdevumus), lai ierobežotu iespējamo kropļojošo ietekmi, ja visa atbalsta summa tiktu izmaksāta uzreiz, un lai paplašinātu darbinieku mācību laikā iegūto prasmju pielietojuma iespējas. |
| --- | --- |

(114)

Ņemot vērā šā lēmuma 99., 109. un 110. apsvērumā aplūkotās bažas par atbalsta samērīgumu un iespējamo kropļojošo ietekmi, Komisija uzskata, ka ir nepieciešami un pamatoti pieņemt pozitīvu lēmumu ar nosacījumiem, ievērojot procedūras regulas 7. panta 4. punktu (52). Šie nosacījumi ir paredzēti, lai nodrošinātu samērīgumu projekta īstenošanas gaitā (nodrošinot, ka atbalsta summa sedz vienīgi faktiskos attaisnotos izdevumus), lai ierobežotu iespējamo kropļojošo ietekmi, ja visa atbalsta summa tiktu izmaksāta uzreiz, un lai paplašinātu darbinieku mācību laikā iegūto prasmju pielietojuma iespējas.

| (115) | Turklāt, kā Rumānija to ierosināja savā 2009. gada 9. jūlija iesniegumā (53), atbalsta maksājuma noteikumiem un nosacījumiem ir jābūt noteiktiem atsevišķā Rumānijas tiesību aktā. |
| --- | --- |

(115)

Turklāt, kā Rumānija to ierosināja savā 2009. gada 9. jūlija iesniegumā (53), atbalsta maksājuma noteikumiem un nosacījumiem ir jābūt noteiktiem atsevišķā Rumānijas tiesību aktā.

| (116) | Balstoties uz šiem apsvērumiem, Komisija ar šo |
| --- | --- |

(116)

Balstoties uz šiem apsvērumiem, Komisija ar šo

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atbalsts 57 miljonu euro apmērā, ko Rumānija plāno piešķirt uzņēmumam “Ford Romania SA”, kas atrodas Krajovā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ievērojot 2. pantā izklāstītos nosacījumus.

2. pants

1.   Atbalstu izmaksā vairākās ex post maksājuma daļās intervālos, kuru ilgumu nosaka līgumā starp Rumānijas piešķīrēju iestādi un atbalsta saņēmēju, bet kas nedrīkst pārsniegt vienu gadu. Periodisko maksājumu kopējā summa atbilst faktiskajām izmaksām, ko atbalsta saņēmējs norādījis Rumānijas piešķīrējai iestādei.

2.   Rumānijas iestādes informē Rumānijas Konkurences padomi, kurai ir uzticēts uzraudzīt šā atbalsta pasākuma īstenošanu, un kompetentos Komisijas dienestus par panāktās vienošanās nosacījumiem attiecībā uz ex post maksājuma intervālu ilgumu.

3.   Katra mācību programmas īstenošanas gada beigās atbalsta saņēmējs iesniedz Rumānijas uzraudzības iestādei un Komisijai neatkarīgu revidentu sagatavotus detalizētus ziņojumus par programmas īstenošanu un izdevumiem, kas radušies pārskata periodā. Īstenošanas ziņojumos iekļauj sīku informāciju par izdevumiem, kas radušies, un par piedāvātajām mācībām. Attaisnoto izdevumu kategorijas katrai mācību kursu paketei ziņojumos atspoguļo saskaņā ar VGAR 39. panta 4. punktu. Gada īstenošanas ziņojumos arī jāuzskaita pārskata periodā katrā mācību paketē piedāvātie mācību kursi, jānorāda kursus apmeklējušo darbinieku skaits pa darbinieku kategorijām, jānorāda katra kursa un kursu paketes ietvaros piedāvāto kopējo mācību dienu/stundu skaits un kopējais uzņēmuma darbinieku skaits katra programmas īstenošanas gada beigās (darbinieku skaits). Neatkarīgais revidents ir jāizvēlas, atbalsta saņēmējam un Rumānijas uzraudzības iestādei savstarpēji vienojoties.

4.   Maksājuma daļu izmaksu programmas īstenošanas secīgajos gados nosaka pēc tam, kad Rumānijas uzraudzības iestāde un Komisija ir pieņēmušas ikgadējos īstenošanas ziņojumus, sešu nedēļu laikā no dienas, kad iesniegts par pilnīgu uzskatāms ziņojums. Ja noteiktajā termiņā netiek darīti zināmi nekādi iebildumi, īstenošanas ziņojumi ir uzskatāmi par klusuciešot pieņemtiem.

5.   Visiem darbiniekam, kas apmeklējuši mācību kursus, atbalsta saņēmējs programmas beigās vai katru gadu (kā ērtāk) izsniedz apliecību par kursu apmeklējumu, norādot apmeklētos kursus un katrā kursā pavadīto dienu/stundu skaitu. Jebkurā gadījumā šāda apliecība par kursu apmeklējumu ir jāizsniedz pēc darbinieka pieprasījuma, ja darbinieks ir iesniedzis oficiālu iesniegumu par aiziešanu no darba uzņēmumā. Apliecība par kursu apmeklējumu tādējādi nodrošina mācībās iegūto prasmju pielietošanu citās jomās.

6.   Rumānijas iestādes transponē iepriekš 1.–5. punktā izklāstītos nosacījumus tiesību aktā, kas regulē mācību programmas īstenošanu. Papildus iepriekš minētajiem nosacījumiem tiesību aktā arī nosaka īpašus noteikumus, kas garantē to atbalsta summu atmaksu, kuras izmaksātas iepriekšējos periodiskos maksājumos, kuri ir pārsnieguši faktiskos izdevumus un/vai atbalsta intensitāti, pamatojoties uz kuru atbalsts apstiprināts saskaņā ar nodrošināmo “vispārējo” vai “specifisko” mācību kvalifikāciju. Tiesību aktā arī nosaka saņēmēja pienākumu izslēgt no attaisnotajām izmaksām tās izmaksas, kuras galu galā tiks atgūtas, gūstot labumu no darbinieku jauniegūtajām prasmēm mācību rezultātā 2009. gada paziņojuma par mācību atbalstu 16. punkta pēdējās daļas nozīmē. Komisiju informē par pieņemto tiesību aktu pēc iespējas īsākā laikā. Atbalstu nedrīkst īstenot pirms šā tiesību akta pieņemšanas.

7.   Komisija aicina “Ford” Krajovas rūpnīcas darbinieku pārstāvjus katra mācību programmas īstenošanas gada beigās iesniegt rakstiskas atsauksmes par sniegto mācību kursu saturu un par to apmeklētību (norādot kursus apmeklējušo darbinieku skaitu un mācībām veltīto laiku).

3. pants

Divu mēnešu laikā no šā lēmuma izziņošanas Rumānija informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu tā prasības.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.

Briselē, 2009. gada 2. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 270, 25.10.2008., 29. lpp.

1

(2)  Sākot ar 2009. gada 1. decembri, EK līguma 87. un 88. pants ir kļuvuši attiecīgi par LESD 107. un 108. pantu. Abi noteikumu kopumi būtībā ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu pēc nepieciešamības jāsaprot kā atsauces attiecīgi uz EK līguma 87. un 88. pantu.

2

(3)  Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, sk. 1. zemsvītras piezīmi.

3

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Komisijas 2008. gada 27. februāra Lēmums 2008/717/EK par valsts atbalstu C 46/07 (ex NN 59/07), ko īsteno Rumānija saistībā ar Automobile Craiova (agrākais Daewoo Romania), OV L 239, 6.9.2008, 12. lpp. Komisija konstatēja, ka privatizācijas cena tika samazināta apmaiņā pret “Ford” apņemšanos paturēt darbā esošos darbiniekus (3 900) un radīt jaunas darba vietas, lai līdz 2012. gadam to skaits sasniegtu 9 000, un nodrošināt, lai līdz 2012. gada beigām produkcijas apjoms būtu 200 000 automašīnas gadā. Komisija lika atmaksāt 27 miljonus euro, kas veidoja starpību starp aktīvu neto vērtību un pirkuma cenu. Privatizācijas darījuma ietvaros Rumānijas valdība 2007. gada 7. novembrī parakstīja saistošu saistību vēstuli, apņemoties sniegt uzņēmumam “Ford” reģionālo atbalstu par kopējo summu 156 miljoni euro un nodrošināt atbalstu mācībām par kopējo summu 57 miljoni euro saistībā ar Krajovas projektu.

4

ex

Automobile Craiova

Daewoo Romania

(5)  Komisijas 2008. gada 30. aprīļa lēmums par valsts atbalstu N 767/07, Reģionālo ieguldījumu atbalsts uzņēmumam “Ford Craiova”, OV C 238, 17.9.2008, 4. lpp.

5

(6)  Atbilstoši saņēmēja 2008. gada 18. decembrī iesniegtajiem datiem.

6

(7)  Mācībās ietilpst šādi kursi: veselības aizsardzības un darba drošības prasības ražošanā; droša mobilo telefonu izmantošana; enerģijas kontrole un elektroenerģijas padeves pārtraukumi; elektroenerģijas padeves pārtraukumi ražošanā; veselības aizsardzības un darba drošības prasības biroja darbiniekiem; ievadkurss par ražotni apmeklētājiem un darbuzņēmējiem; vides enerģijas stratēģija; MATS sistēma un datu pārvaldība saistībā ar bīstamiem materiāliem; risku vērtētāji; norobežotas teritorijas vai būvlaukumi; ugunsgrēka riska novērtēšana un ugunsdrošība; tiesību aktos iekļautās drošības prasības (divreiz gadā); prasības attiecībā uz gājēju drošību (divreiz gadā); veselības aizsardzības un darba drošības prasības vadītājiem un veselības aizsardzības un darba drošības komisija; pirmās palīdzības sniegšana.

7

MATS

(8)  Mācībās ietilpst šādi kursi: komandas loma mērķu noteikšanā un politikas izstrādē; nepārtraukta pilnveidošanās; ievads darbā ar datoru un MS Windows XP; MS Excel pamati; MS Word 2003 pamati; komandas veidošanas prasmes; atšķirību novērtēšana, veiksmes formula – dažādība un cieņa darbā; instruktora mācības; efektīvas komandas sanāksmes; lasītprasme; biznesa matemātika; ievads par novērtējuma lapu izmantošanu; angļu valoda; vadības prasmes produktu speciālistiem.

8

MS Windows XP

MS Excel

MS Word 2003

(9)  Mācībās ietilpst šādi kursi: plānoto uzdevumu kartītes un to izmantošana; ievads par novērtējuma lapu izmantošanu; stratēģijas, mērķi un galvenie darbības rādītāji.

9

(10)  Piemēram, ražošanas principi, galveno cēloņu analīze (5 kāpēc); vizuālās rūpnīcas metodes; nodrošināšanās pret kļūdām; trūkumu identificēšana un novēršana; nepārtraukta pilnveidošanās; kvalitātes novērtēšana; procesa statistiskā vadība; uzņēmuma rīcības principi; ražošanas sistēmas u. c.

10

(11)  Uzņēmumam specifiskajās mācībās ietilpst šādi kursi: procesa kontrole darbavietā; dokumentu pārvaldība un saglabāšana; procesa statistiskās vadības izmantošana uzņēmumā “Ford”; uzņēmuma “Ford” korporatīvā rīcība; iekšējā kontrole uzņēmumā “Ford”; “Ford” ražošanas sistēmas, mācības darbam ar Captura; vadības grāmatvedības sistēma “Ford” uzņēmumā; finanšu grāmatvedības un nodokļu procesi “Ford” uzņēmumā; finanšu analīzes procesi “Ford” uzņēmumā; iepirkuma procesi “Ford” uzņēmumā; cilvēkresursu procesi “Ford” uzņēmumā; iepirkuma un pasūtīšanas sistēmas; rekvizīcijas un apstiprinājumu kontrole; iepirkumu un rekvizīcijas sistēmas pircējiem; ar ražošanu nesaistītu pasūtījumu apstrāde tiešsaistē (SNOOPE); virspasūtījumu izvēle.

11

Captura

SNOOPE

(12)  Izņemot divus medicīnas kursus, proti, atdzīvināšana un pirmā palīdzība pēc elektrošoka un medicīnas iemaņu papildināšana.

12

(13)  Nominālvērtība.

13

(14)  Konfidenciāla informācija.

14

(15)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

15

(16)  Spriedums apvienotajās lietās T-244/93 un T-486/93 TWD/Komisija [1997] II-2265 un spriedums lietā C-355/95 P TWD/Komisija [1997] ECR I-2549.

16

TWD/Komisija

TWD/Komisija

ECR

(17)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

17

(18)  OV L 10, 13.1.2001, 20. lpp.

18

(19)  Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula), OV L 214, 9.8.2008, 3. lpp.

19

(20)  Komisijas 2006. gada 4. jūlija Lēmums 2006/938/EK par valsts atbalstu, ko Beļģija plāno piešķirt Ford Genk (Nr. C 40/2005 (ex N 331/2005)) (OV L 366, 21.12.2006., 32. lpp.).

20

Ford Genk

(21)  Komisijas 2007. gada 4. aprīļa Lēmums 2007/612/EK par valsts atbalstu C 14/06, ko Beļģija paredz īstenot attiecībā uz General Motors Belgium Antverpenē (OV L 243, 18.9.2007., 71. lpp.).

21

General Motors Belgium

(22)  Komisijas lēmums lietā par valsts atbalstu N 653/2005, Mācību atbalsts “Webasto Portugal” (OV C 306, 15.12.2006., 14. lpp.).

22

(23)  Komisijas lēmums lietā par valsts atbalstu C 23/2007, Mācību atbalsts “Vauxhall at Ellesmere Port” (OV C 243, 17.10.2007., 4. lpp.).

23

(24)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

24

(25)  Sk. 17. zemsvītras piezīmi.

25

(26)  Sk. 18. zemsvītras piezīmi.

26

(27)  Sk. 19. zemsvītras piezīmi.

27

(28)  Sk. 20. zemsvītras piezīmi.

28

(29)  Spriedums lietā C-334/07 P, [2008] ECR I-9975.

29

ECR

(30)  Turpat, 51. apsvērums.

30

(31)  Turpat, 53. apsvērums.

31

(32)  Turpat, 56. apsvērums; sk. arī spriedumu lietā C-49/05 P “Ferriere Nord”/Komisija [2008], 2008. gada 8. maija spriedums, vēl nav publicēts, 68.–71. punkts.

32

Ferriere Nord

Komisija

(33)  Sk. 17. zemsvītras piezīmi.

33

(34)  Sk. 18. zemsvītras piezīmi.

34

(35)  Komisijas paziņojums – Kritēriji saderīguma analīzei attiecībā uz valsts atbalstu mācībām gadījumos, uz kuriem attiecas prasība par paziņošanu (OV C 188, 11.8.2009., 1. lpp.).

35

(36)  VGAR 39. panta 2. punkts.

36

(37)  Sk. 28. zemsvītras piezīmi.

37

(38)  Sk. 19. zemsvītras piezīmi.

38

(39)  Sk. 20. zemsvītras piezīmi.

39

(40)  Komisijas paziņojums – Mācību atbalsta sistēma (OV C 343, 11.11.1998., 10. lpp.).

40

(41)  1998. gada mācību atbalsta sistēmas 27.–28. punkts. Piemēram, 28. punktā ir teikts: “Lai noteiktu stimulējošo ietekmi, Komisija izvērtēs, vai mācību atbalsts rosina uzņēmumus strādāt vairāk mācību jomā nekā parasti un vai uzņēmumi tērē vairāk līdzekļu mācībām nekā parasti. Atbalsta pasākums, kas attiecas uz uzņēmuma parastām darbības izmaksām (standarta darba uzsākšanas kursi jaunpieņemtajiem darbiniekiem utt.) un ir paredzēts vienīgi nepārtrauktai vai periodiskai to izmaksu samazināšanai, kas uzņēmumam parasti ir jāsedz, nav stimuls un to parasti nevar atbalstīt. (...)”. Sk. arī rakstu “The Principle of the Incentive Effect Applied to Training Aid – Some Recent Cases” (“Mācību atbalstam piemērotais stimulējošās ietekmes princips – dažas jaunākās lietas”, autori: Loredana von Buttlar un Salim Medghoul, Competition Policy Newsletter Nr. 3, 2008., 85.–88. lpp., pieejams http://ec.europa.eu/competition/publications/cpn/2008_3_85.pdf

41

Loredana von Buttlar

Salim Medghoul, Competition Policy Newsletter

(42)  Sk. 19. zemsvītras piezīmi, lēmuma 28.–38. apsvērums.

42

(43)  Sk. 20. zemsvītras piezīmi, lēmuma 43.–45. apsvērums.

43

(44)  Komisijas 2008. gada 2. jūlija lēmums par valsts atbalstu, lieta C 18/07 (ex N874/06), ko Vācija plāno ieviest attiecībā uz “DHL” (OV L 312, 22.11.2008., 31. lpp.).

44

ex

(45)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

45

(46)  Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam (OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.).

46

(47)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi, 70.–129. apsvērumus.

47

(48)  Komisijas dienestu iegūtie dati no uzņēmuma “Global Insight” 2009. gada oktobrī. Sk. http://www.ihsglobalinsight.com

48

(49)  Sk. 2009. gada 17. septembra rakstu “Small Isn’t Beautiful” žurnālā The Economist, citējot “PWC” aprēķinus par pārprodukciju Eiropas automobiļu tirgū 2005.–2010. gadā.

49

The Economist

(50)  Sk. ACEA2009. gada 24. septembra paziņojumu presei New Commercial Vehicles Registrations July & August 2009, EU and EFTA Countries, pieejams http://www.acea.be/index.php/news/news_detail/commercial_vehicles_registrations_down_374_eight_months_into_2009

50

ACEA

New Commercial Vehicles Registrations July & August 2009, EU and EFTA Countries

(51)  Komisijas 2009. gada 25. februāra paziņojums, pieejams http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0104:FIN:EN:PDF

51

(52)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

52

EK

(53)  Sk. 21. apsvērumu iepriekš.

53

---

| 1.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 167/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 167/21

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 27. janvāris)

par valsts atbalstu C 27/08 (ex N 426/05), ko Vācija piešķīrusi uzņēmumam Sovello AG (iepriekš EverQ GmbH)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 172)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/358/ES)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Vācija 2005. gada 29. augusta vēstulē, kuras saņemšana reģistrēta 2005. gada 1. septembrī, informēja Komisiju par nodomu sniegt atbalstu uzņēmumam EverQ GmbH (turpmāk tekstā – “Sovello” (2) MVU piemaksas veidā. 2005. gada 28. oktobra, 2006. gada 24. janvāra un 2006. gada 4. aprīļa vēstulēs, kuru saņemšana reģistrēta šajos pašos datumos, Vācija iesniedza Komisijai papildu informāciju. |
| --- | --- |

(1)

Vācija 2005. gada 29. augusta vēstulē, kuras saņemšana reģistrēta 2005. gada 1. septembrī, informēja Komisiju par nodomu sniegt atbalstu uzņēmumam EverQ GmbH (turpmāk tekstā – “Sovello” (2) MVU piemaksas veidā. 2005. gada 28. oktobra, 2006. gada 24. janvāra un 2006. gada 4. aprīļa vēstulēs, kuru saņemšana reģistrēta šajos pašos datumos, Vācija iesniedza Komisijai papildu informāciju.

| (2) | Komisija 2006. gada 7. jūnijā ar numuru C(2006) 2092, galīgā redakcija, apstiprināja MVU piemaksu uzņēmumam Sovello (valsts atbalsts N 426/05 (3). |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2006. gada 7. jūnijā ar numuru C(2006) 2092, galīgā redakcija, apstiprināja MVU piemaksu uzņēmumam Sovello (valsts atbalsts N 426/05 (3).

| (3) | Pārbaudot citu paziņoto atbalsta pasākumu uzņēmumam Sovello (valsts atbalsts C 21/08 (4) - ex N 864/06), Komisija atklāja norādes, ka lēmums par atbalstu N 426/05, iespējams, bija balstīts uz paziņojuma ietvaros iesniegtu nepilnīgu vai nepareizu informāciju. |
| --- | --- |

(3)

Pārbaudot citu paziņoto atbalsta pasākumu uzņēmumam Sovello (valsts atbalsts C 21/08 (4) - ex N 864/06), Komisija atklāja norādes, ka lēmums par atbalstu N 426/05, iespējams, bija balstīts uz paziņojuma ietvaros iesniegtu nepilnīgu vai nepareizu informāciju.

| (4) | Komisija saskaņā ar Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (5), 9. pantu 2008. gada 17. marta vēstulē deva Vācijai iespēju iesniegt apsvērumus par Komisijas nodomu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru pirms iespējamas tās 2006. gada 7. jūnija lēmuma atcelšanas. Vācija iesniedza savus apsvērumus 2008. gada 15. aprīļa vēstulē, kuras saņemšana reģistrēta 2008. gada 15. un 16. aprīlī. |
| --- | --- |

(4)

Komisija saskaņā ar Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (5), 9. pantu 2008. gada 17. marta vēstulē deva Vācijai iespēju iesniegt apsvērumus par Komisijas nodomu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru pirms iespējamas tās 2006. gada 7. jūnija lēmuma atcelšanas. Vācija iesniedza savus apsvērumus 2008. gada 15. aprīļa vēstulē, kuras saņemšana reģistrēta 2008. gada 15. un 16. aprīlī.

| (5) | Komisija 2008. gada 17. jūnija vēstulē (C(2008) 2669 galīgā redakcija) informēja Vāciju par lēmumu uzsākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru saistībā ar Sovello piešķirto MVU piemaksu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2008. gada 17. jūnija vēstulē (C(2008) 2669 galīgā redakcija) informēja Vāciju par lēmumu uzsākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru saistībā ar Sovello piešķirto MVU piemaksu.

| (6) | Komisijas lēmumu uzsākt procedūru publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6). Komisija aicināja visas ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas lēmumu uzsākt procedūru publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6). Komisija aicināja visas ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus.

| (7) | Vācija iesniedza savus apsvērumus 2008. gada 10. septembra vēstulē, kuras saņemšana reģistrēta šajā pašā datumā. Vācija iesniedza papildu piezīmes 2009. gada 20. marta, 13. maija un 16. novembra vēstulēs, kuru saņemšana reģistrēta šajos pašos datumos. 2009. gada 2. aprīlī un 13. oktobrī notika Komisijas dienestu pārstāvju un Vācijas pārstāvju tikšanās. |
| --- | --- |

(7)

Vācija iesniedza savus apsvērumus 2008. gada 10. septembra vēstulē, kuras saņemšana reģistrēta šajā pašā datumā. Vācija iesniedza papildu piezīmes 2009. gada 20. marta, 13. maija un 16. novembra vēstulēs, kuru saņemšana reģistrēta šajos pašos datumos. 2009. gada 2. aprīlī un 13. oktobrī notika Komisijas dienestu pārstāvju un Vācijas pārstāvju tikšanās.

| (8) | Komisija nesaņēma nekādas ieinteresēto personu piezīmes. |
| --- | --- |

(8)

Komisija nesaņēma nekādas ieinteresēto personu piezīmes.

2.   DETALIZĒTS ATBALSTA APRAKSTS

2.1.   Projekts

| (9) | Atbilstīgi (ar reģionālo atbalstu, pamatojoties uz apstiprinātu atbalsta shēmu, un paziņoto MVU piemaksu) atbalstītajam projektam bija jāuzbūvē jauna rūpnīca ar 30 maksimālo megavatu (MWp) jaudu (Sovello 1), lai ražotu saules moduļus (ProdCom-Code 32.10.52.37), izmantojot string ribbon tehnoloģiju (7). Jaunā rūpnīca bija Sovello pirmā ražotne. Būvniecība sākās 2004. gada decembrī. Bija plānots, ka rūpnīcas nominālā ražošanas jauda būs 30 maksimālie megavati (8) un ka tā sāks darbību līdz 2007. gada 31. decembrim. Faktiski Sovello 1 sāka darbību jau 2006. gada aprīlī. |
| --- | --- |

(9)

Atbilstīgi (ar reģionālo atbalstu, pamatojoties uz apstiprinātu atbalsta shēmu, un paziņoto MVU piemaksu) atbalstītajam projektam bija jāuzbūvē jauna rūpnīca ar 30 maksimālo megavatu (MWp) jaudu (Sovello 1), lai ražotu saules moduļus (ProdCom-Code 32.10.52.37), izmantojot string ribbon tehnoloģiju (7). Jaunā rūpnīca bija Sovello pirmā ražotne. Būvniecība sākās 2004. gada decembrī. Bija plānots, ka rūpnīcas nominālā ražošanas jauda būs 30 maksimālie megavati (8) un ka tā sāks darbību līdz 2007. gada 31. decembrim. Faktiski Sovello 1 sāka darbību jau 2006. gada aprīlī.

2.2.   Atbalsta saņēmējs

| (10) | Paziņotā atbalsta saņēmējs ir uzņēmums Sovello. Sovello ir kopuzņēmums, kuru 2004. gada decembrī izveidoja uzņēmums Q-Cells SE
   (9) (turpmāk tekstā – “Q-Cells”; ar 24,9 % daļu) un ASV uzņēmums Evergreen Solar Inc. (turpmāk tekstā – “Evergreen”; ar 75,1 % daļu). Tas izriet no starp Evergreen un Q-Cells2005. gada 14. janvārī noslēgtā sākotnējā kopuzņēmuma pamatlīguma (10) (turpmāk tekstā – “pirmais kopuzņēmuma pamatlīgums”). Saskaņā ar pirmo kopuzņēmuma pamatlīgumu pirms tā noslēgšanas uzņēmums Q-Cells bija iegādājies Topas 107 V.V. – fiktīvu sabiedrību, kas pēc Q-Cells prasības vēlāk tika pārveidota par Sovello (toreiz tomēr EverQ). Par EverQ fiktīvo sabiedrību pārdēvēja 2005. gada 11. februārī. |
| --- | --- |

(10)

Paziņotā atbalsta saņēmējs ir uzņēmums Sovello. Sovello ir kopuzņēmums, kuru 2004. gada decembrī izveidoja uzņēmums Q-Cells SE
   (9) (turpmāk tekstā – “Q-Cells”; ar 24,9 % daļu) un ASV uzņēmums Evergreen Solar Inc. (turpmāk tekstā – “Evergreen”; ar 75,1 % daļu). Tas izriet no starp Evergreen un Q-Cells2005. gada 14. janvārī noslēgtā sākotnējā kopuzņēmuma pamatlīguma (10) (turpmāk tekstā – “pirmais kopuzņēmuma pamatlīgums”). Saskaņā ar pirmo kopuzņēmuma pamatlīgumu pirms tā noslēgšanas uzņēmums Q-Cells bija iegādājies Topas 107 V.V. – fiktīvu sabiedrību, kas pēc Q-Cells prasības vēlāk tika pārveidota par Sovello (toreiz tomēr EverQ). Par EverQ fiktīvo sabiedrību pārdēvēja 2005. gada 11. februārī.

| (11) | Evergreen ražo saules moduļus, un uzņēmumam pieder tā dēvētās string ribbon tehnoloģijas patents. Q-Cells ir viens no lielākajiem saules bateriju ražotājiem pasaulē. Kopuzņēmumā Sovello vispirms bija jāizmēģina saules moduļu ražošanas, kas balstīta uz Evergreen izstrādāto string ribbon tehnoloģiju un Q-Cells tehnoloģiskajām prasmēm un pieredzi saules bateriju ražošanā Vācijas tirgum, ekonomiskā atdeve un pēc tam vēlāk jānodrošina string ribbon moduļu rūpnieciskas ražošanas iespēja. |
| --- | --- |

(11)

Evergreen ražo saules moduļus, un uzņēmumam pieder tā dēvētās string ribbon tehnoloģijas patents. Q-Cells ir viens no lielākajiem saules bateriju ražotājiem pasaulē. Kopuzņēmumā Sovello vispirms bija jāizmēģina saules moduļu ražošanas, kas balstīta uz Evergreen izstrādāto string ribbon tehnoloģiju un Q-Cells tehnoloģiskajām prasmēm un pieredzi saules bateriju ražošanā Vācijas tirgum, ekonomiskā atdeve un pēc tam vēlāk jānodrošina string ribbon moduļu rūpnieciskas ražošanas iespēja.

| (12) | 2005. gada novembrī, pamatojoties uz līgumu par silīcija piegādēm Sovello, uzņēmums Renewable Energy Corporation ASA (Norvēģija, turpmāk tekstā – “REC”) iegādājās 15 % kopuzņēmuma daļu, savukārt uzņēmums Evergreen un Q-Cells samazināja savu dalību attiecīgi līdz 64 % un 21 %. Tas izriet no starp Evergreen, Q-Cells un REC2005. gada 25. novembrī noslēgtā otrā kopuzņēmuma pamatlīguma (turpmāk tekstā – “otrais kopuzņēmuma pamatlīgums”). REC ir viens no lielākajiem silīciju saturošu materiālu, kurus izmanto fotogalvanisko elementu izgatavošanai, ražotājiem pasaulē. |
| --- | --- |

(12)

2005. gada novembrī, pamatojoties uz līgumu par silīcija piegādēm Sovello, uzņēmums Renewable Energy Corporation ASA (Norvēģija, turpmāk tekstā – “REC”) iegādājās 15 % kopuzņēmuma daļu, savukārt uzņēmums Evergreen un Q-Cells samazināja savu dalību attiecīgi līdz 64 % un 21 %. Tas izriet no starp Evergreen, Q-Cells un REC2005. gada 25. novembrī noslēgtā otrā kopuzņēmuma pamatlīguma (turpmāk tekstā – “otrais kopuzņēmuma pamatlīgums”). REC ir viens no lielākajiem silīciju saturošu materiālu, kurus izmanto fotogalvanisko elementu izgatavošanai, ražotājiem pasaulē.

| (13) | Paziņojuma iesniegšanas brīdī Q-Cells un REC bija kopīgs īpašnieks – riska kapitāla sabiedrība Good Energies Investment BV (turpmāk tekstā – “Good Energies”). Šim uzņēmumam piederēja 16 % Q-Cells daļu un 39 % REC daļu (situācija 7.3.2006.). Vācija norāda, ka, izņemot dalību Sovello, starp Q-Cells, REC un Evergreen nebija nekādu citu attiecību. |
| --- | --- |

(13)

Paziņojuma iesniegšanas brīdī Q-Cells un REC bija kopīgs īpašnieks – riska kapitāla sabiedrība Good Energies Investment BV (turpmāk tekstā – “Good Energies”). Šim uzņēmumam piederēja 16 % Q-Cells daļu un 39 % REC daļu (situācija 7.3.2006.). Vācija norāda, ka, izņemot dalību Sovello, starp Q-Cells, REC un Evergreen nebija nekādu citu attiecību.

| (14) | Kopš 2006. gada 19. decembra kopuzņēmuma partneriem Evergreen, Q-Cells un REC katram pieder 33,3 % Sovello daļu (otrā kopuzņēmuma līguma 2006. gada 29. septembra grozījumi). |
| --- | --- |

(14)

Kopš 2006. gada 19. decembra kopuzņēmuma partneriem Evergreen, Q-Cells un REC katram pieder 33,3 % Sovello daļu (otrā kopuzņēmuma līguma 2006. gada 29. septembra grozījumi).

| (15) | 2007. gada 5. februārīQ-Cells paziņoja par nodomu iegādāties 17,9 % REC piederošo daļu. Šajā pašā dienā paziņojumā presei Good Energies informēja, ka pārdos savas REC daļas uzņēmumiem Q-Cells un Orkla ASA (2007. gada 26. februāris). |
| --- | --- |

(15)

2007. gada 5. februārīQ-Cells paziņoja par nodomu iegādāties 17,9 % REC piederošo daļu. Šajā pašā dienā paziņojumā presei Good Energies informēja, ka pārdos savas REC daļas uzņēmumiem Q-Cells un Orkla ASA (2007. gada 26. februāris).

| (16) | Šī shēma sniedz pārskatu par Sovello pašreizējo īpašnieku struktūru (situācija 2009. gada trešajā ceturksnī): |
| --- | --- |

(16)

Šī shēma sniedz pārskatu par Sovello pašreizējo īpašnieku struktūru (situācija 2009. gada trešajā ceturksnī):

Image

| (17) | Sovello attīstību atspoguļo dažādi uzņēmuma dokumenti un uzņēmuma dalībnieku lēmumi. Dokumentu ar nosaukumu “Project “Sovello”: Heads of Agreement” (turpmāk tekstā – “Heads of Agreement”) Evergreen un Q-Cells valdes priekšsēdētāji parakstīja pirms pirmā kopuzņēmuma līguma noslēgšanas. Šajā nolīgumā ir izklāstītas juridiskā darījuma, kas iespējams starp abiem uzņēmumiem, pamatnostādnes, lai izveidotu un vadītu kopuzņēmumu saules enerģijas iekārtu izstrādei, ražošanai un pārdošanai, pamatojoties uz string ribbon tehnoloģiju. Turklāt tiek minēts, ka partneriem ir zināms, ka Q-Cells dalībai Sovello ir jābūt mazākai par 25 %, lai Vācijā varētu pretendēt uz noteiktu valsts atbalstu. Tāpat saskaņā ar nolīgumu ir jānodrošina abu partneru iesaistīšanās būtisku komerclēmumu pieņemšanā, un nolīgumā ir ietverti noteikumi, kas ļauj secināt par Q-Cells būtisku nozīmi kopuzņēmuma darbībā. |
| --- | --- |

(17)

Sovello attīstību atspoguļo dažādi uzņēmuma dokumenti un uzņēmuma dalībnieku lēmumi. Dokumentu ar nosaukumu “Project “Sovello”: Heads of Agreement” (turpmāk tekstā – “Heads of Agreement”) Evergreen un Q-Cells valdes priekšsēdētāji parakstīja pirms pirmā kopuzņēmuma līguma noslēgšanas. Šajā nolīgumā ir izklāstītas juridiskā darījuma, kas iespējams starp abiem uzņēmumiem, pamatnostādnes, lai izveidotu un vadītu kopuzņēmumu saules enerģijas iekārtu izstrādei, ražošanai un pārdošanai, pamatojoties uz string ribbon tehnoloģiju. Turklāt tiek minēts, ka partneriem ir zināms, ka Q-Cells dalībai Sovello ir jābūt mazākai par 25 %, lai Vācijā varētu pretendēt uz noteiktu valsts atbalstu. Tāpat saskaņā ar nolīgumu ir jānodrošina abu partneru iesaistīšanās būtisku komerclēmumu pieņemšanā, un nolīgumā ir ietverti noteikumi, kas ļauj secināt par Q-Cells būtisku nozīmi kopuzņēmuma darbībā.

| (18) | Arī Sovello statūtos Q-Cells tiek piešķirtas būtiskas tiesības iesaistīties lēmumu pieņemšanā (uzraudzības padomē ir divas Evergreen ieceltas personas un viena Q-Cells iecelta persona, bet dažādu stratēģisku lēmumu pieņemšanai katrreiz ir nepieciešama vismaz viena katra partnera iecelta uzraudzības padomes locekļa piekrišana). |
| --- | --- |

(18)

Arī Sovello statūtos Q-Cells tiek piešķirtas būtiskas tiesības iesaistīties lēmumu pieņemšanā (uzraudzības padomē ir divas Evergreen ieceltas personas un viena Q-Cells iecelta persona, bet dažādu stratēģisku lēmumu pieņemšanai katrreiz ir nepieciešama vismaz viena katra partnera iecelta uzraudzības padomes locekļa piekrišana).

| (19) | Pirmajā kopuzņēmuma pamatlīgumā ir noteikts, ka Evergreen pieder 75,1 % un Q-Cells – 24,9 % Sovello daļu. Tomēr pirmajā kopuzņēmuma pamatlīgumā ir paredzēta arī iespēja, ka Q-Cells palielinās savu daļu skaitu līdz 50 %, ja tas neizraisīs ieguldījumu atbalsta samazināšanos. Turklāt saskaņā ar pirmo kopuzņēmuma līgumu partneriem ir arī iespēja noslēgt papildu nolīgumus (pakalpojumu, tehnoloģiju un mārketinga jomās). Praksē Sovello ražotos moduļus (līdz 2009. gada sākumam) Evergreen pārdeva ar prečzīmi Evergreen. |
| --- | --- |

(19)

Pirmajā kopuzņēmuma pamatlīgumā ir noteikts, ka Evergreen pieder 75,1 % un Q-Cells – 24,9 % Sovello daļu. Tomēr pirmajā kopuzņēmuma pamatlīgumā ir paredzēta arī iespēja, ka Q-Cells palielinās savu daļu skaitu līdz 50 %, ja tas neizraisīs ieguldījumu atbalsta samazināšanos. Turklāt saskaņā ar pirmo kopuzņēmuma līgumu partneriem ir arī iespēja noslēgt papildu nolīgumus (pakalpojumu, tehnoloģiju un mārketinga jomās). Praksē Sovello ražotos moduļus (līdz 2009. gada sākumam) Evergreen pārdeva ar prečzīmi Evergreen.

| (20) | Otrajā kopuzņēmuma pamatlīgumā ir noteikta šāda uzņēmuma dalībnieku struktūra: Evergreen pieder 64 %, Q-Cells – 21 % un REC – 15 %. Otrajā kopuzņēmuma pamatlīgumā tiek apstiprināts, ka Q-Cells ir iespēja panākt, ka tā daļa ir vienāda ar Evergreen daļu, kamēr REC iespēja palielināt savu daļu līdz 21 % un līdz 33,3 % ir atkarīga no turpmākām silīcija piegādēm. |
| --- | --- |

(20)

Otrajā kopuzņēmuma pamatlīgumā ir noteikta šāda uzņēmuma dalībnieku struktūra: Evergreen pieder 64 %, Q-Cells – 21 % un REC – 15 %. Otrajā kopuzņēmuma pamatlīgumā tiek apstiprināts, ka Q-Cells ir iespēja panākt, ka tā daļa ir vienāda ar Evergreen daļu, kamēr REC iespēja palielināt savu daļu līdz 21 % un līdz 33,3 % ir atkarīga no turpmākām silīcija piegādēm.

| (21) | I tabula sniedz pārskatu par Sovello attīstības hronoloģiju, kā arī būtiskiem dokumentiem un komerclēmumiem.

  I   tabula



  Sovello attīstība








  Datums | Dokuments/notikums | Uzņēmuma dalībnieku struktūra |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004. gada vasara | Heads of Agreement | Evergreen 75,1 %, Q-Cells 24,9 % |
| 27.12.2004. | Atbalsta pieprasīšana |
| 13.1.2005. | Sovello statūti |
| 14.1.2005. | Pirmais kopuzņēmuma pamatlīgums |
| 21.4.2005. | Atbalsta piešķiršana |
| 1.9.2005. | Paziņojums par MVU piemaksu (N 426/05) |
| 25.11.2005. | Otrais kopuzņēmuma pamatlīgums | REC 15 %, Evergreen 64 %, Q-Cells 21 % |
| 7.6.2006. | Komisijas apstiprinājums MVU piemaksas piešķiršanai (N 426/05) |
| 29.9.2006.
  (spēkā no 19.12.2006.) | Otrā kopuzņēmuma pamatlīguma grozījumi | Evergreen, Q-Cells un REC katram 33,3 % |

(21)

I tabula sniedz pārskatu par Sovello attīstības hronoloģiju, kā arī būtiskiem dokumentiem un komerclēmumiem.

I   tabula

Sovello attīstība

Datums

Dokuments/notikums

Uzņēmuma dalībnieku struktūra

2004. gada vasara

Heads of Agreement

Evergreen 75,1 %, Q-Cells 24,9 %

27.12.2004.

Atbalsta pieprasīšana

13.1.2005.

Sovello statūti

14.1.2005.

Pirmais kopuzņēmuma pamatlīgums

21.4.2005.

Atbalsta piešķiršana

1.9.2005.

Paziņojums par MVU piemaksu (N 426/05)

25.11.2005.

Otrais kopuzņēmuma pamatlīgums

REC 15 %, Evergreen 64 %, Q-Cells 21 %

7.6.2006.

Komisijas apstiprinājums MVU piemaksas piešķiršanai (N 426/05)

29.9.2006.

(spēkā no 19.12.2006.)

Otrā kopuzņēmuma pamatlīguma grozījumi

Evergreen, Q-Cells un REC katram 33,3 %

2.3.   Projekta ieguldījuma izmaksas un finansējums

| (22) | Projekta ieguldījuma (nominālās) izmaksas kopumā ir 65 699 302 euro, no kurām 60 873 300 euro ir reģionālais atbalsts. II tabulā ir sniegtas paziņotā projekta kopējās ieguldījuma izmaksas.

  II   tabula


  Projekta izmaksas (nominālās summas)







  (EUR) |
| --- | --- |
| Ieguldījumu kategorija | Summa |
| Zemesgabals | (..) (11) |
| Ēka | (..) |
| Mašīnas/aprīkojums | (..) |
| Kopējās ieguldījuma izmaksas | 65 699 302 |
| Kopējās attiecināmās izmaksas | 60 873 300 |

(22)

Projekta ieguldījuma (nominālās) izmaksas kopumā ir 65 699 302 euro, no kurām 60 873 300 euro ir reģionālais atbalsts. II tabulā ir sniegtas paziņotā projekta kopējās ieguldījuma izmaksas.

II   tabula

Projekta izmaksas (nominālās summas)

(EUR)

Ieguldījumu kategorija

Summa

Zemesgabals

(..) (11)

Ēka

(..)

Mašīnas/aprīkojums

(..)

Kopējās ieguldījuma izmaksas

65 699 302

Kopējās attiecināmās izmaksas

60 873 300

| (23) | Līdz ar pieprasītajiem atbalsta līdzekļiem projektu finansēja no pašu līdzekļiem un bankas aizdevuma. III tabula sniedz pārskatu par paziņotā projekta finansējumu.

  III   tabula


  Projekta finansējums (nominālās summas)







  (EUR) |
| --- | --- |
| Finansējuma līdzekļi | Summa |
| Pašu līdzekļi | (..) |
| Atbalsts saskaņā ar Kopienas uzdevuma shēmu | 14 142 000 |
| Piemaksa saskaņā ar Likumu par ieguldījumu piemaksām (Investitionszulagengesetz) | 14 329 100 |
| Bankas aizdevums (bez valsts garantijas) | 8 000 000 |
| Mātesuzņēmumu aizdevumi | (..) |
| Kopā | 65 699 302 |

(23)

Līdz ar pieprasītajiem atbalsta līdzekļiem projektu finansēja no pašu līdzekļiem un bankas aizdevuma. III tabula sniedz pārskatu par paziņotā projekta finansējumu.

III   tabula

Projekta finansējums (nominālās summas)

(EUR)

Finansējuma līdzekļi

Summa

Pašu līdzekļi

(..)

Atbalsts saskaņā ar Kopienas uzdevuma shēmu

14 142 000

Piemaksa saskaņā ar Likumu par ieguldījumu piemaksām (Investitionszulagengesetz)

14 329 100

Bankas aizdevums (bez valsts garantijas)

8 000 000

Mātesuzņēmumu aizdevumi

(..)

Kopā

65 699 302

2.4.   Piemērojamā reģionālā atbalsta maksimālā intensitāte

| (24) | Ieguldījuma vieta atrodas Tālhaimā Biterfeldes rajonā Saksijā-Anhaltē Vācijā, kas saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir atbalstāms reģions, kurā atbilstoši Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm (12) (turpmāk tekstā – “1998. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnes”) un Vācijas reģionālā atbalsta kartei (13), kas bija spēkā līdz 2006. gada beigām, maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte, ko izsaka kā bruto dotācijas ekvivalentu (BDE), bija 35 %. |
| --- | --- |

(24)

Ieguldījuma vieta atrodas Tālhaimā Biterfeldes rajonā Saksijā-Anhaltē Vācijā, kas saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir atbalstāms reģions, kurā atbilstoši Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm (12) (turpmāk tekstā – “1998. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnes”) un Vācijas reģionālā atbalsta kartei (13), kas bija spēkā līdz 2006. gada beigām, maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte, ko izsaka kā bruto dotācijas ekvivalentu (BDE), bija 35 %.

2.5.   Atbalsta summa un atbalsta intensitāte

| (25) | Izskatāmais atbalsts ir MVU piemaksa 15 procentu punktu apmērā, par ko ar numuru N 426/05 ir paziņots saskaņā ar lēmumu par atļauju, kas pieņemts atbilstīgi Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulas (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (14) (turpmāk tekstā – “MVU grupu atbrīvojuma regula”), 4. panta 3. punkta b) apakšpunktam un kas bija jāpiešķir Sovello papildus reģionālajam atbalstam, ko piešķir, pamatojoties uz reģionālā atbalsta shēmu “Kopienas uzdevums – Reģionālās saimniecības struktūras uzlabošana” (valsts atbalsts N 642/02 (15), turpmāk tekstā – “Kopienas uzdevuma shēma”) un 2005. gada Likumu par ieguldījumu piemaksām (Investitionszulagengesetz 2005) (valsts atbalsts N 142a/04 (16). MVU piemaksa atbilst atbalsta summai 9 130 995 euro apmērā. |
| --- | --- |

(25)

Izskatāmais atbalsts ir MVU piemaksa 15 procentu punktu apmērā, par ko ar numuru N 426/05 ir paziņots saskaņā ar lēmumu par atļauju, kas pieņemts atbilstīgi Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulas (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (14) (turpmāk tekstā – “MVU grupu atbrīvojuma regula”), 4. panta 3. punkta b) apakšpunktam un kas bija jāpiešķir Sovello papildus reģionālajam atbalstam, ko piešķir, pamatojoties uz reģionālā atbalsta shēmu “Kopienas uzdevums – Reģionālās saimniecības struktūras uzlabošana” (valsts atbalsts N 642/02 (15), turpmāk tekstā – “Kopienas uzdevuma shēma”) un 2005. gada Likumu par ieguldījumu piemaksām (Investitionszulagengesetz 2005) (valsts atbalsts N 142a/04 (16). MVU piemaksa atbilst atbalsta summai 9 130 995 euro apmērā.

2.6.   
  Sovello MVU statusa pārbaude Komisijas Lēmumā N 426/05

| (26) | Saskaņā ar 1998. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnēm MVU drīkst saņemt reģionālā ieguldījumu atbalsta piemaksu (17). MVU piemaksu Sovello piešķīra papildus reģionālajam atbalstam, kas likumīgi sniegts saskaņā ar Kopienas uzdevuma shēmu Vācijā. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 1998. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnēm MVU drīkst saņemt reģionālā ieguldījumu atbalsta piemaksu (17). MVU piemaksu Sovello piešķīra papildus reģionālajam atbalstam, kas likumīgi sniegts saskaņā ar Kopienas uzdevuma shēmu Vācijā.

| (27) | Uzņēmuma MVU statusa pārbaude notiek, pamatojoties uz Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumu 2003/361/EK par mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (18) (turpmāk tekstā – “MVU Ieteikums”). Turklāt jo īpaši pārbauda, vai attiecīgais uzņēmums pārsniedz konkrētas robežvērtības (darbinieku skaits, apgrozījums, bilances kopsumma). Pārbaudē pilnībā ņem vērā saistītu uzņēmumu attiecīgos datus (galvenokārt tādēļ, ka, pateicoties daļu vai balsstiesību vairākumam, saistītiem uzņēmumiem ir dominējoša ietekme), turpretim partneruzņēmumu datus (kuriem ir vismaz 25 % daļu vai balsstiesību) ņem vērā daļēji. |
| --- | --- |

(27)

Uzņēmuma MVU statusa pārbaude notiek, pamatojoties uz Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumu 2003/361/EK par mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (18) (turpmāk tekstā – “MVU Ieteikums”). Turklāt jo īpaši pārbauda, vai attiecīgais uzņēmums pārsniedz konkrētas robežvērtības (darbinieku skaits, apgrozījums, bilances kopsumma). Pārbaudē pilnībā ņem vērā saistītu uzņēmumu attiecīgos datus (galvenokārt tādēļ, ka, pateicoties daļu vai balsstiesību vairākumam, saistītiem uzņēmumiem ir dominējoša ietekme), turpretim partneruzņēmumu datus (kuriem ir vismaz 25 % daļu vai balsstiesību) ņem vērā daļēji.

| (28) | Lēmumā N 426/05 (sk. iepriekš 2. apsvērumu) Komisija aprēķinā ņēma vērā Sovello un Evergreen būtiskos datus, bet neņēma vērā Q-Cells un REC datus, jo paziņojuma iesniegšanas brīdī un līdz Komisijas lēmuma par atļauju pieņemšanai abiem šiem uzņēmumiem bija mazāk nekā 25 % daļu vai balsstiesību. Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka Sovello bija MVU, un apstiprināja paziņoto atbalstu. |
| --- | --- |

(28)

Lēmumā N 426/05 (sk. iepriekš 2. apsvērumu) Komisija aprēķinā ņēma vērā Sovello un Evergreen būtiskos datus, bet neņēma vērā Q-Cells un REC datus, jo paziņojuma iesniegšanas brīdī un līdz Komisijas lēmuma par atļauju pieņemšanai abiem šiem uzņēmumiem bija mazāk nekā 25 % daļu vai balsstiesību. Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka Sovello bija MVU, un apstiprināja paziņoto atbalstu.

3.   FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS IEMESLI

3.1.   Jauna informācija

| (29) | Atbalsta N 426/05 iepriekšējās izmeklēšanas laikā Komisijai netika iesniegta cita paziņota atbalsta novērtēšanas laikā atklāta jauna informācija par pirmo kopuzņēmuma pamatlīgumu, ko saistībā ar Sovello dibināšanu noslēdza Evergreen un Q-Cells. Šī informācija bija pamats šaubām, ka kopuzņēmuma partneri Q-Cells dalības apmēru mākslīgi izveidoja mazāku par 25 % (vispirms 24,9 % apmērā), lai saņemtu lielāku atbalsta summu (tostarp MVU piemaksu), lai gan kopuzņēmuma vadībā Q-Cells pārstāvēja viens no trim direktoriem, kuram bija jāsniedz piekrišana būtisku lēmumu pieņemšanā. Pamatojoties uz to, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantu Komisija aicināja Vāciju iesniegt apsvērumus par Komisijas nodomu uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru pirms iespējamas tās 2006. gada 7. jūnija lēmuma (sk. iepriekš 2. apsvērumu) atcelšanas. |
| --- | --- |

(29)

Atbalsta N 426/05 iepriekšējās izmeklēšanas laikā Komisijai netika iesniegta cita paziņota atbalsta novērtēšanas laikā atklāta jauna informācija par pirmo kopuzņēmuma pamatlīgumu, ko saistībā ar Sovello dibināšanu noslēdza Evergreen un Q-Cells. Šī informācija bija pamats šaubām, ka kopuzņēmuma partneri Q-Cells dalības apmēru mākslīgi izveidoja mazāku par 25 % (vispirms 24,9 % apmērā), lai saņemtu lielāku atbalsta summu (tostarp MVU piemaksu), lai gan kopuzņēmuma vadībā Q-Cells pārstāvēja viens no trim direktoriem, kuram bija jāsniedz piekrišana būtisku lēmumu pieņemšanā. Pamatojoties uz to, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantu Komisija aicināja Vāciju iesniegt apsvērumus par Komisijas nodomu uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru pirms iespējamas tās 2006. gada 7. jūnija lēmuma (sk. iepriekš 2. apsvērumu) atcelšanas.

| (30) | Vācija 2008. gada 15. aprīļa vēstulē iesniedza Sovello statūtus, Heads of Agreement un pirmā kopuzņēmuma pamatlīguma, otrā kopuzņēmuma pamatlīguma un grozīta otrā kopuzņēmuma pamatlīguma apliecinātas kopijas. Šajā vēstulē Vācija uzskatīja, ka Sovello lietā paziņojuma iesniegšanas brīdī bija izpildīti MVU Ieteikumā noteikto robežvērtību oficiālie kritēriji un ka MVU Ieteikumā neesot paredzēti citi nepārprotami definēti un praksē piemērojami kritēriji. Vācija uzskata, ka, pārbaudot uzņēmuma MVU statusu, šiem oficiālajiem kritērijiem ir jābūt galvenajiem, lai būtu nodrošināta juridiskā noteiktība un Komisijas atbalsta kontroles politikas paredzamība. Ja Komisija uzskata, ka šie oficiālie kritēriji nav piemēroti, tai nebūtu jāmaina pieeja atsevišķu lietu kontekstā, bet gan būtu jāapsver spēkā esošo noteikumu grozījumi. |
| --- | --- |

(30)

Vācija 2008. gada 15. aprīļa vēstulē iesniedza Sovello statūtus, Heads of Agreement un pirmā kopuzņēmuma pamatlīguma, otrā kopuzņēmuma pamatlīguma un grozīta otrā kopuzņēmuma pamatlīguma apliecinātas kopijas. Šajā vēstulē Vācija uzskatīja, ka Sovello lietā paziņojuma iesniegšanas brīdī bija izpildīti MVU Ieteikumā noteikto robežvērtību oficiālie kritēriji un ka MVU Ieteikumā neesot paredzēti citi nepārprotami definēti un praksē piemērojami kritēriji. Vācija uzskata, ka, pārbaudot uzņēmuma MVU statusu, šiem oficiālajiem kritērijiem ir jābūt galvenajiem, lai būtu nodrošināta juridiskā noteiktība un Komisijas atbalsta kontroles politikas paredzamība. Ja Komisija uzskata, ka šie oficiālie kritēriji nav piemēroti, tai nebūtu jāmaina pieeja atsevišķu lietu kontekstā, bet gan būtu jāapsver spēkā esošo noteikumu grozījumi.

| (31) | Turklāt Vācija piebilda, ka paziņojuma iesniegšanas brīdī informācija netika apzināti noklusēta vai nepaziņota un ka sākotnējam kopuzņēmuma daļu sadalījumam (75,1 % Evergreen un 24,9 % Q-Cells) bija ekonomisks pamatojums. Tāpat Vācija apgalvoja, ka neatkarīgi no Q-Cells dalības sākotnējā kopuzņēmumā Sovello nespēja izvairīties no jauniem MVU raksturīgām grūtībām. |
| --- | --- |

(31)

Turklāt Vācija piebilda, ka paziņojuma iesniegšanas brīdī informācija netika apzināti noklusēta vai nepaziņota un ka sākotnējam kopuzņēmuma daļu sadalījumam (75,1 % Evergreen un 24,9 % Q-Cells) bija ekonomisks pamatojums. Tāpat Vācija apgalvoja, ka neatkarīgi no Q-Cells dalības sākotnējā kopuzņēmumā Sovello nespēja izvairīties no jauniem MVU raksturīgām grūtībām.

3.2.   Jaunās informācijas iespējamā ietekme uz novērtējumu

| (32) | Tomēr Komisija uzskatīja, ka, lai gan Sovello izpildīja MVU definīcijas oficiālos kritērijus, Komisijas rīcībā bija pārliecinošas norādes, ka tie bija izpildīti tikai tādēļ, ka Q-Cells dalība, cenšoties saņemt MVU piemaksu, bija mākslīgi izveidota mazāka par 25 %, un faktiskā Q-Cells ietekme Sovello bija lielāka. Līdz ar to Komisija secināja, ka tai bija jāņem vērā iespējamas manipulācijas ar atbalsta saņēmēja uzņēmuma dalībnieku struktūru, lai apietu MVU definīciju. |
| --- | --- |

(32)

Tomēr Komisija uzskatīja, ka, lai gan Sovello izpildīja MVU definīcijas oficiālos kritērijus, Komisijas rīcībā bija pārliecinošas norādes, ka tie bija izpildīti tikai tādēļ, ka Q-Cells dalība, cenšoties saņemt MVU piemaksu, bija mākslīgi izveidota mazāka par 25 %, un faktiskā Q-Cells ietekme Sovello bija lielāka. Līdz ar to Komisija secināja, ka tai bija jāņem vērā iespējamas manipulācijas ar atbalsta saņēmēja uzņēmuma dalībnieku struktūru, lai apietu MVU definīciju.

| (33) | Jaunā informācija lika Komisijai apšaubīt to, ka Sovello faktiski bija MVU saskaņā ar MVU Ieteikumu. Ja nē, paziņotā un apstiprinātā MVU piemaksa nebūtu atbilstīga LESD. |
| --- | --- |

(33)

Jaunā informācija lika Komisijai apšaubīt to, ka Sovello faktiski bija MVU saskaņā ar MVU Ieteikumu. Ja nē, paziņotā un apstiprinātā MVU piemaksa nebūtu atbilstīga LESD.

| (34) | Lai nepieciešamības gadījumā Komisija varētu atcelt savu sākotnējo 2006. gada 7. jūnija lēmumu, kas, iespējams, bija balstīts uz nepilnīgu/nepareizu informāciju, un pieņemt jaunu lēmumu, tā ir uzsākusi Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantā paredzēto oficiālo izmeklēšanas procedūru. Minētajā pantā ir teikts: “Komisija var atcelt lēmumu (..) pēc tam, kad attiecīgai dalībvalstij dota iespēja iesniegt savas piezīmes, ja attiecīgais lēmums pamatojas uz nepareizu informāciju, kas sniegta saskaņā ar procedūru un kas bija izšķirošais faktors lēmuma pieņemšanā. Pirms kāda lēmuma atcelšanas un jauna lēmuma pieņemšanas Komisija sāk formālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar 4. panta 4. punktu. (..)” |
| --- | --- |

(34)

Lai nepieciešamības gadījumā Komisija varētu atcelt savu sākotnējo 2006. gada 7. jūnija lēmumu, kas, iespējams, bija balstīts uz nepilnīgu/nepareizu informāciju, un pieņemt jaunu lēmumu, tā ir uzsākusi Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantā paredzēto oficiālo izmeklēšanas procedūru. Minētajā pantā ir teikts: “Komisija var atcelt lēmumu (..) pēc tam, kad attiecīgai dalībvalstij dota iespēja iesniegt savas piezīmes, ja attiecīgais lēmums pamatojas uz nepareizu informāciju, kas sniegta saskaņā ar procedūru un kas bija izšķirošais faktors lēmuma pieņemšanā. Pirms kāda lēmuma atcelšanas un jauna lēmuma pieņemšanas Komisija sāk formālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar 4. panta 4. punktu. (..)”

4.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| (35) | Komisija nesaņēma nekādus ieinteresēto personu apsvērumus. |
| --- | --- |

(35)

Komisija nesaņēma nekādus ieinteresēto personu apsvērumus.

5.   VĀCIJAS APSVĒRUMI

5.1.   Juridiskais pamats

5.1.1.   Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. panta nepiemērojamība

| (36) | Vācija uzskata, ka nav nosacījumu, lai atceltu Lēmumu N 426/05, pamatojoties uz šķietami jaunu informāciju. Vācija apgalvo, ka saistībā ar paziņojumu lietā N 426/05 Komisijai iesniegtā informācija nebija ne nepilnīga, ne nepareiza, un līdz ar to nav piemērojams Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pants. Vācija argumentē, ka Komisija esot zinājusi faktu, ka tāpat kā Evergreen un Q-Cells kopuzņēmums Sovello bija jauns tehnoloģiju uzņēmums saules enerģijas iekārtu nozarē, kas nepārsniedza MVU definīcijas robežvērtības un saskārās ar MVU raksturīgām grūtībām. Vācija piebilda, ka ne pirmajā kopuzņēmuma pamatlīgumā, ne Heads of Agreement nebija ietverta jauna informācija, kas pamatotu Lēmuma N 426/05 atcelšanu. |
| --- | --- |

(36)

Vācija uzskata, ka nav nosacījumu, lai atceltu Lēmumu N 426/05, pamatojoties uz šķietami jaunu informāciju. Vācija apgalvo, ka saistībā ar paziņojumu lietā N 426/05 Komisijai iesniegtā informācija nebija ne nepilnīga, ne nepareiza, un līdz ar to nav piemērojams Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pants. Vācija argumentē, ka Komisija esot zinājusi faktu, ka tāpat kā Evergreen un Q-Cells kopuzņēmums Sovello bija jauns tehnoloģiju uzņēmums saules enerģijas iekārtu nozarē, kas nepārsniedza MVU definīcijas robežvērtības un saskārās ar MVU raksturīgām grūtībām. Vācija piebilda, ka ne pirmajā kopuzņēmuma pamatlīgumā, ne Heads of Agreement nebija ietverta jauna informācija, kas pamatotu Lēmuma N 426/05 atcelšanu.

| (37) | Vācija apgalvo, ka pēc Komisijas lūguma (2005. gada 30. decembra vēstule, D/57570) paziņošanas procesā tā bija iesniegusi Komisijas paziņojuma “Paziņojums par informāciju, kas nepieciešama, lai uzņēmumu varētu atzīt par MVU, paraugs” (19) (turpmāk tekstā – “Komisijas paziņojums par paraugpaziņojumu”) pielikumā minēto paraugpaziņojumu par Sovello un tajā norādījusi, ka Evergreen esot ar Sovello saistīts uzņēmums, bet Sovello un Q-Cells esot savstarpēji neatkarīgi uzņēmumi. Vācija esot iesniegusi arī zvērestam pielīdzināmu Q-Cells apliecinājumu, saskaņā ar kuru uzņēmums nebija ne Sovello partneruzņēmums, ne saistīts ar Sovello. |
| --- | --- |

(37)

Vācija apgalvo, ka pēc Komisijas lūguma (2005. gada 30. decembra vēstule, D/57570) paziņošanas procesā tā bija iesniegusi Komisijas paziņojuma “Paziņojums par informāciju, kas nepieciešama, lai uzņēmumu varētu atzīt par MVU, paraugs” (19) (turpmāk tekstā – “Komisijas paziņojums par paraugpaziņojumu”) pielikumā minēto paraugpaziņojumu par Sovello un tajā norādījusi, ka Evergreen esot ar Sovello saistīts uzņēmums, bet Sovello un Q-Cells esot savstarpēji neatkarīgi uzņēmumi. Vācija esot iesniegusi arī zvērestam pielīdzināmu Q-Cells apliecinājumu, saskaņā ar kuru uzņēmums nebija ne Sovello partneruzņēmums, ne saistīts ar Sovello.

| (38) | Vācija argumentē, ka ne no MVU grupu atbrīvojuma regulas, ne no Komisijas paziņojuma par paraugpaziņojumu, ne arī no Komisijas pieprasītās informācijas Vācijas iestādēm un Sovello acīmredzami nekļuva skaidrs, ka paziņošanas procesā bija jāiesniedz kopuzņēmuma līgums. Tādēļ Vācija uzskata, ka informācija, ko tā iesniedza attiecīgajā brīdī, bija pilnīga. |
| --- | --- |

(38)

Vācija argumentē, ka ne no MVU grupu atbrīvojuma regulas, ne no Komisijas paziņojuma par paraugpaziņojumu, ne arī no Komisijas pieprasītās informācijas Vācijas iestādēm un Sovello acīmredzami nekļuva skaidrs, ka paziņošanas procesā bija jāiesniedz kopuzņēmuma līgums. Tādēļ Vācija uzskata, ka informācija, ko tā iesniedza attiecīgajā brīdī, bija pilnīga.

5.1.2.   Pārbaudē nedrīkst piemērot nekādus papildu kritērijus

| (39) | Vācija apgalvo, ka iepriekšējā 1996. gada MVU Ieteikumā (20) MVU definīcijā esot bijušas ietvertas gan robežvērtības, gan tā sauktais neatkarības kritērijs, kamēr pašreizējā MVU definīcijā tikai tiekot nodalīti autonomi uzņēmumi, partneruzņēmumi un saistīti uzņēmumi. Vācija argumentē, ka spēkā esošā MVU grupu atbrīvojuma regula saistībā ar MVU definīciju Komisijai esot juridiski saistoša un ka to noteikti nedrīkstot ierobežot ar nerakstītiem papildu kritērijiem. Ne Eiropas Kopienu Tiesa, ne Pirmās instances tiesa savos spriedumos lietās, kas balstītas uz jauno MVU definīciju, neesot ņēmušas vērā šādus kritērijus. |
| --- | --- |

(39)

Vācija apgalvo, ka iepriekšējā 1996. gada MVU Ieteikumā (20) MVU definīcijā esot bijušas ietvertas gan robežvērtības, gan tā sauktais neatkarības kritērijs, kamēr pašreizējā MVU definīcijā tikai tiekot nodalīti autonomi uzņēmumi, partneruzņēmumi un saistīti uzņēmumi. Vācija argumentē, ka spēkā esošā MVU grupu atbrīvojuma regula saistībā ar MVU definīciju Komisijai esot juridiski saistoša un ka to noteikti nedrīkstot ierobežot ar nerakstītiem papildu kritērijiem. Ne Eiropas Kopienu Tiesa, ne Pirmās instances tiesa savos spriedumos lietās, kas balstītas uz jauno MVU definīciju, neesot ņēmušas vērā šādus kritērijus.

| (40) | Vācija apstrīd, ka neatkarības kritēriji, kurus, pamatojoties uz iepriekšējo MVU Ieteikumu, spriedumā lietā C 91/01, Itālijas Republika/Eiropas Kopienu Komisija (21) (turpmāk tekstā – “Solar Tech lieta”), esot norādījusi Eiropas Kopienu Tiesa, attiecas arī uz gadījumiem, kas jāizmeklē, pamatojoties uz jauno MVU definīciju. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju novērtējums, pamatojoties uz šādiem nerakstītiem kritērijiem, neatbilst MVU definīcijas pārstrādāšanas mērķim, jo saskaņā ar MVU grupu atbrīvojuma regulas astoto apsvērumu MVU definīcija ir izstrādāta tā, “lai likvidētu atšķirības, kas varētu radīt konkurences izkropļojumus, lai atvieglotu koordināciju starp dažādām Kopienas un valstu iniciatīvām attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem un administratīvās skaidrības un juridiskās noteiktības dēļ (..)”. |
| --- | --- |

(40)

Vācija apstrīd, ka neatkarības kritēriji, kurus, pamatojoties uz iepriekšējo MVU Ieteikumu, spriedumā lietā C 91/01, Itālijas Republika/Eiropas Kopienu Komisija (21) (turpmāk tekstā – “Solar Tech lieta”), esot norādījusi Eiropas Kopienu Tiesa, attiecas arī uz gadījumiem, kas jāizmeklē, pamatojoties uz jauno MVU definīciju. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju novērtējums, pamatojoties uz šādiem nerakstītiem kritērijiem, neatbilst MVU definīcijas pārstrādāšanas mērķim, jo saskaņā ar MVU grupu atbrīvojuma regulas astoto apsvērumu MVU definīcija ir izstrādāta tā, “lai likvidētu atšķirības, kas varētu radīt konkurences izkropļojumus, lai atvieglotu koordināciju starp dažādām Kopienas un valstu iniciatīvām attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem un administratīvās skaidrības un juridiskās noteiktības dēļ (..)”.

| (41) | Vācija argumentē, ka juridiskās noteiktības un vienlīdzīgas attieksmes interesēs Komisijai vispirms būtu jāpublisko iespējami MVU definīcijas pielāgojumi (jaunu papildu kritēriju ieviešana), pirms tā tos piemēro atsevišķos gadījumos. Turklāt, ja Eiropas likumdevējs gribētu piemērot “MVU raksturīgu grūtību” kritēriju, tam tas būtu jāietver arī savā jaunajā MVU definīcijā. To, vai uzņēmums saskaras ar MVU raksturīgām grūtībām, drīkstot pārbaudīt tikai, pamatojoties uz oficiālajiem MVU kritērijiem. Turklāt – kā norāda Vācija – esot lieki noteikt partneruzņēmuma dalības 25 % robežu, ja praksē šo robežu neizmanto kā kritēriju. |
| --- | --- |

(41)

Vācija argumentē, ka juridiskās noteiktības un vienlīdzīgas attieksmes interesēs Komisijai vispirms būtu jāpublisko iespējami MVU definīcijas pielāgojumi (jaunu papildu kritēriju ieviešana), pirms tā tos piemēro atsevišķos gadījumos. Turklāt, ja Eiropas likumdevējs gribētu piemērot “MVU raksturīgu grūtību” kritēriju, tam tas būtu jāietver arī savā jaunajā MVU definīcijā. To, vai uzņēmums saskaras ar MVU raksturīgām grūtībām, drīkstot pārbaudīt tikai, pamatojoties uz oficiālajiem MVU kritērijiem. Turklāt – kā norāda Vācija – esot lieki noteikt partneruzņēmuma dalības 25 % robežu, ja praksē šo robežu neizmanto kā kritēriju.

| (42) | Vācija apgalvo, ka jaunās MVU definīcijas mērķis esot bijis vienots atbalsts MVU un to pārbaude iestādēs un tiesā, pamatojoties uz skaidru, nepārprotamu definīciju. Līdz ar to Vācija secina, ka jaunā MVU definīcija nepieļauj rīcības brīvību vai nerakstītu pienākumu noteikšanu. |
| --- | --- |

(42)

Vācija apgalvo, ka jaunās MVU definīcijas mērķis esot bijis vienots atbalsts MVU un to pārbaude iestādēs un tiesā, pamatojoties uz skaidru, nepārprotamu definīciju. Līdz ar to Vācija secina, ka jaunā MVU definīcija nepieļauj rīcības brīvību vai nerakstītu pienākumu noteikšanu.

5.1.3.   Solar Tech un Pollmeier lietas nav salīdzināmas ar Sovello lietu

| (43) | Turpmāk Vācija apgalvo, ka ne uzņēmuma dalībnieku struktūra, ne uzņēmumu ekonomiskie pamatnosacījumi, ko ņem vērā lietās Solar Tech un Pollmeier Malchow GmbH & Co. KG/Komisija (22) (spriedumi, pamatojoties uz iepriekšējo 1996. gada MVU Ieteikumu), neesot salīdzināmi ar Sovello lietu. |
| --- | --- |

(43)

Turpmāk Vācija apgalvo, ka ne uzņēmuma dalībnieku struktūra, ne uzņēmumu ekonomiskie pamatnosacījumi, ko ņem vērā lietās Solar Tech un Pollmeier Malchow GmbH & Co. KG/Komisija (22) (spriedumi, pamatojoties uz iepriekšējo 1996. gada MVU Ieteikumu), neesot salīdzināmi ar Sovello lietu.

| (44) | Lietā Solar Tech tikai 24 % atbalsta saņēmēja uzņēmuma daļu piederēja Permasteelisa grupai (lielam uzņēmumam), bet šīs grupas dibinātājam un daļu vairākuma īpašniekam, kurš vienlaikus bija arī Solar Tech vadītājs, piederēja 46 % kapitāla, un Permasteelisa grupas prezidentam un valdes loceklim katram piederēja 15 % kapitāla. Ņemot vērā šo finansiālo atkarību, Permasteelisa dalībnieku iespējamo ietekmi un ekonomiskās un strukturālās attiecības ar Permasteelisa, Komisija secināja, ka Solar Tech nesaskārās ar MVU raksturīgām grūtībām un līdz ar to nebija izpildīts neatkarības kritērijs. Vācija piebilst, ka turpretim abi Sovello kopuzņēmuma dalībnieki bija savstarpēji neatkarīgi un daļu mazākuma īpašniekam Q-Cells bija tikai tāda ietekme Sovello, kāda ir dalībniekam, kuram pieder 24,9 % daļu (sk. 5.3. nodaļu). |
| --- | --- |

(44)

Lietā Solar Tech tikai 24 % atbalsta saņēmēja uzņēmuma daļu piederēja Permasteelisa grupai (lielam uzņēmumam), bet šīs grupas dibinātājam un daļu vairākuma īpašniekam, kurš vienlaikus bija arī Solar Tech vadītājs, piederēja 46 % kapitāla, un Permasteelisa grupas prezidentam un valdes loceklim katram piederēja 15 % kapitāla. Ņemot vērā šo finansiālo atkarību, Permasteelisa dalībnieku iespējamo ietekmi un ekonomiskās un strukturālās attiecības ar Permasteelisa, Komisija secināja, ka Solar Tech nesaskārās ar MVU raksturīgām grūtībām un līdz ar to nebija izpildīts neatkarības kritērijs. Vācija piebilst, ka turpretim abi Sovello kopuzņēmuma dalībnieki bija savstarpēji neatkarīgi un daļu mazākuma īpašniekam Q-Cells bija tikai tāda ietekme Sovello, kāda ir dalībniekam, kuram pieder 24,9 % daļu (sk. 5.3. nodaļu).

| (45) | Pollmeier lietā atbalsta saņēmējs Pollmeier, izmantojot starpnieksabiedrību, 100 % apmērā piederēja fiziskai personai. Visi citi uzņēmumi, kurus kontrolēja šī fiziskā persona, darbojās tajā pašā vai paralēlās tautsaimniecības nozarēs. Komisija ņēma vērā, ka šai fiziskajai personai piederošie uzņēmumi veidoja saimniecisku vienību, un apkopoja finanšu datus un darbinieku skaitu, apkopotie rādītāji pārsniedza MVU robežvērtības. Vācija piebilst, ka Sovello dibināšanas brīdī abi uzņēmuma dalībnieki bija savstarpēji neatkarīgi un tiem bija atšķirīgi komerciālie mērķi (Evergreen – pētniecība un attīstība saules enerģijas iekārtu jomā, bet Q-Cells – saules bateriju ražošana). Līdz ar to piederība lielu uzņēmumu grupai nevarēja Sovello kompensēt MVU raksturīgās grūtības. |
| --- | --- |

(45)

Pollmeier lietā atbalsta saņēmējs Pollmeier, izmantojot starpnieksabiedrību, 100 % apmērā piederēja fiziskai personai. Visi citi uzņēmumi, kurus kontrolēja šī fiziskā persona, darbojās tajā pašā vai paralēlās tautsaimniecības nozarēs. Komisija ņēma vērā, ka šai fiziskajai personai piederošie uzņēmumi veidoja saimniecisku vienību, un apkopoja finanšu datus un darbinieku skaitu, apkopotie rādītāji pārsniedza MVU robežvērtības. Vācija piebilst, ka Sovello dibināšanas brīdī abi uzņēmuma dalībnieki bija savstarpēji neatkarīgi un tiem bija atšķirīgi komerciālie mērķi (Evergreen – pētniecība un attīstība saules enerģijas iekārtu jomā, bet Q-Cells – saules bateriju ražošana). Līdz ar to piederība lielu uzņēmumu grupai nevarēja Sovello kompensēt MVU raksturīgās grūtības.

5.1.4.   Nav izņēmumu kopuzņēmumiem

| (46) | Saskaņā ar Vācijas apgalvojumiem, Komisija 2008. gada 17. jūnija lēmumā uzsākt procedūru (sk. 5. apsvērumu) esot pārsniegusi savas pilnvaras, acīmredzami pieņemot, ka atbalsta saņēmējs un tā kopuzņēmuma partneri automātiski ir jāuzskata par saimniecisku vienību un tādēļ, aprēķinot MVU robežvērtības, vienmēr ir jāņem vērā visu kopuzņēmuma partneru apkopotie finanšu dati un darbinieku skaits. |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar Vācijas apgalvojumiem, Komisija 2008. gada 17. jūnija lēmumā uzsākt procedūru (sk. 5. apsvērumu) esot pārsniegusi savas pilnvaras, acīmredzami pieņemot, ka atbalsta saņēmējs un tā kopuzņēmuma partneri automātiski ir jāuzskata par saimniecisku vienību un tādēļ, aprēķinot MVU robežvērtības, vienmēr ir jāņem vērā visu kopuzņēmuma partneru apkopotie finanšu dati un darbinieku skaits.

| (47) | Vācija paziņo, ka šādā veidā Komisija uz veselu uzņēmumu kategoriju (proti, kopuzņēmumiem) neattiecina juridiski saistošo MVU definīciju un piemēro šai uzņēmumu kategorijai īpašus MVU kritērijus. Vācija apstrīd, ka šādas tiesības varētu izrietēt no Eiropas tiesu prakses, pamatojoties uz 1996. gada MVU Ieteikumu vai Komisijas līdzšinējo praksi. |
| --- | --- |

(47)

Vācija paziņo, ka šādā veidā Komisija uz veselu uzņēmumu kategoriju (proti, kopuzņēmumiem) neattiecina juridiski saistošo MVU definīciju un piemēro šai uzņēmumu kategorijai īpašus MVU kritērijus. Vācija apstrīd, ka šādas tiesības varētu izrietēt no Eiropas tiesu prakses, pamatojoties uz 1996. gada MVU Ieteikumu vai Komisijas līdzšinējo praksi.

5.2.   Grūtības, kas Sovello rodas kā MVU

| (48) | Vācija apgalvo, ka paziņojuma iesniegšanas brīdī Sovello saskārās ar MVU raksturīgām grūtībām, jo tam bija ierobežots darbinieku skaits un ierobežoti finanšu resursi attiecībā uz ieguldījumu projekta finansējumu, produkcijas noietu un komerciālo un ražošanas organizāciju. Lai gan Vācija nenoliedz sinerģijas efektu, ko izraisīja sadarbība ar Evergreen un Q-Cells, tomēr tā apstrīd, ka tas varēja palīdzēt Sovello izvairīties no MVU raksturīgām grūtībām. |
| --- | --- |

(48)

Vācija apgalvo, ka paziņojuma iesniegšanas brīdī Sovello saskārās ar MVU raksturīgām grūtībām, jo tam bija ierobežots darbinieku skaits un ierobežoti finanšu resursi attiecībā uz ieguldījumu projekta finansējumu, produkcijas noietu un komerciālo un ražošanas organizāciju. Lai gan Vācija nenoliedz sinerģijas efektu, ko izraisīja sadarbība ar Evergreen un Q-Cells, tomēr tā apstrīd, ka tas varēja palīdzēt Sovello izvairīties no MVU raksturīgām grūtībām.

5.2.1.   MVU raksturīgas grūtības saistībā ar finansējumu

| (49) | Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju bez valsts atbalsta Sovello nevarētu saņemt ārēju finansējumu savam ieguldījumu projektam Tālhaimā. Sovello projektā ārēju ieguldījumu daļa (astoņi miljoni euro vai attiecīgi 13 % ieguldījumu) esot raksturīga MVU. Turklāt, kā norāda Vācija, tikai (..) no (..) uzrunātajām bankām esot bijušas ieinteresētas finansēt projektu, un viena no tām bija gatava piešķirt tikai (..) miljonus euro apgrozāmajam kapitālam un līdzekļus grūtību pārvarēšanai līdz 50 % valsts atbalsta apjoma. Šāda situācija esot raksturīga MVU, nevis lieliem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju bez valsts atbalsta Sovello nevarētu saņemt ārēju finansējumu savam ieguldījumu projektam Tālhaimā. Sovello projektā ārēju ieguldījumu daļa (astoņi miljoni euro vai attiecīgi 13 % ieguldījumu) esot raksturīga MVU. Turklāt, kā norāda Vācija, tikai (..) no (..) uzrunātajām bankām esot bijušas ieinteresētas finansēt projektu, un viena no tām bija gatava piešķirt tikai (..) miljonus euro apgrozāmajam kapitālam un līdzekļus grūtību pārvarēšanai līdz 50 % valsts atbalsta apjoma. Šāda situācija esot raksturīga MVU, nevis lieliem uzņēmumiem.

| (50) | Vācija norāda, ka aizdevuma līgums par ārēju finansējumu tika noslēgts tikai 2005. gada (..) novembrī. Sovello (..) vērtējuma un uzņēmuma dalībnieku (..) finanšu līdzdalības (kā arī Sovello (..) finansiālā stāvokļa) dēļ neesot bijis iespējams iegūt izdevīgus aizdevuma nosacījumus. Sovello bija grūtības piedāvāt pietiekamu aizdevuma nodrošinājumu (jo uzņēmums vēl nebija zemesgabala īpašnieks, mašīnas un iekārtas vēl nebija piegādātas, ēka vēl tika būvēta un vēl nebija nekādu krājumu noliktavā). Arī uzņēmuma dalībnieki nevarēja piedāvāt (..) nodrošinājumu. |
| --- | --- |

(50)

Vācija norāda, ka aizdevuma līgums par ārēju finansējumu tika noslēgts tikai 2005. gada (..) novembrī. Sovello (..) vērtējuma un uzņēmuma dalībnieku (..) finanšu līdzdalības (kā arī Sovello (..) finansiālā stāvokļa) dēļ neesot bijis iespējams iegūt izdevīgus aizdevuma nosacījumus. Sovello bija grūtības piedāvāt pietiekamu aizdevuma nodrošinājumu (jo uzņēmums vēl nebija zemesgabala īpašnieks, mašīnas un iekārtas vēl nebija piegādātas, ēka vēl tika būvēta un vēl nebija nekādu krājumu noliktavā). Arī uzņēmuma dalībnieki nevarēja piedāvāt (..) nodrošinājumu.

| (51) | Vācija apgalvo, ka uzņēmuma dalībnieki varēja ieguldīt tikai ļoti ierobežotus pašu līdzekļus. Līdz 2006. gadam papildus kapitāla ieguldījumam un rezerves kapitālam finanšu līdzekļus esot piešķīris tikai Evergreen. Q-Cells (..) šādus (..) finanšu līdzekļus, jo tā (..) resursi (..) bija iesaistīti savā ieguldījumu projektā. |
| --- | --- |

(51)

Vācija apgalvo, ka uzņēmuma dalībnieki varēja ieguldīt tikai ļoti ierobežotus pašu līdzekļus. Līdz 2006. gadam papildus kapitāla ieguldījumam un rezerves kapitālam finanšu līdzekļus esot piešķīris tikai Evergreen. Q-Cells (..) šādus (..) finanšu līdzekļus, jo tā (..) resursi (..) bija iesaistīti savā ieguldījumu projektā.

| (52) | Vācija apgalvo, ka bez valsts atbalsta, tostarp MVU piemaksas, nebūtu bijis iespējams īstenot ieguldījumu projektu. |
| --- | --- |

(52)

Vācija apgalvo, ka bez valsts atbalsta, tostarp MVU piemaksas, nebūtu bijis iespējams īstenot ieguldījumu projektu.

5.2.2.   MVU raksturīgas grūtības saistībā ar noietu

| (53) | Vācija apgalvo, ka Sovello saskārās ar nopietniem komerciāliem riskiem, jo uzņēmumam bija jāpierāda, ka, izmantojot string ribbon tehnoloģiju, var izgatavot izstrādājumus, ko var komerciāli laist tirgū. Fakts, ka Sovello ar Evergreen bija noslēguši tirdzniecības vienošanos, šo risku būtiski nemazināja, jo Evergreen arī bija MVU un nepazina Vācijas tirgu. Otram uzņēmuma dalībniekam Q-Cells nebija pieredzes saules moduļu tirdzniecībā, jo tas ražoja tikai saules baterijas. Turklāt arī Q-Cells bija MVU (23), un tam bija jākoncentrējas uz savas produkcijas pārdošanu. |
| --- | --- |

(53)

Vācija apgalvo, ka Sovello saskārās ar nopietniem komerciāliem riskiem, jo uzņēmumam bija jāpierāda, ka, izmantojot string ribbon tehnoloģiju, var izgatavot izstrādājumus, ko var komerciāli laist tirgū. Fakts, ka Sovello ar Evergreen bija noslēguši tirdzniecības vienošanos, šo risku būtiski nemazināja, jo Evergreen arī bija MVU un nepazina Vācijas tirgu. Otram uzņēmuma dalībniekam Q-Cells nebija pieredzes saules moduļu tirdzniecībā, jo tas ražoja tikai saules baterijas. Turklāt arī Q-Cells bija MVU (23), un tam bija jākoncentrējas uz savas produkcijas pārdošanu.

5.2.3.   MVU raksturīgas grūtības saistībā ar komerciālo un ražošanas organizāciju

| (54) | Vācija apgalvo, ka izmaksas, kas Sovello bija jāsedz par komerciālo un ražošanas organizāciju, bija lielākas nekā kādam lielākam uzņēmumam. Piemēram, (..). |
| --- | --- |

(54)

Vācija apgalvo, ka izmaksas, kas Sovello bija jāsedz par komerciālo un ražošanas organizāciju, bija lielākas nekā kādam lielākam uzņēmumam. Piemēram, (..).

5.3.   
  Q-Cells ietekme Sovello

| (55) | Vācija apstrīd, ka paziņojuma iesniegšanas brīdī Q-Cells iespējas ietekmēt Sovello pārsniedza iespējas, kādas parasti būtu uzņēmuma dalībniekam, kuram piederētu 24,9 % Sovello daļu. Drīzāk šāds daļu skaits neesot nekas neparasts jaunu uzņēmumu līdzīgos projektos augsto tehnoloģiju nozarēs. |
| --- | --- |

(55)

Vācija apstrīd, ka paziņojuma iesniegšanas brīdī Q-Cells iespējas ietekmēt Sovello pārsniedza iespējas, kādas parasti būtu uzņēmuma dalībniekam, kuram piederētu 24,9 % Sovello daļu. Drīzāk šāds daļu skaits neesot nekas neparasts jaunu uzņēmumu līdzīgos projektos augsto tehnoloģiju nozarēs.

| (56) | Vācija norāda, ka iniciatīvu uzsākt projektu izrādīja Evergreen. Vairāk nekā desmit gadu laikā string ribbon tehnoloģijas izstrādē Evergreen bija ieguldījis vairāk nekā (..) miljonu ASV dolāru, negūstot ekonomisku atdevi. Evergreen akciju cena no apmēram 20 ASV dolāriem 2000. gadā samazinājās līdz apmēram diviem ASV dolāriem 2003.–2004. gadā. Ieguldījumu projektā Evergreen bija jāsaglabā maksimālā iespējamā kontrole, lai panākumu gadījumā akcionāriem nodrošinātu maksimāli lielu peļņu, tomēr bez kopuzņēmuma partnera finanšu līdzdalības tas nevarēja iegūt pietiekamu kapitāla apjomu. Q-Cells bija piemērots kandidāts, jo līdz ar finanšu resursiem uzņēmums varēja ieguldīt arī savu pieredzi, būvējot ražotnes fotogalvanisko elementu nozarē, un zināšanas par saules bateriju ražošanas tehnoloģiju. Tāpat Vācija norāda, ka šo iemeslu dēļ par kopuzņēmuma partneri Evergreen izvēlējās Q-Cells, nevis uzņēmumu (..), kas, lai gan bija spēcīgāks partneris finanšu ziņā, tomēr vēlējās arī lielākas ietekmes iespējas. |
| --- | --- |

(56)

Vācija norāda, ka iniciatīvu uzsākt projektu izrādīja Evergreen. Vairāk nekā desmit gadu laikā string ribbon tehnoloģijas izstrādē Evergreen bija ieguldījis vairāk nekā (..) miljonu ASV dolāru, negūstot ekonomisku atdevi. Evergreen akciju cena no apmēram 20 ASV dolāriem 2000. gadā samazinājās līdz apmēram diviem ASV dolāriem 2003.–2004. gadā. Ieguldījumu projektā Evergreen bija jāsaglabā maksimālā iespējamā kontrole, lai panākumu gadījumā akcionāriem nodrošinātu maksimāli lielu peļņu, tomēr bez kopuzņēmuma partnera finanšu līdzdalības tas nevarēja iegūt pietiekamu kapitāla apjomu. Q-Cells bija piemērots kandidāts, jo līdz ar finanšu resursiem uzņēmums varēja ieguldīt arī savu pieredzi, būvējot ražotnes fotogalvanisko elementu nozarē, un zināšanas par saules bateriju ražošanas tehnoloģiju. Tāpat Vācija norāda, ka šo iemeslu dēļ par kopuzņēmuma partneri Evergreen izvēlējās Q-Cells, nevis uzņēmumu (..), kas, lai gan bija spēcīgāks partneris finanšu ziņā, tomēr vēlējās arī lielākas ietekmes iespējas.

| (57) | Laikā, kad ar Evergreen tika noslēgts pirmais kopuzņēmuma pamatlīgums, Q-Cells jau bija veicis ieguldījumus lielā projektā par standarta saules bateriju ražošanu. Tādēļ uzņēmums varēja ieguldīt citā projektā ļoti ierobežotus līdzekļus. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, piedaloties Sovello, no vienas puses, Q-Cells vēlējās iegūt tehnoloģisku zinātību par jaunām saules plātņu, saules bateriju un saules moduļu ražošanas tehnoloģijām un, no otras puses, izmantot pieredzi saules bateriju ražotņu ierīkošanā. |
| --- | --- |

(57)

Laikā, kad ar Evergreen tika noslēgts pirmais kopuzņēmuma pamatlīgums, Q-Cells jau bija veicis ieguldījumus lielā projektā par standarta saules bateriju ražošanu. Tādēļ uzņēmums varēja ieguldīt citā projektā ļoti ierobežotus līdzekļus. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, piedaloties Sovello, no vienas puses, Q-Cells vēlējās iegūt tehnoloģisku zinātību par jaunām saules plātņu, saules bateriju un saules moduļu ražošanas tehnoloģijām un, no otras puses, izmantot pieredzi saules bateriju ražotņu ierīkošanā.

| (58) | Šo iemeslu dēļ Q-Cells paziņoja, ka ir gatavs daļu mazākumam 24,9 % apmērā. Vācija norāda, ka tas bija iemesls, kādēļ līdzīgs daļu mazākums (21,19 %) Q-Cells piederēja arī CSG Solar AG
   (24) – uzņēmumā, kas ražo saules moduļus, izmantojot plānas plēves tehnoloģiju. Daļu apmēru pamatojot ne tikai iespējamā finanšu dalība, bet arī tehnoloģiskais ieguldījums. |
| --- | --- |

(58)

Šo iemeslu dēļ Q-Cells paziņoja, ka ir gatavs daļu mazākumam 24,9 % apmērā. Vācija norāda, ka tas bija iemesls, kādēļ līdzīgs daļu mazākums (21,19 %) Q-Cells piederēja arī CSG Solar AG
   (24) – uzņēmumā, kas ražo saules moduļus, izmantojot plānas plēves tehnoloģiju. Daļu apmēru pamatojot ne tikai iespējamā finanšu dalība, bet arī tehnoloģiskais ieguldījums.

| (59) | Vācija uzsver, ka Sovello dalībnieku daļas uzņēmuma pamatkapitālā pilnībā atspoguļoja abu kopuzņēmuma partneru faktiskos nodomus un faktisko ietekmi, un balsstiesības bija attiecīgi sadalītas. Tas faktiski esot izraisījis to, ka Evergreen atšķirībā no Q-Cells varēja pieņemt nozīmīgus komerclēmumus vienpersoniski. |
| --- | --- |

(59)

Vācija uzsver, ka Sovello dalībnieku daļas uzņēmuma pamatkapitālā pilnībā atspoguļoja abu kopuzņēmuma partneru faktiskos nodomus un faktisko ietekmi, un balsstiesības bija attiecīgi sadalītas. Tas faktiski esot izraisījis to, ka Evergreen atšķirībā no Q-Cells varēja pieņemt nozīmīgus komerclēmumus vienpersoniski.

| (60) | Vācija apgalvo, ka, lai gan bija vienošanās par iespējamu turpmāku Q-Cells daļas palielinājumu, tas varēja notikt tikai noteiktos apstākļos un, piešķirot attiecīgus finanšu līdzekļus. Viens no pirmajā kopuzņēmuma pamatlīgumā minētajiem nosacījumiem bija, ka šāds palielinājums nedrīkst apdraudēt Sovello piešķirtu atbalstu. Vācija norāda, ka atbalsta pasākums bija iemesls īstenot ieguldījumu projektu Vācijā, nevis ASV, un ka tas neesot valsts atbalsta noteikumu pārkāpums. Vācija piebilst, ka Q-Cells neietekmēja šo lēmumu un valsts atbalsta noteikumi netiek ne pārkāpti, ne apieti, ja kopuzņēmuma partneri pūlas nodrošināt Sovello finansējumu. |
| --- | --- |

(60)

Vācija apgalvo, ka, lai gan bija vienošanās par iespējamu turpmāku Q-Cells daļas palielinājumu, tas varēja notikt tikai noteiktos apstākļos un, piešķirot attiecīgus finanšu līdzekļus. Viens no pirmajā kopuzņēmuma pamatlīgumā minētajiem nosacījumiem bija, ka šāds palielinājums nedrīkst apdraudēt Sovello piešķirtu atbalstu. Vācija norāda, ka atbalsta pasākums bija iemesls īstenot ieguldījumu projektu Vācijā, nevis ASV, un ka tas neesot valsts atbalsta noteikumu pārkāpums. Vācija piebilst, ka Q-Cells neietekmēja šo lēmumu un valsts atbalsta noteikumi netiek ne pārkāpti, ne apieti, ja kopuzņēmuma partneri pūlas nodrošināt Sovello finansējumu.

| (61) | Vācija uzskata, ka ir jānošķir ietekme, kas bija konkrētajā laikā, un iespējama turpmākā ietekme, ko pamatotu Q-Cells dalības iespējams palielinājums. Vācija uzsver, ka nekādā ziņā nebija zināms, vai dalību vispār varētu palielināt, un ka abi partneri zināja, ka tuvākajā laikā šāds palielinājums nav gaidāms un tā noteikti nebūs, pirms sevi nebūs apliecinājusi jaunā tehnoloģija. Faktiski pirmajā kopuzņēmuma pamatlīgumā minētais palielinājums līdz 50 % nekad nav noticis. Tieši pretēji – pamatojoties uz otro līgumu (otro kopuzņēmuma pamatlīgumu), kas noslēgts 2005. gada 22. novembrī, Q-Cells dalība tika samazināta līdz 21 %. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju tas nepārprotami liecina, ka nav nekāda “automātiskuma”, kas apstiprinātu secinājumu, ka jau sākumā esot bijusi vienošanās, ka Q-Cells piederēs vairāk nekā 24,9 % Sovello daļu. |
| --- | --- |

(61)

Vācija uzskata, ka ir jānošķir ietekme, kas bija konkrētajā laikā, un iespējama turpmākā ietekme, ko pamatotu Q-Cells dalības iespējams palielinājums. Vācija uzsver, ka nekādā ziņā nebija zināms, vai dalību vispār varētu palielināt, un ka abi partneri zināja, ka tuvākajā laikā šāds palielinājums nav gaidāms un tā noteikti nebūs, pirms sevi nebūs apliecinājusi jaunā tehnoloģija. Faktiski pirmajā kopuzņēmuma pamatlīgumā minētais palielinājums līdz 50 % nekad nav noticis. Tieši pretēji – pamatojoties uz otro līgumu (otro kopuzņēmuma pamatlīgumu), kas noslēgts 2005. gada 22. novembrī, Q-Cells dalība tika samazināta līdz 21 %. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju tas nepārprotami liecina, ka nav nekāda “automātiskuma”, kas apstiprinātu secinājumu, ka jau sākumā esot bijusi vienošanās, ka Q-Cells piederēs vairāk nekā 24,9 % Sovello daļu.

| (62) | Turklāt Vācija apgalvo, ka fakts, ka Q-Cells ir iecēlis vienu Sovello amatpersonu, esot tikai pārejas noteikums (no 2004. gada decembra līdz 2005. gada aprīlim), kas neesot sašaurinājis Evergreen ietekmes iespējas, jo kopš kopuzņēmuma izveides arī Evergreen esot iecēlis vienu amatpersonu. Turklāt, ņemot vērā Evergreen vairākumu uzraudzības padomē, tam esot bijušas tiesības gan iecelt, gan atlaist jebkuru amatpersonu. |
| --- | --- |

(62)

Turklāt Vācija apgalvo, ka fakts, ka Q-Cells ir iecēlis vienu Sovello amatpersonu, esot tikai pārejas noteikums (no 2004. gada decembra līdz 2005. gada aprīlim), kas neesot sašaurinājis Evergreen ietekmes iespējas, jo kopš kopuzņēmuma izveides arī Evergreen esot iecēlis vienu amatpersonu. Turklāt, ņemot vērā Evergreen vairākumu uzraudzības padomē, tam esot bijušas tiesības gan iecelt, gan atlaist jebkuru amatpersonu.

| (63) | Vācija apstrīd, ka Heads of Agreement formulējums, saskaņā ar kuru Q-Cells dalībai Sovello jābūt mazākai par 25 %, lai varētu pretendēt uz konkrētiem Vācijas atbalsta pasākumiem, esot izraisījis to, ka Q-Cells iespējamās ietekmes apjoms ir lielāks par to, kāds faktiski pienāktos uzņēmumam, kam pieder 24,9 % uzņēmuma daļu. Drīzāk Vācija norāda, ka šis formulējums tikai atspoguļojot to, kas vēlāk tika iestrādāts pirmajā kopuzņēmuma pamatlīgumā, proti, abu partneru vēlmi nepārkāpt valsts atbalsta noteikumus. Turklāt Vācija norāda uz citu Heads of Agreement noteikumu, saskaņā ar kuru Evergreen nodrošina Sovello lielāko daļu ražošanas jaudas, un līdz ar to tuvākajā nākotnē Evergreen jāsaglabā daļu vairākums Sovello kapitālā. Visbeidzot Vācija secina, ka Heads of Agreement ir tikai abu partneru darba dokuments, kas nebija juridiski saistošs. |
| --- | --- |

(63)

Vācija apstrīd, ka Heads of Agreement formulējums, saskaņā ar kuru Q-Cells dalībai Sovello jābūt mazākai par 25 %, lai varētu pretendēt uz konkrētiem Vācijas atbalsta pasākumiem, esot izraisījis to, ka Q-Cells iespējamās ietekmes apjoms ir lielāks par to, kāds faktiski pienāktos uzņēmumam, kam pieder 24,9 % uzņēmuma daļu. Drīzāk Vācija norāda, ka šis formulējums tikai atspoguļojot to, kas vēlāk tika iestrādāts pirmajā kopuzņēmuma pamatlīgumā, proti, abu partneru vēlmi nepārkāpt valsts atbalsta noteikumus. Turklāt Vācija norāda uz citu Heads of Agreement noteikumu, saskaņā ar kuru Evergreen nodrošina Sovello lielāko daļu ražošanas jaudas, un līdz ar to tuvākajā nākotnē Evergreen jāsaglabā daļu vairākums Sovello kapitālā. Visbeidzot Vācija secina, ka Heads of Agreement ir tikai abu partneru darba dokuments, kas nebija juridiski saistošs.

| (64) | Vācija apstrīd, ka papildus 24,9 % dalībai Q-Cells bija ietekme, par ko varētu secināt no nolīgumiem ar Sovello. Visi nolīgumi esot noslēgti ar tirgus nosacījumiem, un starp Q-Cells un Sovello neesot nekādu plašāku ekonomisku, finansiālu, organizatorisku vai citādu attiecību. |
| --- | --- |

(64)

Vācija apstrīd, ka papildus 24,9 % dalībai Q-Cells bija ietekme, par ko varētu secināt no nolīgumiem ar Sovello. Visi nolīgumi esot noslēgti ar tirgus nosacījumiem, un starp Q-Cells un Sovello neesot nekādu plašāku ekonomisku, finansiālu, organizatorisku vai citādu attiecību.

| (65) | Visbeidzot, Vācija apgalvo, ka dalības apmēra izmaiņas pēc Sovello izveides nepamatoja sākotnējais pirmais kopuzņēmuma pamatlīgums, bet gan REC pievienošanās kopuzņēmumam, jo par 15 % dalību kopuzņēmumā REC bija solījis atlīdzību – piegādāt Sovello lielu silīcija apjomu (kā noteikts otrajā kopuzņēmuma pamatlīgumā). Pēc REC pievienošanās Evergreen atteicās no 11,1 % daļu un Q-Cells – no 3,9 % daļu. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju tas pierāda Q-Cells nodomu saglabāt mazākuma dalībnieka statusu. Tikai vēlāk, kad REC bija apsolījis vēl lielākus silīcija apjomus, un pēc tam, kad apstiprinājās Sovello 1 tehnoloģiskie panākumi, triju uzņēmuma dalībnieku daļas tika sadalītas vienādi pa 33,3 % katram (otrā kopuzņēmuma pamatlīguma 2006. gada 29. septembra grozījumi, spēkā no 2006. gada 19. decembra). |
| --- | --- |

(65)

Visbeidzot, Vācija apgalvo, ka dalības apmēra izmaiņas pēc Sovello izveides nepamatoja sākotnējais pirmais kopuzņēmuma pamatlīgums, bet gan REC pievienošanās kopuzņēmumam, jo par 15 % dalību kopuzņēmumā REC bija solījis atlīdzību – piegādāt Sovello lielu silīcija apjomu (kā noteikts otrajā kopuzņēmuma pamatlīgumā). Pēc REC pievienošanās Evergreen atteicās no 11,1 % daļu un Q-Cells – no 3,9 % daļu. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju tas pierāda Q-Cells nodomu saglabāt mazākuma dalībnieka statusu. Tikai vēlāk, kad REC bija apsolījis vēl lielākus silīcija apjomus, un pēc tam, kad apstiprinājās Sovello 1 tehnoloģiskie panākumi, triju uzņēmuma dalībnieku daļas tika sadalītas vienādi pa 33,3 % katram (otrā kopuzņēmuma pamatlīguma 2006. gada 29. septembra grozījumi, spēkā no 2006. gada 19. decembra).

5.4.   
  Q-Cells dalība, pamatojoties uz Vācijas uzņēmējsabiedrību tiesībām

| (66) | Vācija apgalvo, ka Q-Cells kopuzņēmumā piešķirtās tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanā tādiem jauniem tehnoloģiju kopuzņēmumiem kā Sovello nav nekas neparasts un atbilst tiesību apjomam, kāds pienāktos kopuzņēmuma ieguldītājiem ar daļu mazākumu. Q-Cells ietekme nepārsniedz apjomu, kāds pienāktos jebkuram daļu mazākuma īpašniekam. Līdz ar 24,9 % kapitāla uzņēmums ieguldīja arī savas tehnoloģiskās prasmes saules bateriju izgatavošanā un tādēļ pretendēja uz noteiktu ietekmi to lēmumu pieņemšanā, kas bija saistīti ar līgumiem par sadarbību ar kopuzņēmumu. Vācija apgalvo, ka šīs noteiktu komerclēmumu ietekmēšanas tiesības bija nepieciešamas Q-Cells aizsardzībai, jo citādi nebūtu izslēgts, ka savu ietekmi Sovello vadībā Evergreen varēja izmantot galvenokārt savā labā. Turklāt esot vispārpieņemts, ka daļu mazākuma īpašniekiem ir atļauts iecelt savu pārstāvi uzraudzības padomē. |
| --- | --- |

(66)

Vācija apgalvo, ka Q-Cells kopuzņēmumā piešķirtās tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanā tādiem jauniem tehnoloģiju kopuzņēmumiem kā Sovello nav nekas neparasts un atbilst tiesību apjomam, kāds pienāktos kopuzņēmuma ieguldītājiem ar daļu mazākumu. Q-Cells ietekme nepārsniedz apjomu, kāds pienāktos jebkuram daļu mazākuma īpašniekam. Līdz ar 24,9 % kapitāla uzņēmums ieguldīja arī savas tehnoloģiskās prasmes saules bateriju izgatavošanā un tādēļ pretendēja uz noteiktu ietekmi to lēmumu pieņemšanā, kas bija saistīti ar līgumiem par sadarbību ar kopuzņēmumu. Vācija apgalvo, ka šīs noteiktu komerclēmumu ietekmēšanas tiesības bija nepieciešamas Q-Cells aizsardzībai, jo citādi nebūtu izslēgts, ka savu ietekmi Sovello vadībā Evergreen varēja izmantot galvenokārt savā labā. Turklāt esot vispārpieņemts, ka daļu mazākuma īpašniekiem ir atļauts iecelt savu pārstāvi uzraudzības padomē.

| (67) | Lai pamatotu argumentu, ka Q-Cells dalība tika noteikta 24,9 % apmērā ne tādēļ, lai saņemtu MVU piemaksu, Vācija norāda arī uz Vācijas uzņēmējsabiedrību tiesībām. Pirmkārt, Q-Cells ietekme atbilstot noteikumiem par daļu mazākuma īpašnieku aizsardzību. Šajā saistībā Vācija norāda uz Likuma par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību (Gesetz betreffend die Gesellschaften mit beschränkter Haftung – GmbH-Gesetz) 50., 61. un 66. pantu. Šajos pantos sabiedrības ar ierobežotu atbildību dalībniekiem, kuriem pieder 10 % daļu, ir piešķirtas noteiktas daļu mazākuma īpašnieku tiesības, piemēram, sasaukt dalībnieku sapulci un pieņemt lēmumus šajā sapulcē, kā arī likvidēt sabiedrību utt. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju Q-Cells ietekme nepārsniedz apjomu, kāds saskaņā ar Vācijas uzņēmējsabiedrību tiesībām pienākas daļu mazākuma īpašniekam ar vismaz 10 % pamatkapitāla daļu. Turklāt Vācija norāda, ka cits iemesls plašām Q-Cells tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā ir fakts, ka ar daļu tikai 24,9 % apmērā Q-Cells nav likumā noteiktā bloķējošā mazākuma vairāk nekā 25 % apmērā. Tādēļ Q-Cells neesošās likumiskās aizsardzības vietā attiecīgās tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanā esot noteiktas līgumos. |
| --- | --- |

(67)

Lai pamatotu argumentu, ka Q-Cells dalība tika noteikta 24,9 % apmērā ne tādēļ, lai saņemtu MVU piemaksu, Vācija norāda arī uz Vācijas uzņēmējsabiedrību tiesībām. Pirmkārt, Q-Cells ietekme atbilstot noteikumiem par daļu mazākuma īpašnieku aizsardzību. Šajā saistībā Vācija norāda uz Likuma par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību (Gesetz betreffend die Gesellschaften mit beschränkter Haftung – GmbH-Gesetz) 50., 61. un 66. pantu. Šajos pantos sabiedrības ar ierobežotu atbildību dalībniekiem, kuriem pieder 10 % daļu, ir piešķirtas noteiktas daļu mazākuma īpašnieku tiesības, piemēram, sasaukt dalībnieku sapulci un pieņemt lēmumus šajā sapulcē, kā arī likvidēt sabiedrību utt. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju Q-Cells ietekme nepārsniedz apjomu, kāds saskaņā ar Vācijas uzņēmējsabiedrību tiesībām pienākas daļu mazākuma īpašniekam ar vismaz 10 % pamatkapitāla daļu. Turklāt Vācija norāda, ka cits iemesls plašām Q-Cells tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanā ir fakts, ka ar daļu tikai 24,9 % apmērā Q-Cells nav likumā noteiktā bloķējošā mazākuma vairāk nekā 25 % apmērā. Tādēļ Q-Cells neesošās likumiskās aizsardzības vietā attiecīgās tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanā esot noteiktas līgumos.

5.5.   Kopsavilkuma teksts

| (68) | Vācija iebilst pret tiesisko pamatojumu, ar kādu Komisija ir uzsākusi procedūru, un apgalvo, ka paziņojumā esot iesniegusi pilnīgu un pareizu informāciju un tādēļ Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pants neesot piemērojams. Turklāt Vācija apgalvo, ka uzņēmuma MVU statusa novērtējumu Komisija varot veikt tikai, pamatojoties uz MVU definīcijas oficiālajiem kritērijiem (darbinieku skaitu un finanšu robežvērtībām), un, lai konstatētu, vai uzņēmums saskaras ar MVU raksturīgām grūtībām, tā nedrīkstot atsaukties uz papildu “nerakstītiem” kritērijiem. Vācija apstrīd, ka MVU piemaksa Sovello būtu piešķirta, pārkāpjot valsts atbalsta noteikumus, un apgalvo, ka neesot pamatoti Komisijas pieņēmumi par iespējamām manipulācijām. |
| --- | --- |

(68)

Vācija iebilst pret tiesisko pamatojumu, ar kādu Komisija ir uzsākusi procedūru, un apgalvo, ka paziņojumā esot iesniegusi pilnīgu un pareizu informāciju un tādēļ Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pants neesot piemērojams. Turklāt Vācija apgalvo, ka uzņēmuma MVU statusa novērtējumu Komisija varot veikt tikai, pamatojoties uz MVU definīcijas oficiālajiem kritērijiem (darbinieku skaitu un finanšu robežvērtībām), un, lai konstatētu, vai uzņēmums saskaras ar MVU raksturīgām grūtībām, tā nedrīkstot atsaukties uz papildu “nerakstītiem” kritērijiem. Vācija apstrīd, ka MVU piemaksa Sovello būtu piešķirta, pārkāpjot valsts atbalsta noteikumus, un apgalvo, ka neesot pamatoti Komisijas pieņēmumi par iespējamām manipulācijām.

| (69) | Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju paziņojuma iesniegšanas brīdī Sovello izpildīja MVU definīcijas kritērijus: Q-Cells uzņēmumā Sovello piederēja tikai daļu mazākums 24,9 % apmērā, un MVU definīcijas nozīmē tas nebija ne Sovello partneruzņēmums, ne saistīts uzņēmums. Tādēļ, aprēķinot MVU robežvērtības, nedrīkst ņemt vērā Q-Cells datus. Vācija apstrīd, ka paziņojuma iesniegšanas brīdī Q-Cells īstenoja lielāku ietekmi Sovello, nekā to būtu darījis ieguldītājs ar 24,9 % Sovello daļu. Turklāt Vācija uzskata, ka Sovello pilnā mērā saskārās ar MVU raksturīgām grūtībām un bez valsts atbalsta, tostarp MVU piemaksas, ieguldījumu projekts nebūtu īstenots. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju paziņojuma iesniegšanas brīdī Sovello izpildīja MVU definīcijas kritērijus: Q-Cells uzņēmumā Sovello piederēja tikai daļu mazākums 24,9 % apmērā, un MVU definīcijas nozīmē tas nebija ne Sovello partneruzņēmums, ne saistīts uzņēmums. Tādēļ, aprēķinot MVU robežvērtības, nedrīkst ņemt vērā Q-Cells datus. Vācija apstrīd, ka paziņojuma iesniegšanas brīdī Q-Cells īstenoja lielāku ietekmi Sovello, nekā to būtu darījis ieguldītājs ar 24,9 % Sovello daļu. Turklāt Vācija uzskata, ka Sovello pilnā mērā saskārās ar MVU raksturīgām grūtībām un bez valsts atbalsta, tostarp MVU piemaksas, ieguldījumu projekts nebūtu īstenots.

6.   ATBALSTA TIESISKAIS NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Sākotnējās piezīmes

| (70) | Komisija 2006. gada 7. jūnijā (papildus reģionālajam atbalstam) apstiprināja MVU piemaksu Sovello 15 % no BDE apmērā. Vēlāk Komisija atklāja norādes, ka šis pirmais lēmums, iespējams, bija balstīts uz nepareizu informāciju, kas iesniegta sākotnējā paziņojumā; tā kā noteiktajos apstākļos attiecībā uz izmeklēšanas rezultātu būtiska bija jebkura informācija, 2008. gada 17. jūnijā Komisija nolēma uzsākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru par attiecīgo atbalstu, lai atceltu Lēmumu N 426/05 un pieņemtu jaunu lēmumu (kopš 2009. gada 1. decembrī ir stājies spēkā Lisabonas līgums, Komisijas jaunus juridiskus aktus vācu valodas redakcijā vairs nevar dēvēt par “Entscheidung”, bet gan par “Beschluss”). |
| --- | --- |

(70)

Komisija 2006. gada 7. jūnijā (papildus reģionālajam atbalstam) apstiprināja MVU piemaksu Sovello 15 % no BDE apmērā. Vēlāk Komisija atklāja norādes, ka šis pirmais lēmums, iespējams, bija balstīts uz nepareizu informāciju, kas iesniegta sākotnējā paziņojumā; tā kā noteiktajos apstākļos attiecībā uz izmeklēšanas rezultātu būtiska bija jebkura informācija, 2008. gada 17. jūnijā Komisija nolēma uzsākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru par attiecīgo atbalstu, lai atceltu Lēmumu N 426/05 un pieņemtu jaunu lēmumu (kopš 2009. gada 1. decembrī ir stājies spēkā Lisabonas līgums, Komisijas jaunus juridiskus aktus vācu valodas redakcijā vairs nevar dēvēt par “Entscheidung”, bet gan par “Beschluss”).

6.2.   Paziņošanas pienākums, juridiskais pamats un piemērojamie tiesību akti

| (71) | Vācija paziņoja par Sovello piešķirto MVU piemaksu 2005. gada 29. augusta vēstulē, kuras saņemšana tika reģistrēta 2005. gada 1. septembrī. |
| --- | --- |

(71)

Vācija paziņoja par Sovello piešķirto MVU piemaksu 2005. gada 29. augusta vēstulē, kuras saņemšana tika reģistrēta 2005. gada 1. septembrī.

| (72) | MVU piemaksu Sovello piešķīra 2005. gada 21. aprīlī (ar nosacījumu, ka tiks saņemts Komisijas apstiprinājums) papildus reģionālajam atbalstam, kas likumīgi sniegts saskaņā ar Kopienas uzdevuma shēmu Vācijā. Šī shēma paredz nepārprotamu noteikumu (25), ka Vācijai atsevišķi jāpaziņo par visām MVU piemaksām, kas pārsniedz MVU grupu atbrīvojuma regulā noteikto robežu, kad jāpaziņo par konkrētu atbalstu. Saskaņā ar MVU grupu atbrīvojuma regulu, kas bija spēkā paziņojuma iesniegšanas brīdī, visā Eiropas Savienībā ir atļauts ieguldījumu atbalsts MVU ar atbalsta intensitāti 7,5 % neto dotācijas ekvivalenta (NDE) vidējiem uzņēmumiem un ar 15 % no NDE – maziem uzņēmumiem. Ja atbalsta saņēmējs atrodas atbalstāmā reģionā, saskaņā ar MVU grupu atbrīvojuma regulu atbrīvots ir atbalsts arī līdz 1998. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnēs atļautajai summai, pieskaitot papildu MVU piemaksu. Tomēr MVU grupu atbrīvojuma regula neparedz atbrīvojumu noteiktiem projektiem ar attiecināmajām izmaksām vairāk nekā 25 miljonu euro apmērā vai projektiem, kuriem bruto atbalsts pārsniedz 15 miljonus euro. Par šādu atbalstu ir jāpaziņo atsevišķi. |
| --- | --- |

(72)

MVU piemaksu Sovello piešķīra 2005. gada 21. aprīlī (ar nosacījumu, ka tiks saņemts Komisijas apstiprinājums) papildus reģionālajam atbalstam, kas likumīgi sniegts saskaņā ar Kopienas uzdevuma shēmu Vācijā. Šī shēma paredz nepārprotamu noteikumu (25), ka Vācijai atsevišķi jāpaziņo par visām MVU piemaksām, kas pārsniedz MVU grupu atbrīvojuma regulā noteikto robežu, kad jāpaziņo par konkrētu atbalstu. Saskaņā ar MVU grupu atbrīvojuma regulu, kas bija spēkā paziņojuma iesniegšanas brīdī, visā Eiropas Savienībā ir atļauts ieguldījumu atbalsts MVU ar atbalsta intensitāti 7,5 % neto dotācijas ekvivalenta (NDE) vidējiem uzņēmumiem un ar 15 % no NDE – maziem uzņēmumiem. Ja atbalsta saņēmējs atrodas atbalstāmā reģionā, saskaņā ar MVU grupu atbrīvojuma regulu atbrīvots ir atbalsts arī līdz 1998. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnēs atļautajai summai, pieskaitot papildu MVU piemaksu. Tomēr MVU grupu atbrīvojuma regula neparedz atbrīvojumu noteiktiem projektiem ar attiecināmajām izmaksām vairāk nekā 25 miljonu euro apmērā vai projektiem, kuriem bruto atbalsts pārsniedz 15 miljonus euro. Par šādu atbalstu ir jāpaziņo atsevišķi.

| (73) | Pārbaudot, vai uzņēmums ir MVU, Komisija izmanto MVU Ieteikumu. |
| --- | --- |

(73)

Pārbaudot, vai uzņēmums ir MVU, Komisija izmanto MVU Ieteikumu.

6.3.   
  Sovello MVU statusa pārbaude

6.3.1.   Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. panta piemērojamība

| (74) | Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantā ir teikts: “Komisija var atcelt lēmumu (..) pēc tam, kad attiecīgai dalībvalstij dota iespēja iesniegt savas piezīmes, ja attiecīgais lēmums pamatojas uz nepareizu informāciju, kas sniegta saskaņā ar procedūru un kas bija izšķirošais faktors lēmuma pieņemšanā. Pirms kāda lēmuma atcelšanas un jauna lēmuma pieņemšanas Komisija sāk formālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar 4. panta 4. punktu. (..)” |
| --- | --- |

(74)

Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantā ir teikts: “Komisija var atcelt lēmumu (..) pēc tam, kad attiecīgai dalībvalstij dota iespēja iesniegt savas piezīmes, ja attiecīgais lēmums pamatojas uz nepareizu informāciju, kas sniegta saskaņā ar procedūru un kas bija izšķirošais faktors lēmuma pieņemšanā. Pirms kāda lēmuma atcelšanas un jauna lēmuma pieņemšanas Komisija sāk formālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar 4. panta 4. punktu. (..)”

| (75) | Vācija apstrīd, ka kādā iepriekšējās izmeklēšanas brīdī būtu iesniegta nepareiza vai nepilnīga informācija, jo a) esot iesniegta visa saskaņā ar Komisijas paziņojumu par paraugpaziņojumu pieprasītā informācija un b) neviena no Komisijas Ieteikumā paredzētajām attiecīgajām pārbaudēm un noteikumiem neparedzot iesniegt papildu informāciju par kopuzņēmuma strukturālo uzbūvi vai uzņēmuma statūtiem. |
| --- | --- |

(75)

Vācija apstrīd, ka kādā iepriekšējās izmeklēšanas brīdī būtu iesniegta nepareiza vai nepilnīga informācija, jo a) esot iesniegta visa saskaņā ar Komisijas paziņojumu par paraugpaziņojumu pieprasītā informācija un b) neviena no Komisijas Ieteikumā paredzētajām attiecīgajām pārbaudēm un noteikumiem neparedzot iesniegt papildu informāciju par kopuzņēmuma strukturālo uzbūvi vai uzņēmuma statūtiem.

| (76) | Tomēr saskaņā ar Komisijas paziņojumu par paraugpaziņojumu attiecīgais paraugpaziņojums nav obligāti jāizmanto, un tas ir minēts tikai kā paraugs, un šie paziņojumi neietekmē pārbaudes un izmeklēšanu saskaņā ar dalībvalstu un Eiropas Savienības tiesību aktiem. Iepriekšējās izmeklēšanas laikā Komisija aicināja Vāciju iesniegt zvērestam pielīdzināmu Q-Cells apliecinājumu, saskaņā ar kuru šis uzņēmuma dalībnieks neizpilda nevienu no MVU Ieteikuma pielikuma 3. panta 3. punkta a) līdz d) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem (26), vai, ja tas nav iespējams, iesniegt Sovello statūtu kopiju. 2005. gada 28. oktobrī Vācija iesniedza šādu zvērestam pielīdzināmu Q-Cells apliecinājumu. Tā kā paziņotā atbalsta iepriekšējās izmeklēšanas laikā Sovello dalībnieku struktūra mainījās, pievienojoties trešajam kopuzņēmuma dalībniekam (REC), arī par šo jauno uzņēmuma dalībnieku (2006. gada 4. aprīlī) Vācija iesniedza zvērestam pielīdzināmu apliecinājumu. Lēmumu N 426/05 pieņēma pēc iepriekšējās izmeklēšanas pabeigšanas, pamatojoties uz šo Vācijas iesniegto informāciju. |
| --- | --- |

(76)

Tomēr saskaņā ar Komisijas paziņojumu par paraugpaziņojumu attiecīgais paraugpaziņojums nav obligāti jāizmanto, un tas ir minēts tikai kā paraugs, un šie paziņojumi neietekmē pārbaudes un izmeklēšanu saskaņā ar dalībvalstu un Eiropas Savienības tiesību aktiem. Iepriekšējās izmeklēšanas laikā Komisija aicināja Vāciju iesniegt zvērestam pielīdzināmu Q-Cells apliecinājumu, saskaņā ar kuru šis uzņēmuma dalībnieks neizpilda nevienu no MVU Ieteikuma pielikuma 3. panta 3. punkta a) līdz d) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem (26), vai, ja tas nav iespējams, iesniegt Sovello statūtu kopiju. 2005. gada 28. oktobrī Vācija iesniedza šādu zvērestam pielīdzināmu Q-Cells apliecinājumu. Tā kā paziņotā atbalsta iepriekšējās izmeklēšanas laikā Sovello dalībnieku struktūra mainījās, pievienojoties trešajam kopuzņēmuma dalībniekam (REC), arī par šo jauno uzņēmuma dalībnieku (2006. gada 4. aprīlī) Vācija iesniedza zvērestam pielīdzināmu apliecinājumu. Lēmumu N 426/05 pieņēma pēc iepriekšējās izmeklēšanas pabeigšanas, pamatojoties uz šo Vācijas iesniegto informāciju.

| (77) | Komisijai bija jāpārbauda, vai atbalsta saņēmējs bija MVU. Ja iepriekšējās izmeklēšanas laikā eksistēja dokumenti, kuros rakstveidā skaidri ir noteikts, ka kopuzņēmuma dalībnieku struktūra tika veidota tā, lai būtu izpildīti MVU definīcijas kritēriji, vai no kuriem nepārprotami izriet nodoms mainīt uzņēmuma struktūru, tiklīdz ir garantēta MVU piemaksas piešķiršana, nevar argumentēt, ka šī informācija katrā ziņā nebūtu bijusi būtiska, pārbaudot attiecīgā kopuzņēmuma MVU statusu, vai tai nebūtu bijusi izšķiroša nozīme lēmuma pieņemšanā. |
| --- | --- |

(77)

Komisijai bija jāpārbauda, vai atbalsta saņēmējs bija MVU. Ja iepriekšējās izmeklēšanas laikā eksistēja dokumenti, kuros rakstveidā skaidri ir noteikts, ka kopuzņēmuma dalībnieku struktūra tika veidota tā, lai būtu izpildīti MVU definīcijas kritēriji, vai no kuriem nepārprotami izriet nodoms mainīt uzņēmuma struktūru, tiklīdz ir garantēta MVU piemaksas piešķiršana, nevar argumentēt, ka šī informācija katrā ziņā nebūtu bijusi būtiska, pārbaudot attiecīgā kopuzņēmuma MVU statusu, vai tai nebūtu bijusi izšķiroša nozīme lēmuma pieņemšanā.

| (78) | Tā kā Komisijai šie dokumenti (Heads of Agreement, statūti, pirmais kopuzņēmuma pamatlīgums un otrais kopuzņēmuma pamatlīgums) netika iesniegti, tās toreizējais priekšstats par attiecīgajiem apstākļiem bija nepilnīgs, tādēļ tās sākotnējais pozitīvais lēmums par MVU piemaksu Sovello bija balstīts uz nepilnīgu un līdz ar to nepareizu informāciju. |
| --- | --- |

(78)

Tā kā Komisijai šie dokumenti (Heads of Agreement, statūti, pirmais kopuzņēmuma pamatlīgums un otrais kopuzņēmuma pamatlīgums) netika iesniegti, tās toreizējais priekšstats par attiecīgajiem apstākļiem bija nepilnīgs, tādēļ tās sākotnējais pozitīvais lēmums par MVU piemaksu Sovello bija balstīts uz nepilnīgu un līdz ar to nepareizu informāciju.

| (79) | Komisija uzskata, ka Vācijai bija pienākums iesniegt visu toreiz pieejamo un Lēmuma N 426/05 pieņemšanai būtisko informāciju. Ņemot to vērā, Komisija secina, ka Vācijas iesniegtā informācija bija nepilnīga un līdz ar to nepareiza. Tādēļ piemēro Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantu, kas paredz objektīvu procedūru, lai Komisija varētu atcelt nepareizus lēmumus. |
| --- | --- |

(79)

Komisija uzskata, ka Vācijai bija pienākums iesniegt visu toreiz pieejamo un Lēmuma N 426/05 pieņemšanai būtisko informāciju. Ņemot to vērā, Komisija secina, ka Vācijas iesniegtā informācija bija nepilnīga un līdz ar to nepareiza. Tādēļ piemēro Regulas (EK) Nr. 659/1999 9. pantu, kas paredz objektīvu procedūru, lai Komisija varētu atcelt nepareizus lēmumus.

| (80) | Saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem Vācijai bija jāpārbauda, vai MVU definīcija netiek apieta. Vācijas tiesiskajā regulējumā (27), uz kura pamata tika piešķirta MVU piemaksa, MVU statusa noteikti nav – pat izpildot MVU definīcijas oficiālos kritērijus – gadījumā, kad lieliem uzņēmumiem ir faktiska kontrole, kā arī saimnieciskām vienībām, kuras no ekonomiskā viedokļa nevar uzskatīt par MVU. |
| --- | --- |

(80)

Saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem Vācijai bija jāpārbauda, vai MVU definīcija netiek apieta. Vācijas tiesiskajā regulējumā (27), uz kura pamata tika piešķirta MVU piemaksa, MVU statusa noteikti nav – pat izpildot MVU definīcijas oficiālos kritērijus – gadījumā, kad lieliem uzņēmumiem ir faktiska kontrole, kā arī saimnieciskām vienībām, kuras no ekonomiskā viedokļa nevar uzskatīt par MVU.

6.3.2.   “Papildu kritēriju” pieļaujamība, novērtējot MVU statusu

| (81) | Vācija apgalvo, ka, tā kā MVU Ieteikumā, neņemot vērā oficiālos robežvērtību kritērijus, nav skaidri definēti nekādi citi kritēriji, uzņēmuma MVU statusa pārbaudē galvenajiem esot jābūt oficiālajiem kritērijiem, lai būtu nodrošināta juridiskā noteiktība un Komisijas atbalsta kontroles politikas paredzamība. Tāpat Vācija argumentē, ka iespējamus papildu kritērijus varētu ieviest tikai, piemērojoties MVU definīcijai, nevis individuālu gadījumu kontekstā. |
| --- | --- |

(81)

Vācija apgalvo, ka, tā kā MVU Ieteikumā, neņemot vērā oficiālos robežvērtību kritērijus, nav skaidri definēti nekādi citi kritēriji, uzņēmuma MVU statusa pārbaudē galvenajiem esot jābūt oficiālajiem kritērijiem, lai būtu nodrošināta juridiskā noteiktība un Komisijas atbalsta kontroles politikas paredzamība. Tāpat Vācija argumentē, ka iespējamus papildu kritērijus varētu ieviest tikai, piemērojoties MVU definīcijai, nevis individuālu gadījumu kontekstā.

| (82) | Attiecībā uz partneruzņēmumu definīciju Komisijas Ieteikums faktiski neparedz nekādu citu kritēriju, izņemot robežvērtību 25 % apmērā no kapitāla vai balsstiesībām. Tajā nav arī īpaša aizlieguma apiet noteikumus. Tomēr atbalsta kontrolē Komisijai ir noteikta rīcības brīvība, lai iekšējo tirgu varētu aizsargāt no nepamatotiem konkurences izkropļojumiem. |
| --- | --- |

(82)

Attiecībā uz partneruzņēmumu definīciju Komisijas Ieteikums faktiski neparedz nekādu citu kritēriju, izņemot robežvērtību 25 % apmērā no kapitāla vai balsstiesībām. Tajā nav arī īpaša aizlieguma apiet noteikumus. Tomēr atbalsta kontrolē Komisijai ir noteikta rīcības brīvība, lai iekšējo tirgu varētu aizsargāt no nepamatotiem konkurences izkropļojumiem.

| (83) | Komisija piekrīt, ka, piemērojot valsts atbalsta noteikumus, ir nepieciešama juridiskā noteiktība un pārskatāmība. Tādēļ pārbaudes, kas pārsniedz oficiālo kritēriju piemērošanu, noteikti ir jāveic tikai retos izņēmuma gadījumos, kuros nepārprotami var pamatoties uz to, ka ir notikusi noteikumu apiešana. |
| --- | --- |

(83)

Komisija piekrīt, ka, piemērojot valsts atbalsta noteikumus, ir nepieciešama juridiskā noteiktība un pārskatāmība. Tādēļ pārbaudes, kas pārsniedz oficiālo kritēriju piemērošanu, noteikti ir jāveic tikai retos izņēmuma gadījumos, kuros nepārprotami var pamatoties uz to, ka ir notikusi noteikumu apiešana.

| (84) | Tomēr papildus MVU definīcijai Komisija nepiemēro nekādus “papildu kritērijus”, bet tikai veic plašāku, nevis vienkārši formālu analīzi, kurai ir jābūt iespējamai, ja, pamatojoties uz MVU grupu atbrīvojuma regulas 6. pantu, Komisijai ir jālemj par konkrētu atbalstu. Šādā veidā Komisija pārliecinās, kas MVU piemaksas tiek piešķirtas tikai īstiem MVU, kuru lielums tiem faktiski rada grūtības, nevis uzņēmumiem, kuriem ar saistītu uzņēmumu un/vai partneruzņēmumu starpniecību ir pieejami tādi finanšu resursi un palīdzība, kāda nav pieejama līdzīga lieluma konkurentiem. Līdz ar to ir nodrošināts, ka tiek ņemti vērā tikai īsti MVU, jo ir jābūt veidam, kā izslēgt juridiskas struktūras, ar kuru palīdzību tiek apieta MVU definīcija. Šī pieeja atbilst Eiropas Kopienu Tiesas praksei lietās Solar Tech un Pollmeier (sk. iepriekš 20. un 21. zemsvītras piezīmi), kurās Eiropas Savienības tiesas ir atzinušas, ka Komisija neapstiprina MVU piemaksas piešķiršanu, ja ir notikusi noteikumu apiešana. Līdz ar to MVU definīcija netieši paredz, ka to nepiemēro, ja ir šāds risks un kritēriji tiek ievēroti tikai formāli. |
| --- | --- |

(84)

Tomēr papildus MVU definīcijai Komisija nepiemēro nekādus “papildu kritērijus”, bet tikai veic plašāku, nevis vienkārši formālu analīzi, kurai ir jābūt iespējamai, ja, pamatojoties uz MVU grupu atbrīvojuma regulas 6. pantu, Komisijai ir jālemj par konkrētu atbalstu. Šādā veidā Komisija pārliecinās, kas MVU piemaksas tiek piešķirtas tikai īstiem MVU, kuru lielums tiem faktiski rada grūtības, nevis uzņēmumiem, kuriem ar saistītu uzņēmumu un/vai partneruzņēmumu starpniecību ir pieejami tādi finanšu resursi un palīdzība, kāda nav pieejama līdzīga lieluma konkurentiem. Līdz ar to ir nodrošināts, ka tiek ņemti vērā tikai īsti MVU, jo ir jābūt veidam, kā izslēgt juridiskas struktūras, ar kuru palīdzību tiek apieta MVU definīcija. Šī pieeja atbilst Eiropas Kopienu Tiesas praksei lietās Solar Tech un Pollmeier (sk. iepriekš 20. un 21. zemsvītras piezīmi), kurās Eiropas Savienības tiesas ir atzinušas, ka Komisija neapstiprina MVU piemaksas piešķiršanu, ja ir notikusi noteikumu apiešana. Līdz ar to MVU definīcija netieši paredz, ka to nepiemēro, ja ir šāds risks un kritēriji tiek ievēroti tikai formāli.

| (85) | Nav pamatots Vācijas arguments, ka apstākļi Sovello lietā atšķiroties no apstākļiem lietās Solar Tech un Pollmeier un ka tiesu prakse esot balstīta uz 1996. gada MVU Ieteikumu un tādēļ to nevarot attiecināt uz pašreizējo MVU definīciju. MVU Ieteikumā 2003/361/EK atkārtoti tika ietverti un tikai precizēti 1996. gada MVU Ieteikuma būtiskākie kritēriji attiecībā uz partneruzņēmumu (kapitāla vai balsstiesību daļa 25 % apmērā vai vairāk). Tā kā aizvien ir risks, ka var apiet arī visplašākos un precīzākos kritērijus, katrā ziņā ir jābūt iespējamam nepieļaut mēģinājumus apiet spēkā esošo MVU definīciju. Šajā izpratnē tiesas ir apstiprinājušas arī vispārēju principu, ka nav pieļaujama nekāda noteikumu apiešana. |
| --- | --- |

(85)

Nav pamatots Vācijas arguments, ka apstākļi Sovello lietā atšķiroties no apstākļiem lietās Solar Tech un Pollmeier un ka tiesu prakse esot balstīta uz 1996. gada MVU Ieteikumu un tādēļ to nevarot attiecināt uz pašreizējo MVU definīciju. MVU Ieteikumā 2003/361/EK atkārtoti tika ietverti un tikai precizēti 1996. gada MVU Ieteikuma būtiskākie kritēriji attiecībā uz partneruzņēmumu (kapitāla vai balsstiesību daļa 25 % apmērā vai vairāk). Tā kā aizvien ir risks, ka var apiet arī visplašākos un precīzākos kritērijus, katrā ziņā ir jābūt iespējamam nepieļaut mēģinājumus apiet spēkā esošo MVU definīciju. Šajā izpratnē tiesas ir apstiprinājušas arī vispārēju principu, ka nav pieļaujama nekāda noteikumu apiešana.

6.3.3.   Uzņēmuma dokumenti un apstākļi

| (86) | Uzņēmuma dokumentos (Heads of Agreement, Sovello2005. gada 13. janvāra statūtos un pirmajā kopuzņēmuma pamatlīgumā) ir nepārprotamas norādes, ka uzņēmuma sākotnējā struktūra tika veidota ar nodomu saņemt MVU piemaksu. Šajā saistībā Heads of Agreement 5. punktā ir pilnīgi skaidri paredzēts:
  “The Parties understand that, in order to qualify for maximum grants, it is in the interest of JVCo that Q restricts its equity portion of JVCo until such time that either E or JVCo are no longer categorised as “small or medium enterprises’ under the rules for investment grants etc., or that this restriction becomes null and void. As such, .” (Lai pretendētu uz pēc iespējas lielāku atbalstu, partneri uzskata, ka JVCo interesēs ir tas, ka Q ierobežos savu dalību JVCo tikmēr, kamēr saskaņā ar ieguldījumu atbalsta u. c. noteikumiem E vai kopuzņēmums vairs netiks atzīts par “mazu vai vidēju uzņēmumu” vai šis ierobežojums tiks atcelts. Šajā saistībā .)” (28)
  (Komisijas izcēlums) |
| --- | --- |

(86)

Uzņēmuma dokumentos (Heads of Agreement, Sovello2005. gada 13. janvāra statūtos un pirmajā kopuzņēmuma pamatlīgumā) ir nepārprotamas norādes, ka uzņēmuma sākotnējā struktūra tika veidota ar nodomu saņemt MVU piemaksu. Šajā saistībā Heads of Agreement 5. punktā ir pilnīgi skaidri paredzēts:

“The Parties understand that, in order to qualify for maximum grants, it is in the interest of JVCo that Q restricts its equity portion of JVCo until such time that either E or JVCo are no longer categorised as “small or medium enterprises’ under the rules for investment grants etc., or that this restriction becomes null and void. As such, .” (Lai pretendētu uz pēc iespējas lielāku atbalstu, partneri uzskata, ka JVCo interesēs ir tas, ka Q ierobežos savu dalību JVCo tikmēr, kamēr saskaņā ar ieguldījumu atbalsta u. c. noteikumiem E vai kopuzņēmums vairs netiks atzīts par “mazu vai vidēju uzņēmumu” vai šis ierobežojums tiks atcelts. Šajā saistībā .)” (28)
  (Komisijas izcēlums)

| (87) | Šo skaidro nodomu apstiprina pirmā kopuzņēmuma pamatlīguma 2.5. panta c) apakšpunkts:
  “The Parties shall use reasonable best efforts as soon as reasonably practicable following the Closing Date, by VentureCo; and to obtain the funds necessary to fund to VentureCo the amounts specified in Section 2.4 (b) and 2.4 (c) when due.” (Līgumslēdzējas puses pieliek visas pūles, lai pēc iespējas ātrāk pēc termiņa beigām ; un ka, pienākot maksājumu termiņam, kopuzņēmums saņems savam finansējumam nepieciešamos līdzekļus saskaņā ar 2.4. nodaļas b) un c) apakšpunktu.) (Komisijas izcēlums) |
| --- | --- |

(87)

Šo skaidro nodomu apstiprina pirmā kopuzņēmuma pamatlīguma 2.5. panta c) apakšpunkts:

“The Parties shall use reasonable best efforts as soon as reasonably practicable following the Closing Date, by VentureCo; and to obtain the funds necessary to fund to VentureCo the amounts specified in Section 2.4 (b) and 2.4 (c) when due.” (Līgumslēdzējas puses pieliek visas pūles, lai pēc iespējas ātrāk pēc termiņa beigām ; un ka, pienākot maksājumu termiņam, kopuzņēmums saņems savam finansējumam nepieciešamos līdzekļus saskaņā ar 2.4. nodaļas b) un c) apakšpunktu.) (Komisijas izcēlums)

| (88) | Vairāki elementi liecina, ka Evergreen un Q-Cells jau sākotnēji vēlējās abiem partneriem piešķirt vienādas tiesības, tiklīdz būs nodrošināta MVU piemaksas piešķiršana:






  — | Pirmā kopuzņēmuma pamatlīguma 3. panta 6. punktā ir noteikts, ka gadījumā, ja saskaņā ar spēkā esošajiem valsts atbalsta noteikumiem Q-Cells būtu jāpalielina dalība EverQ līdz 50 % un tas neizraisītu to, ka kompetentās iestādes noraida valsts ieguldījumu atbalsta pieteikumu (..), Q-Cells tiks piedāvāts iegūt tikpat lielu EverQ procentuālo daļu kā Evergreen. Šajā kontekstā tiks piemērota lētāka cena. |
| --- | --- | --- |

(88)

Vairāki elementi liecina, ka Evergreen un Q-Cells jau sākotnēji vēlējās abiem partneriem piešķirt vienādas tiesības, tiklīdz būs nodrošināta MVU piemaksas piešķiršana:

—

Pirmā kopuzņēmuma pamatlīguma 3. panta 6. punktā ir noteikts, ka gadījumā, ja saskaņā ar spēkā esošajiem valsts atbalsta noteikumiem Q-Cells būtu jāpalielina dalība EverQ līdz 50 % un tas neizraisītu to, ka kompetentās iestādes noraida valsts ieguldījumu atbalsta pieteikumu (..), Q-Cells tiks piedāvāts iegūt tikpat lielu EverQ procentuālo daļu kā Evergreen. Šajā kontekstā tiks piemērota lētāka cena.

| — | Pirmā kopuzņēmuma pamatlīguma 3. panta 6. punktā pat ir paredzēts ārkārtas plāns, saskaņā ar kuru nepieciešamības gadījumā Q-Cells var palielināt savu uzņēmuma daļu citādā, nevis daļu kapitāla veidā:
  “If at the time of an Additional Financing request the Grant Impunity Notice cannot be obtained, the Parties shall enter into discussions as to whether Q can participate in the Additional Financing to the extent necessary to enable it , as provided herein, .” (Ja, pieprasot papildu finansējumu, nevar iegūt izziņu, ka uzņēmums nešaubīgi var pretendēt uz atbalstu, līgumslēdzējas puses rīko sarunas par to, vai Q var iesaistīties papildu finanšu līdzekļu iegūšanā tādā apmērā, kādā tas nepieciešams, lai .) (29)
  (Komisijas izcēlums) |
| --- | --- |

—

Pirmā kopuzņēmuma pamatlīguma 3. panta 6. punktā pat ir paredzēts ārkārtas plāns, saskaņā ar kuru nepieciešamības gadījumā Q-Cells var palielināt savu uzņēmuma daļu citādā, nevis daļu kapitāla veidā:

“If at the time of an Additional Financing request the Grant Impunity Notice cannot be obtained, the Parties shall enter into discussions as to whether Q can participate in the Additional Financing to the extent necessary to enable it , as provided herein, .” (Ja, pieprasot papildu finansējumu, nevar iegūt izziņu, ka uzņēmums nešaubīgi var pretendēt uz atbalstu, līgumslēdzējas puses rīko sarunas par to, vai Q var iesaistīties papildu finanšu līdzekļu iegūšanā tādā apmērā, kādā tas nepieciešams, lai .) (29)
  (Komisijas izcēlums)

| (89) | Komisija uzskata, ka statūtu, Heads of Agreement un pirmā kopuzņēmuma pamatlīguma noteikumi dod iespējas ietekmēt Sovello komerclēmumus un tās pārsniedz apjomu, kāds saskaņā ar tradicionālajām uzņēmējsabiedrību tiesībām var pienākties mazākuma dalībniekam ar 24,9 % dalību (tomēr kopuzņēmuma līgumā tas noteikti nav nekas neparasts). Heads of Agreement ir paredzēts:
  “The Governance of JVCo will generally be structured and balanced to take into account each Party’s relative economic interest in JVCo and the fact that E needs initially to have a higher degree of control of JVCo as a result of the materiality of the operations of JVCo relative to E’s operations on a consolidated basis. At the same time, the JVCo governance structure will include provisions that ensure .” (JVCo vadību strukturē un sadala tā, lai ņemtu vērā JVCo partneru attiecīgās ekonomiskās interese un faktu, ka sākumā E jāspēj īstenot lielāku kontroles apjomu JVCo, jo konsolidācijas dēļ JVCo komercdarbībai ir izšķiroša nozīme attiecībā uz E komercdarbību. Vienlaikus uz JVCo vadības struktūru attiecas nosacījumi, kas nodrošina, ka .) (Komisijas izcēlums) |
| --- | --- |

(89)

Komisija uzskata, ka statūtu, Heads of Agreement un pirmā kopuzņēmuma pamatlīguma noteikumi dod iespējas ietekmēt Sovello komerclēmumus un tās pārsniedz apjomu, kāds saskaņā ar tradicionālajām uzņēmējsabiedrību tiesībām var pienākties mazākuma dalībniekam ar 24,9 % dalību (tomēr kopuzņēmuma līgumā tas noteikti nav nekas neparasts). Heads of Agreement ir paredzēts:

“The Governance of JVCo will generally be structured and balanced to take into account each Party’s relative economic interest in JVCo and the fact that E needs initially to have a higher degree of control of JVCo as a result of the materiality of the operations of JVCo relative to E’s operations on a consolidated basis. At the same time, the JVCo governance structure will include provisions that ensure .” (JVCo vadību strukturē un sadala tā, lai ņemtu vērā JVCo partneru attiecīgās ekonomiskās interese un faktu, ka sākumā E jāspēj īstenot lielāku kontroles apjomu JVCo, jo konsolidācijas dēļ JVCo komercdarbībai ir izšķiroša nozīme attiecībā uz E komercdarbību. Vienlaikus uz JVCo vadības struktūru attiecas nosacījumi, kas nodrošina, ka .) (Komisijas izcēlums)

| (90) | Tāpat Heads of Agreement ir teikts, ka kopīgi saskaņotā veidā partneri vienojas noteikt, ka konkrētiem nozīmīgiem komerclēmumiem ir nepieciešama abu partneru piekrišana. |
| --- | --- |

(90)

Tāpat Heads of Agreement ir teikts, ka kopīgi saskaņotā veidā partneri vienojas noteikt, ka konkrētiem nozīmīgiem komerclēmumiem ir nepieciešama abu partneru piekrišana.

| (91) | Sākotnējos Sovello statūtos ir paredzēts:






  — | Uzraudzības padomi veido trīs locekļi (Evergreen ieceļ divus locekļus, ieskaitot arī priekšsēdētāju, kuram jābūt “pieņemamam”Q-Cells; vienu locekli (un vienlaikus priekšsēdētāja vietnieku) ieceļ un atlaiž Q-Cells. |
| --- | --- | --- |

(91)

Sākotnējos Sovello statūtos ir paredzēts:

—

Uzraudzības padomi veido trīs locekļi (Evergreen ieceļ divus locekļus, ieskaitot arī priekšsēdētāju, kuram jābūt “pieņemamam”Q-Cells; vienu locekli (un vienlaikus priekšsēdētāja vietnieku) ieceļ un atlaiž Q-Cells.

| — | Dažādiem būtiskiem komerclēmumiem (gada plāna un bilances apstiprināšana; stratēģiski lēmumi par grafikiem un ražošanas apjomu, jaudas paplašināšanu, plātņu/bateriju pārdošanu papildus moduļiem; prečzīmju un to nosaukumu noteikšana, vienošanās intelektuālā īpašuma jomā utt.) ir nepieciešama vismaz viena Evergreen un Q-Cells iecelta vadības pārstāvja piekrišana. |
| --- | --- |

—

Dažādiem būtiskiem komerclēmumiem (gada plāna un bilances apstiprināšana; stratēģiski lēmumi par grafikiem un ražošanas apjomu, jaudas paplašināšanu, plātņu/bateriju pārdošanu papildus moduļiem; prečzīmju un to nosaukumu noteikšana, vienošanās intelektuālā īpašuma jomā utt.) ir nepieciešama vismaz viena Evergreen un Q-Cells iecelta vadības pārstāvja piekrišana.

| (92) | Tā kā līdz ar to Q-Cells ir būtiskas lēmumu pieņemšanas tiesības, nav pamatots Vācijas arguments, ka vairāk nekā 75 % dalība Evergreen esot vajadzīga, lai aizsargātu savas intereses (un Q-Cells dalība 24,9 % apmērā esot saistīta ar citiem, nevis noteikumu apiešanas centieniem). Komisija ņem vērā, ka sākumā Evergreen tiešām centās iegūt Sovello daļu vairākumu (sk. Heads of Agreement 5. punktu: “E will be required to own a majority interest in the equity of JVCo in the near term” (tuvākajā nākotnē E ir jāiegūst daļu vairākums JVCo pamatkapitālā)), tomēr procentuāli šāds vairākums būtu bijis arī citādāks (no 51 % līdz 75 %). |
| --- | --- |

(92)

Tā kā līdz ar to Q-Cells ir būtiskas lēmumu pieņemšanas tiesības, nav pamatots Vācijas arguments, ka vairāk nekā 75 % dalība Evergreen esot vajadzīga, lai aizsargātu savas intereses (un Q-Cells dalība 24,9 % apmērā esot saistīta ar citiem, nevis noteikumu apiešanas centieniem). Komisija ņem vērā, ka sākumā Evergreen tiešām centās iegūt Sovello daļu vairākumu (sk. Heads of Agreement 5. punktu: “E will be required to own a majority interest in the equity of JVCo in the near term” (tuvākajā nākotnē E ir jāiegūst daļu vairākums JVCo pamatkapitālā)), tomēr procentuāli šāds vairākums būtu bijis arī citādāks (no 51 % līdz 75 %).

| (93) | To, ka Q-Cells varēja ietekmēt stratēģiskus lēmumus, apstiprina arī 2004. gada Evergreen pārskats, kurā ir teikts:
  “the strategic partnership is ” ((stratēģiskā partnerība ) (Komisijas izcēlums)

  un
  “although initially a minority shareholder in the strategic partnership, ; as a result, we may be unable to take certain actions that we believe would be in our best interests, which, given the expected materiality of the strategic partnership to our combined operations, could significantly harm our business; further, we may be liable to third parties for the material decisions and actions of Q-Cells in the strategic partnership, which actions may harm the strategic partnership and our business” (neņemot vērā Q-Cells sākotnējo mazākuma dalībnieka statusu stratēģiskajā partnerībā, Q-Cells; tā rezultātā noteiktos apstākļos mēs nevarēsim pieņemt konkrētus lēmumus, kas, pēc mūsu domām, ir mūsu interesēs, bet kas, ņemot vērā stratēģiskās partnerības paredzamo nozīmi, varētu ļoti kaitēt mūsu kopīgai komercdarbībai; turklāt par nozīmīgiem Q-Cells lēmumiem un pasākumiem stratēģiskajā partnerībā mēs varētu būt atbildīgi attiecībā pret trešām personām, un Q-Cells pasākumi varētu kaitēt stratēģiskajai partnerībai un mūsu komercdarbībai). (Komisijas izcēlums) |
| --- | --- |

(93)

To, ka Q-Cells varēja ietekmēt stratēģiskus lēmumus, apstiprina arī 2004. gada Evergreen pārskats, kurā ir teikts:

“the strategic partnership is ” ((stratēģiskā partnerība ) (Komisijas izcēlums)

un

“although initially a minority shareholder in the strategic partnership, ; as a result, we may be unable to take certain actions that we believe would be in our best interests, which, given the expected materiality of the strategic partnership to our combined operations, could significantly harm our business; further, we may be liable to third parties for the material decisions and actions of Q-Cells in the strategic partnership, which actions may harm the strategic partnership and our business” (neņemot vērā Q-Cells sākotnējo mazākuma dalībnieka statusu stratēģiskajā partnerībā, Q-Cells; tā rezultātā noteiktos apstākļos mēs nevarēsim pieņemt konkrētus lēmumus, kas, pēc mūsu domām, ir mūsu interesēs, bet kas, ņemot vērā stratēģiskās partnerības paredzamo nozīmi, varētu ļoti kaitēt mūsu kopīgai komercdarbībai; turklāt par nozīmīgiem Q-Cells lēmumiem un pasākumiem stratēģiskajā partnerībā mēs varētu būt atbildīgi attiecībā pret trešām personām, un Q-Cells pasākumi varētu kaitēt stratēģiskajai partnerībai un mūsu komercdarbībai). (Komisijas izcēlums)

| (94) | Turpmāk minētie izvilkumi no Heads of Agreement liecina, ka attiecībā uz kopuzņēmuma darbību Q-Cells loma Sovello bija būtiska: | “It is anticipated that because the facility will be located in Germany near Q’s current operations, that Q will be a major source of transferred and seconded employees for JVCo. In addition, initially Q will take primary responsibility for recruiting new employees for the facility.” (Visticamāk, ņemot vērā rūpnīcas atrašanās vietu Vācijā Q pašreizējo ražotņu tuvumā, Q būs nozīmīgs uz JVCo nosūtītu un norīkotu darbinieku avots. Turklāt sākumā Q uzņemsies galveno atbildību par jaunu ražotnes darbinieku pieņemšanu darbā.) |
| --- | --- | --- |

(94)

Turpmāk minētie izvilkumi no Heads of Agreement liecina, ka attiecībā uz kopuzņēmuma darbību Q-Cells loma Sovello bija būtiska:

“It is anticipated that because the facility will be located in Germany near Q’s current operations, that Q will be a major source of transferred and seconded employees for JVCo. In addition, initially Q will take primary responsibility for recruiting new employees for the facility.” (Visticamāk, ņemot vērā rūpnīcas atrašanās vietu Vācijā Q pašreizējo ražotņu tuvumā, Q būs nozīmīgs uz JVCo nosūtītu un norīkotu darbinieku avots. Turklāt sākumā Q uzņemsies galveno atbildību par jaunu ražotnes darbinieku pieņemšanu darbā.)

| | “JVCo may outsource to a Party on a permanent or temporary basis, certain services (Infrastructure, management, operational and technology support and development, etc.) that can be provided by a party to JVCo on a more cost effective basis than if JVCo were to provide such services itself. In particular for the early phases of JVCo, both Parties commit to enter into agreements to supply necessary services to JVCo for a period of at least 2 years, until JVCo is in a position to function cost effectively without this support from its owner entities.” (Pastāvīgi vai uz laiku JVCo var pilnvarot kādu partneri sniegt konkrētus pakalpojumus (infrastruktūru, pārvaldību, ražošanas un tehnoloģisko atbalstu un izstrādi utt.), ja partneris tos var sniegt lētāk nekā JVCo. Jo īpaši JVCo sākuma stadijā abi partneri apņemas noslēgt nolīgumus par JVCo nepieciešamo pakalpojumu sniegšanu vismaz divu gadu laikposmā, kamēr JVCo spēs ekonomiski efektīvi darboties bez tā īpašnieku palīdzības.) |
| --- | --- |

“JVCo may outsource to a Party on a permanent or temporary basis, certain services (Infrastructure, management, operational and technology support and development, etc.) that can be provided by a party to JVCo on a more cost effective basis than if JVCo were to provide such services itself. In particular for the early phases of JVCo, both Parties commit to enter into agreements to supply necessary services to JVCo for a period of at least 2 years, until JVCo is in a position to function cost effectively without this support from its owner entities.” (Pastāvīgi vai uz laiku JVCo var pilnvarot kādu partneri sniegt konkrētus pakalpojumus (infrastruktūru, pārvaldību, ražošanas un tehnoloģisko atbalstu un izstrādi utt.), ja partneris tos var sniegt lētāk nekā JVCo. Jo īpaši JVCo sākuma stadijā abi partneri apņemas noslēgt nolīgumus par JVCo nepieciešamo pakalpojumu sniegšanu vismaz divu gadu laikposmā, kamēr JVCo spēs ekonomiski efektīvi darboties bez tā īpašnieku palīdzības.)

| | “For example, it is anticipated that because of the proximity of the JVCo facility to Q, that Q will be in a position to effectively provide JVCo with infrastructure services until such time as JVCo is able to provide such services independently.” (Tā, piemēram, tiek ņemts vērā, ka, pateicoties Q ģeogrāfiskajam tuvumam JVCo ražotnei, Q spēs sniegt JVCo infrastruktūras pakalpojumus līdz brīdim, kad JVCo pats spēs sniegt šādus pakalpojumus.) |
| --- | --- |

“For example, it is anticipated that because of the proximity of the JVCo facility to Q, that Q will be in a position to effectively provide JVCo with infrastructure services until such time as JVCo is able to provide such services independently.” (Tā, piemēram, tiek ņemts vērā, ka, pateicoties Q ģeogrāfiskajam tuvumam JVCo ražotnei, Q spēs sniegt JVCo infrastruktūras pakalpojumus līdz brīdim, kad JVCo pats spēs sniegt šādus pakalpojumus.)

| (95) | Arī pirmajā kopuzņēmuma pamatlīgumā ir minēti daudzi pakalpojumi, ko (abi partneri Q-Cells un Evergreen) var sniegt Sovello: vispārīgas konsultācijas pārvaldības jautājumos, atbalsts saistībā ar valsts ieguldījumu atbalsta pieprasīšanu, atbalsts saistībā ar apstiprinājumu pieprasījumiem Vācijā, atbalsts saistībā ar Vācijas administratīvā personāla izvēli un pieņemšanu darbā, atbalsts nodokļu jautājumos, konsultācijas komerciālās un ražošanas struktūras jautājumos, konsultācijas un atbalsts saistībā ar kapitāla piesaistīšanu, partneru piegādātāju starpniecība, konsultācijas saistībā ar partneru tehnoloģiju ieviešanu, tehnoloģiska palīdzība, atbalsts saistībā ar lokālas infrastruktūras ierīkošanu, personāla resursi un darbinieku pieņemšana darbā (pirmā kopuzņēmuma pamatlīguma 9.9. pants). Lai gan šajos dokumentos tiešām ir noteikts, ka šos pakalpojumus sniedz par tirgus cenām vai piemērojot principu “izmaksas plus peļņa”, tomēr tas viss liecina par ciešām Sovello un Q-Cells savstarpējām attiecībām. |
| --- | --- |

(95)

Arī pirmajā kopuzņēmuma pamatlīgumā ir minēti daudzi pakalpojumi, ko (abi partneri Q-Cells un Evergreen) var sniegt Sovello: vispārīgas konsultācijas pārvaldības jautājumos, atbalsts saistībā ar valsts ieguldījumu atbalsta pieprasīšanu, atbalsts saistībā ar apstiprinājumu pieprasījumiem Vācijā, atbalsts saistībā ar Vācijas administratīvā personāla izvēli un pieņemšanu darbā, atbalsts nodokļu jautājumos, konsultācijas komerciālās un ražošanas struktūras jautājumos, konsultācijas un atbalsts saistībā ar kapitāla piesaistīšanu, partneru piegādātāju starpniecība, konsultācijas saistībā ar partneru tehnoloģiju ieviešanu, tehnoloģiska palīdzība, atbalsts saistībā ar lokālas infrastruktūras ierīkošanu, personāla resursi un darbinieku pieņemšana darbā (pirmā kopuzņēmuma pamatlīguma 9.9. pants). Lai gan šajos dokumentos tiešām ir noteikts, ka šos pakalpojumus sniedz par tirgus cenām vai piemērojot principu “izmaksas plus peļņa”, tomēr tas viss liecina par ciešām Sovello un Q-Cells savstarpējām attiecībām.

| (96) | Partneru 2005. gada 24. janvāra paziņojumā presei ir teikts, ka “iecerētā rūpnīca, visticamāk, tiks būvēta zemesgabalā, kas atrodas jau esošo Q-Cells saules bateriju rūpnīcu tuvumā, un tādēļ varētu izmantot nozīmīgas sinerģijas ar Q-Cells darbību”. |
| --- | --- |

(96)

Partneru 2005. gada 24. janvāra paziņojumā presei ir teikts, ka “iecerētā rūpnīca, visticamāk, tiks būvēta zemesgabalā, kas atrodas jau esošo Q-Cells saules bateriju rūpnīcu tuvumā, un tādēļ varētu izmantot nozīmīgas sinerģijas ar Q-Cells darbību”.

| (97) | Turklāt, lai izveidotu Sovello, Q-Cells iegādājās fiktīvu sabiedrību, un šīs sabiedrības amatpersonas bija Q-Cells valdes priekšsēdētājs un finanšu direktors, turklāt Q-Cells vadītājam bija paraksta tiesības. |
| --- | --- |

(97)

Turklāt, lai izveidotu Sovello, Q-Cells iegādājās fiktīvu sabiedrību, un šīs sabiedrības amatpersonas bija Q-Cells valdes priekšsēdētājs un finanšu direktors, turklāt Q-Cells vadītājam bija paraksta tiesības.

| (98) | Q-Cells iecēla Sovello amatpersonu, un, neņemot vērā Vācijas argumentu, ka tas bijis tikai uz laiku un ka amatpersonu iecēlis arī Evergreen, arī tā ir norāde, ka vismaz kopuzņēmuma darbības sākumā attiecības starp Q-Cells un Sovello bija ļoti ciešas. |
| --- | --- |

(98)

Q-Cells iecēla Sovello amatpersonu, un, neņemot vērā Vācijas argumentu, ka tas bijis tikai uz laiku un ka amatpersonu iecēlis arī Evergreen, arī tā ir norāde, ka vismaz kopuzņēmuma darbības sākumā attiecības starp Q-Cells un Sovello bija ļoti ciešas.

| (99) | Vācija apgalvoja, ka ar citiem iespējamiem kopuzņēmuma partneriem Evergreen esot risinājis sarunas, pamatojoties uz vairāk nekā 75 % dalību, tomēr netika iesniegti nekādi atbilstīgi rakstveida pierādījumi. Dažās vēstulēs Vācija piedāvāja iesniegt zvērestam pielīdzināmus Evergreen un Q-Cells apliecinājumus par apsvērumiem, kas paskaidrotu 24,9 % dalību, tomēr galu galā tas netika izdarīts. |
| --- | --- |

(99)

Vācija apgalvoja, ka ar citiem iespējamiem kopuzņēmuma partneriem Evergreen esot risinājis sarunas, pamatojoties uz vairāk nekā 75 % dalību, tomēr netika iesniegti nekādi atbilstīgi rakstveida pierādījumi. Dažās vēstulēs Vācija piedāvāja iesniegt zvērestam pielīdzināmus Evergreen un Q-Cells apliecinājumus par apsvērumiem, kas paskaidrotu 24,9 % dalību, tomēr galu galā tas netika izdarīts.

| (100) | Ņemot to vērā, Komisija nevar piekrist argumentam, ka Q-Cells dalību 24,9 % apmērā neizbēgami izraisīja Vācijas uzņēmējsabiedrību tiesību piemērošana, nevis nodoms saņemt MVU piemaksu. |
| --- | --- |

(100)

Ņemot to vērā, Komisija nevar piekrist argumentam, ka Q-Cells dalību 24,9 % apmērā neizbēgami izraisīja Vācijas uzņēmējsabiedrību tiesību piemērošana, nevis nodoms saņemt MVU piemaksu.

| (101) | Komisiju nepārliecina Vācijas arguments, ka pirmajā kopuzņēmuma līgumā paredzētā iespēja Q-Cells palielināt savu dalību līdz 50 % esot atkarīga ne tikai no tā, vai saglabājas tiesības uz valsts atbalstu, bet gan arī no abu partneru lēmuma palielināt ražošanas jaudu, pamatojoties uz Sovello 1 ekonomiskiem panākumiem, jo pirmā kopuzņēmuma pamatlīguma 3. panta 6. punkta c) apakšpunktā ir teikts:
  “Papildu finanšu līdzekļi. Ja VentureCo papildus “Aggregate Equity Funding” (Kopējam pašu kapitālam) un “Alternative Funding” (Citam kapitālam) E un Q rakstveidā lūdz papildu finanšu līdzekļus (“Papildu finanšu līdzekļi”) un uzņēmuma dalībnieki attiecīgu kapitāla palielinājumu apstiprina, ievērojot dibināšanas līguma noteikumus (“Lūgums piešķirt Papildu finanšu līdzekļus”), spēkā ir šāds noteikums:






  i) | (“Izziņa, ka uzņēmums nešaubīgi var pretendēt uz atbalstu”) -, ka Q palielina savu dalību VentureCo līdz 50 %, vai ka pilnībā vai daļēji tiek atprasīts jau saņemtais valsts ieguldījumu atbalsts, Q rakstveidā piedāvā sniegt papildu finanšu līdzekļus tādā apmērā, kas Q ļauj iegūt dalību VentureCo tādā pašā procentuālā apmērā, kāds ir E (..) (nepārsniedzot E piederošo daļu. (..))”(Komisijas izcēlums) |
| --- | --- | --- |

(101)

Komisiju nepārliecina Vācijas arguments, ka pirmajā kopuzņēmuma līgumā paredzētā iespēja Q-Cells palielināt savu dalību līdz 50 % esot atkarīga ne tikai no tā, vai saglabājas tiesības uz valsts atbalstu, bet gan arī no abu partneru lēmuma palielināt ražošanas jaudu, pamatojoties uz Sovello 1 ekonomiskiem panākumiem, jo pirmā kopuzņēmuma pamatlīguma 3. panta 6. punkta c) apakšpunktā ir teikts:

“Papildu finanšu līdzekļi. Ja VentureCo papildus “Aggregate Equity Funding” (Kopējam pašu kapitālam) un “Alternative Funding” (Citam kapitālam) E un Q rakstveidā lūdz papildu finanšu līdzekļus (“Papildu finanšu līdzekļi”) un uzņēmuma dalībnieki attiecīgu kapitāla palielinājumu apstiprina, ievērojot dibināšanas līguma noteikumus (“Lūgums piešķirt Papildu finanšu līdzekļus”), spēkā ir šāds noteikums:

i)

(“Izziņa, ka uzņēmums nešaubīgi var pretendēt uz atbalstu”) -, ka Q palielina savu dalību VentureCo līdz 50 %, vai ka pilnībā vai daļēji tiek atprasīts jau saņemtais valsts ieguldījumu atbalsts, Q rakstveidā piedāvā sniegt papildu finanšu līdzekļus tādā apmērā, kas Q ļauj iegūt dalību VentureCo tādā pašā procentuālā apmērā, kāds ir E (..) (nepārsniedzot E piederošo daļu. (..))”(Komisijas izcēlums)

| (102) | Pēc dažādu uzņēmuma dokumentu rūpīgas pārbaudes Komisija ir secinājusi, ka Sovello īpašnieku un lēmumu pieņemšanas oficiālā struktūra, tostarp Q-Cells dalība 24,9 % apmērā un būtiska Q-Cells ietekme uz Sovello lēmumu pieņemšanas procesu, sākotnējā paziņojuma iesniegšanas brīdī faktiski apzināti un pamatīgi bija noteikta tā, lai Sovello varētu iegūt MVU statusu, kaut arī abu stratēģisko partneru mērķis jau sākotnēji bija izveidot līdztiesīgu partnerību uzreiz pēc tam, kad tiks saņemta MVU piemaksa. |
| --- | --- |

(102)

Pēc dažādu uzņēmuma dokumentu rūpīgas pārbaudes Komisija ir secinājusi, ka Sovello īpašnieku un lēmumu pieņemšanas oficiālā struktūra, tostarp Q-Cells dalība 24,9 % apmērā un būtiska Q-Cells ietekme uz Sovello lēmumu pieņemšanas procesu, sākotnējā paziņojuma iesniegšanas brīdī faktiski apzināti un pamatīgi bija noteikta tā, lai Sovello varētu iegūt MVU statusu, kaut arī abu stratēģisko partneru mērķis jau sākotnēji bija izveidot līdztiesīgu partnerību uzreiz pēc tam, kad tiks saņemta MVU piemaksa.

| (103) | Turklāt Vācija apgalvo, ka Q-Cells dalību pamatojot Vācijas uzņēmējsabiedrību tiesības. Konkrētāk Vācija argumentēja, ka veiksmīgai Sovello kopuzņēmuma attīstībai Evergreen ekonomisko panākumu sasniegšanā bija tik būtiska nozīme, ka Evergreen gribēja saglabāt maksimālas lēmumu pieņemšanas tiesības un ietekmi Sovello un šā iemesla dēļ Sovello attīstības pirmajā posmā nepiekrita, ka tam pieder ne vairāk kā 75 % pamatkapitāla un balsstiesību. Šo argumentu var interpretēt tikai tā, ka Evergreen nebija gatavs, ka Q-Cells iegūst 25 % vai vairāk kapitāla un balsstiesību. |
| --- | --- |

(103)

Turklāt Vācija apgalvo, ka Q-Cells dalību pamatojot Vācijas uzņēmējsabiedrību tiesības. Konkrētāk Vācija argumentēja, ka veiksmīgai Sovello kopuzņēmuma attīstībai Evergreen ekonomisko panākumu sasniegšanā bija tik būtiska nozīme, ka Evergreen gribēja saglabāt maksimālas lēmumu pieņemšanas tiesības un ietekmi Sovello un šā iemesla dēļ Sovello attīstības pirmajā posmā nepiekrita, ka tam pieder ne vairāk kā 75 % pamatkapitāla un balsstiesību. Šo argumentu var interpretēt tikai tā, ka Evergreen nebija gatavs, ka Q-Cells iegūst 25 % vai vairāk kapitāla un balsstiesību.

| (104) | Lai pierādītu šo argumentāciju un varētu novērtēt tās ticamību, Komisija analizēja Vācijas Likuma par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību un līdz ar to spēkā esošo valsts tiesību aktu noteikumus, jo Sovello AG nosaukums toreiz bija EverQ GmbH un uz to attiecās Likums par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību. |
| --- | --- |

(104)

Lai pierādītu šo argumentāciju un varētu novērtēt tās ticamību, Komisija analizēja Vācijas Likuma par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību un līdz ar to spēkā esošo valsts tiesību aktu noteikumus, jo Sovello AG nosaukums toreiz bija EverQ GmbH un uz to attiecās Likums par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību.

| (105) | Vācijas Likuma par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību 50., 61., 66. un 53. pantā ir nostiprinātas likumiskās mazākuma dalībnieku tiesības. 50., 61. un 66. pants attiecas uz to uzņēmuma dalībnieku tiesībām, kuriem ir balsstiesības vairāk nekā 10 % apmērā, un tādēļ šajā novērtējumā tiem nav nozīmes, jo Q-Cells pieder šāds daļu apmērs. Tikai 53. pantā ir paredzētas mazākuma dalībnieku tiesības, kas, ņemot vērā Q-Cells dalību 24,9 % apmērā, tam likumiski nepienākas. Saskaņā ar Likuma par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību 53. pantu mazākuma dalībnieki, kuriem ir vairāk nekā 25 % balsstiesību, var bloķēt sabiedrības ar ierobežotu atbildību dibināšanas līguma izmaiņas. Līdz ar to atbilstīgi likumam kā vairākuma dalībnieks ar 75 % balsstiesību Evergreen var pieņemt visus būtiskos komerclēmumus, arī par dibināšanas līguma izmaiņām. Ja noteikumi par lēmumu pieņemšanas tiesībām statūtos un kopuzņēmuma līgumā neparedzētu papildu lēmumu pieņemšanas tiesības Q-Cells, Vācijas izvirzītais arguments, ka Evergreen bija nepieciešama par 75 % lielāka daļa, būtu pamatots, un Q-Cells dalību 24,9 % apmērā varētu pamatot ar stingru likumā nostiprināto tiesību piemērošanu, līdz ar to nebūtu jāuzskata, ka tā liecina par fiktīvu uzņēmuma struktūru, kuras mērķis ir apiet MVU definīciju. |
| --- | --- |

(105)

Vācijas Likuma par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību 50., 61., 66. un 53. pantā ir nostiprinātas likumiskās mazākuma dalībnieku tiesības. 50., 61. un 66. pants attiecas uz to uzņēmuma dalībnieku tiesībām, kuriem ir balsstiesības vairāk nekā 10 % apmērā, un tādēļ šajā novērtējumā tiem nav nozīmes, jo Q-Cells pieder šāds daļu apmērs. Tikai 53. pantā ir paredzētas mazākuma dalībnieku tiesības, kas, ņemot vērā Q-Cells dalību 24,9 % apmērā, tam likumiski nepienākas. Saskaņā ar Likuma par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību 53. pantu mazākuma dalībnieki, kuriem ir vairāk nekā 25 % balsstiesību, var bloķēt sabiedrības ar ierobežotu atbildību dibināšanas līguma izmaiņas. Līdz ar to atbilstīgi likumam kā vairākuma dalībnieks ar 75 % balsstiesību Evergreen var pieņemt visus būtiskos komerclēmumus, arī par dibināšanas līguma izmaiņām. Ja noteikumi par lēmumu pieņemšanas tiesībām statūtos un kopuzņēmuma līgumā neparedzētu papildu lēmumu pieņemšanas tiesības Q-Cells, Vācijas izvirzītais arguments, ka Evergreen bija nepieciešama par 75 % lielāka daļa, būtu pamatots, un Q-Cells dalību 24,9 % apmērā varētu pamatot ar stingru likumā nostiprināto tiesību piemērošanu, līdz ar to nebūtu jāuzskata, ka tā liecina par fiktīvu uzņēmuma struktūru, kuras mērķis ir apiet MVU definīciju.

| (106) | Tomēr saskaņā ar Vācijas uzņēmējsabiedrību tiesībām, neņemot vērā likuma normu ievērošanu, ir līgumu slēgšanas brīvība, un noteiktos apstākļos uzņēmuma statūti ietver aizsardzību paredzošus noteikumus, kas ir plašāki par attiecīgiem likuma noteikumiem. |
| --- | --- |

(106)

Tomēr saskaņā ar Vācijas uzņēmējsabiedrību tiesībām, neņemot vērā likuma normu ievērošanu, ir līgumu slēgšanas brīvība, un noteiktos apstākļos uzņēmuma statūti ietver aizsardzību paredzošus noteikumus, kas ir plašāki par attiecīgiem likuma noteikumiem.

| (107) | Tieši tā ir noticis Sovello gadījumā, jo statūtos partneri ir noteikuši, ka visiem būtiskiem lēmumiem un jo īpaši statūtu grozījumiem ir nepieciešama abu partneru piekrišana. Ja – līdzīgi kā šajā lietā – ir bijusi vienošanās par vienbalsīgu lēmumu pieņemšanu, minētais noteikums nedarbojas, jo tas tikai aizsargā mazākuma dalībnieka tiesības, nevis ierobežo tās. No otras puses, partneri, protams, varēja brīvi izlemt ierakstīt šo klauzulu arī statūtos, ja viņi būtu vienojušies, ka Q-Cells pieder nevis 24,9 % daļa, bet gan cita apmēra daļa. Tādēļ šajā lietā nav nozīmes argumentam par mazākuma dalībnieku veto tiesībām. Līdz ar to Vācijas izvirzītie argumenti ir pretrunīgi; nav nozīmes tam, ka vairākuma dalībniekam ar vairāk nekā 75 % kapitāla ir likumā noteiktās tiesības, ja saistībā ar vairākumu piešķirtās galvenās lēmumu pieņemšanas tiesības līgumā tiek ierobežotas. Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija secina, ka saskaņā ar Vācijas uzņēmējsabiedrību tiesībām nav pamata noteikt 24,9 % daļu. Šo izmeklēšanas rezultātu neietekmē tas, ka pēc REC pievienošanās kopuzņēmumam Q-Cells dalība uz laiku tika samazināta, turklāt šis samazinājums pēc tam, kad Komisija sākotnēji bija apstiprinājusi MVU piemaksu, saglabājās tikai turpmākos trīs mēnešus. |
| --- | --- |

(107)

Tieši tā ir noticis Sovello gadījumā, jo statūtos partneri ir noteikuši, ka visiem būtiskiem lēmumiem un jo īpaši statūtu grozījumiem ir nepieciešama abu partneru piekrišana. Ja – līdzīgi kā šajā lietā – ir bijusi vienošanās par vienbalsīgu lēmumu pieņemšanu, minētais noteikums nedarbojas, jo tas tikai aizsargā mazākuma dalībnieka tiesības, nevis ierobežo tās. No otras puses, partneri, protams, varēja brīvi izlemt ierakstīt šo klauzulu arī statūtos, ja viņi būtu vienojušies, ka Q-Cells pieder nevis 24,9 % daļa, bet gan cita apmēra daļa. Tādēļ šajā lietā nav nozīmes argumentam par mazākuma dalībnieku veto tiesībām. Līdz ar to Vācijas izvirzītie argumenti ir pretrunīgi; nav nozīmes tam, ka vairākuma dalībniekam ar vairāk nekā 75 % kapitāla ir likumā noteiktās tiesības, ja saistībā ar vairākumu piešķirtās galvenās lēmumu pieņemšanas tiesības līgumā tiek ierobežotas. Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija secina, ka saskaņā ar Vācijas uzņēmējsabiedrību tiesībām nav pamata noteikt 24,9 % daļu. Šo izmeklēšanas rezultātu neietekmē tas, ka pēc REC pievienošanās kopuzņēmumam Q-Cells dalība uz laiku tika samazināta, turklāt šis samazinājums pēc tam, kad Komisija sākotnēji bija apstiprinājusi MVU piemaksu, saglabājās tikai turpmākos trīs mēnešus.

| (108) | Vācija ir apgalvojusi, ka 2005. gada novembrī (pievienojoties REC, kas iegādājās 15 % akciju) un līdz ar to pirms Lēmuma N 426/05 par MVU piemaksu pieņemšanas, pirmkārt, tika izbeigts pirmais kopuzņēmuma pamatlīgums, aizstājot to ar otro kopuzņēmuma pamatlīgumu, un, otrkārt, Q-Cells dalība tika samazināta līdz 21 %. |
| --- | --- |

(108)

Vācija ir apgalvojusi, ka 2005. gada novembrī (pievienojoties REC, kas iegādājās 15 % akciju) un līdz ar to pirms Lēmuma N 426/05 par MVU piemaksu pieņemšanas, pirmkārt, tika izbeigts pirmais kopuzņēmuma pamatlīgums, aizstājot to ar otro kopuzņēmuma pamatlīgumu, un, otrkārt, Q-Cells dalība tika samazināta līdz 21 %.

| (109) | Būtībā jebkuru lietu Komisija novērtē, pamatojoties uz faktiem paziņojuma iesniegšanas brīdī, ja vien dalībvalsts nepārprotami nemaina paziņojumu. Tomēr gadījumā, ja jau pirmā paziņojuma iesniegšanas brīdī uzņēmums nav MVU (pat ja formāli ir ievērotas MVU robežvērtības), un ņemot vērā iespējamu MVU definīcijas apiešanu, Komisija pievērš īpašu uzmanību vēlākām izmaiņām, par kurām tā tika informēta pēc sākotnējā paziņojuma. Šajā lietā juridisko novērtējumu neietekmē uzņēmuma dalībnieku struktūras izmaiņas, par kurām Komisija tika informēta pēc sākotnējā paziņojuma. Iespējamo nodomu mākslīgi saglabāt Q-Cells daļu mazāku par 25 % neietekmē turpmākas uzņēmuma struktūras izmaiņas (pirms Lēmuma N 426/05 par MVU piemaksu), un otrajā kopuzņēmuma pamatlīgumā tiek saglabāta Q-Cells lielā ietekme Sovello kopuzņēmumā. |
| --- | --- |

(109)

Būtībā jebkuru lietu Komisija novērtē, pamatojoties uz faktiem paziņojuma iesniegšanas brīdī, ja vien dalībvalsts nepārprotami nemaina paziņojumu. Tomēr gadījumā, ja jau pirmā paziņojuma iesniegšanas brīdī uzņēmums nav MVU (pat ja formāli ir ievērotas MVU robežvērtības), un ņemot vērā iespējamu MVU definīcijas apiešanu, Komisija pievērš īpašu uzmanību vēlākām izmaiņām, par kurām tā tika informēta pēc sākotnējā paziņojuma. Šajā lietā juridisko novērtējumu neietekmē uzņēmuma dalībnieku struktūras izmaiņas, par kurām Komisija tika informēta pēc sākotnējā paziņojuma. Iespējamo nodomu mākslīgi saglabāt Q-Cells daļu mazāku par 25 % neietekmē turpmākas uzņēmuma struktūras izmaiņas (pirms Lēmuma N 426/05 par MVU piemaksu), un otrajā kopuzņēmuma pamatlīgumā tiek saglabāta Q-Cells lielā ietekme Sovello kopuzņēmumā.

| (110) | Fakts, ka Q-Cells ietekme sākotnējā kopuzņēmumā pārsniedza 24,9 % dalībai atbilstīgu ietekmi, tiek apstiprināts arī otrajā kopuzņēmuma pamatlīgumā, kas paredz, ka gadījumā, ja daļa no atbalsta būtu jāatmaksā, trīs partneri piešķirs Sovello aizdevumu atmaksājamās summas apmērā, turklāt REC piešķirs tādu aizdevuma summu, kas ir proporcionāla tam piederošās daļas apmēram, bet pārējo aizdevuma summu vienādās daļās piešķirs Evergreen un Q-Cells. |
| --- | --- |

(110)

Fakts, ka Q-Cells ietekme sākotnējā kopuzņēmumā pārsniedza 24,9 % dalībai atbilstīgu ietekmi, tiek apstiprināts arī otrajā kopuzņēmuma pamatlīgumā, kas paredz, ka gadījumā, ja daļa no atbalsta būtu jāatmaksā, trīs partneri piešķirs Sovello aizdevumu atmaksājamās summas apmērā, turklāt REC piešķirs tādu aizdevuma summu, kas ir proporcionāla tam piederošās daļas apmēram, bet pārējo aizdevuma summu vienādās daļās piešķirs Evergreen un Q-Cells.

| (111) | Pēc REC pievienošanās pieņemtais regulējums ir noteikts otrajā kopuzņēmuma pamatlīgumā. Otrais kopuzņēmuma pamatlīgums paredz, ka pēc lūguma piešķirt papildu finanšu līdzekļus saistībā ar jaudas paplašināšanu vai citā saistībā Q-Cells var palielināt savu daļu līdz Evergreen dalības apmēram (3.5. panta c) apakšpunkts). Saglabājot tiesības līdz (..) noslēgt citu silīcija piegādes līgumu, REC var palielināt savu dalību līdz 21 %, nopērkot no Evergreen 6 % daļu (3.4. pants). Ja tiek iesniegts lūgums piešķirt papildu finanšu līdzekļus un tāpat saglabājot tiesības noslēgt citu silīcija piegādes līgumu, REC var palielināt dalību Sovello līdz 33,3 % (3.5. panta d) apakšpunkts) un līdz ar to iegūt tādu pašu daļu kā Evergreen un Q-Cells. Uzņēmuma lēmums par ražošanas jaudas palielināšanu tika pieņemts 2006. gada jūnija beigās. Vienošanās par triju partneru dalību vienādās daļās notika apmēram trīs mēnešus pēc tam, kad Komisija sākotnēji bija apstiprinājusi MVU piemaksu, un Q-Cells un REC katrs palielināja dalību līdz 33,3 % (grozītais otrais kopuzņēmuma pamatlīgums). |
| --- | --- |

(111)

Pēc REC pievienošanās pieņemtais regulējums ir noteikts otrajā kopuzņēmuma pamatlīgumā. Otrais kopuzņēmuma pamatlīgums paredz, ka pēc lūguma piešķirt papildu finanšu līdzekļus saistībā ar jaudas paplašināšanu vai citā saistībā Q-Cells var palielināt savu daļu līdz Evergreen dalības apmēram (3.5. panta c) apakšpunkts). Saglabājot tiesības līdz (..) noslēgt citu silīcija piegādes līgumu, REC var palielināt savu dalību līdz 21 %, nopērkot no Evergreen 6 % daļu (3.4. pants). Ja tiek iesniegts lūgums piešķirt papildu finanšu līdzekļus un tāpat saglabājot tiesības noslēgt citu silīcija piegādes līgumu, REC var palielināt dalību Sovello līdz 33,3 % (3.5. panta d) apakšpunkts) un līdz ar to iegūt tādu pašu daļu kā Evergreen un Q-Cells. Uzņēmuma lēmums par ražošanas jaudas palielināšanu tika pieņemts 2006. gada jūnija beigās. Vienošanās par triju partneru dalību vienādās daļās notika apmēram trīs mēnešus pēc tam, kad Komisija sākotnēji bija apstiprinājusi MVU piemaksu, un Q-Cells un REC katrs palielināja dalību līdz 33,3 % (grozītais otrais kopuzņēmuma pamatlīgums).

| (112) | Būtībā tika saglabāti noteikumi par direktoru iecelšanu un lēmumu pieņemšanas procedūru uzraudzības padomē: saskaņā ar otro kopuzņēmuma pamatlīgumu gan Q-Cells, gan REC ir tiesības iecelt vienu direktoru (divus, tiklīdz to dalība pārsniedz 30 %), un lēmumu pieņemšanai nepieciešams direktoru balsu vairākums, turklāt ir nepieciešama vismaz divu no trim uzņēmuma īpašniekiem piekrišana. Arī tas pārsniedz lēmumu pieņemšanas tiesību apjomu, kādu normālā uzņēmuma situācijā var sagaidīt mazākuma dalībnieks (lai gan noteiktos apstākļos kopuzņēmumā tas nav tik neparasti). |
| --- | --- |

(112)

Būtībā tika saglabāti noteikumi par direktoru iecelšanu un lēmumu pieņemšanas procedūru uzraudzības padomē: saskaņā ar otro kopuzņēmuma pamatlīgumu gan Q-Cells, gan REC ir tiesības iecelt vienu direktoru (divus, tiklīdz to dalība pārsniedz 30 %), un lēmumu pieņemšanai nepieciešams direktoru balsu vairākums, turklāt ir nepieciešama vismaz divu no trim uzņēmuma īpašniekiem piekrišana. Arī tas pārsniedz lēmumu pieņemšanas tiesību apjomu, kādu normālā uzņēmuma situācijā var sagaidīt mazākuma dalībnieks (lai gan noteiktos apstākļos kopuzņēmumā tas nav tik neparasti).

| (113) | Turklāt Q-Cells piesaistīja REC kopuzņēmumam. Q-Cells bija ciešas pircēja un piegādātāja attiecības ar REC un tā meitas uzņēmumiem ScanModule AB, Glava, Zviedrija (turpmāk tekstā – “ScanModule”), ScanCell AS, Narvik, Norvēģija (turpmāk tekstā – “ScanCell”), un ScanWafer ASA, Høvik, Glomfjord, Porsgrunn, Norvēģija. REC piegādāja silīciju Q-Cells, un bija Q-Cells nozīmīgākais plātņu piegādātājs, un ievērojamu saules bateriju produkcijas daļu Q-Cells pārdeva ScanModule. ScanCell ražotās baterijas pārdeva Q-Cells. Turklāt 2004. gadā Q-Cells un REC mutvārdos vienojās par Q-Cells pārdošanas un mārketinga atbalsta pakalpojumiem Norvēģijā. Tāpat nepārprotamu saikni nodrošināja Brenninkmeijer kungs, kas bija gan Q-Cells, gan REC uzraudzības padomes loceklis un ieņēma Managing Director amatu Good Energies – uzņēmumā, kam piederēja 16 % Q-Cells daļu un 39 % REC daļu (sk. 2.2. nodaļu). Uzņēmumam CSG Solar bija izveidota līdzīga struktūra; gan Q-Cells, gan REC bija mazākuma dalībnieki, un Q-Cells valdes priekšsēdētājs un Brenninkmeijer kungs bija uzraudzības padomes locekļi. |
| --- | --- |

(113)

Turklāt Q-Cells piesaistīja REC kopuzņēmumam. Q-Cells bija ciešas pircēja un piegādātāja attiecības ar REC un tā meitas uzņēmumiem ScanModule AB, Glava, Zviedrija (turpmāk tekstā – “ScanModule”), ScanCell AS, Narvik, Norvēģija (turpmāk tekstā – “ScanCell”), un ScanWafer ASA, Høvik, Glomfjord, Porsgrunn, Norvēģija. REC piegādāja silīciju Q-Cells, un bija Q-Cells nozīmīgākais plātņu piegādātājs, un ievērojamu saules bateriju produkcijas daļu Q-Cells pārdeva ScanModule. ScanCell ražotās baterijas pārdeva Q-Cells. Turklāt 2004. gadā Q-Cells un REC mutvārdos vienojās par Q-Cells pārdošanas un mārketinga atbalsta pakalpojumiem Norvēģijā. Tāpat nepārprotamu saikni nodrošināja Brenninkmeijer kungs, kas bija gan Q-Cells, gan REC uzraudzības padomes loceklis un ieņēma Managing Director amatu Good Energies – uzņēmumā, kam piederēja 16 % Q-Cells daļu un 39 % REC daļu (sk. 2.2. nodaļu). Uzņēmumam CSG Solar bija izveidota līdzīga struktūra; gan Q-Cells, gan REC bija mazākuma dalībnieki, un Q-Cells valdes priekšsēdētājs un Brenninkmeijer kungs bija uzraudzības padomes locekļi.

| (114) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka Sovello oficiālā īpašnieku un lēmumu pieņemšanas struktūra gan paziņojuma iesniegšanas brīdī, gan Lēmuma N 426/05 pieņemšanas brīdī apzināti bija izveidota tā, lai Sovello varētu saņemt MVU piemaksu (turklāt Q-Cells dalība tika saglabāta mazāka par 25 %), bet tai pat laikā abu vai vēlāk triju stratēģisko partneru (REC nodrošināja silīcija piegādes) mērķis vienmēr bija izveidot partnerību vienādās daļās, tiklīdz tiks saņemta MVU piemaksa. Praksē triju partneru dalība trīs mēnešus pēc tam, kad Komisija bija apstiprinājusi MVU piemaksu, tika savstarpēji izlīdzināta (katram pa 33,3 %), grozot otro kopuzņēmuma pamatlīgumu. |
| --- | --- |

(114)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka Sovello oficiālā īpašnieku un lēmumu pieņemšanas struktūra gan paziņojuma iesniegšanas brīdī, gan Lēmuma N 426/05 pieņemšanas brīdī apzināti bija izveidota tā, lai Sovello varētu saņemt MVU piemaksu (turklāt Q-Cells dalība tika saglabāta mazāka par 25 %), bet tai pat laikā abu vai vēlāk triju stratēģisko partneru (REC nodrošināja silīcija piegādes) mērķis vienmēr bija izveidot partnerību vienādās daļās, tiklīdz tiks saņemta MVU piemaksa. Praksē triju partneru dalība trīs mēnešus pēc tam, kad Komisija bija apstiprinājusi MVU piemaksu, tika savstarpēji izlīdzināta (katram pa 33,3 %), grozot otro kopuzņēmuma pamatlīgumu.

6.3.4.   MVU robežvērtību aprēķināšana, pamatojoties uz Q-Cells dalību 25 % apmērā

| (115) | Saskaņā ar MVU Ieteikuma pielikuma 2. pantu mazi un vidēji uzņēmumi ir definēti kā uzņēmumi,






  — | kuros ir mazāk par 250 darbiniekiem un |
| --- | --- | --- |

(115)

Saskaņā ar MVU Ieteikuma pielikuma 2. pantu mazi un vidēji uzņēmumi ir definēti kā uzņēmumi,

—

kuros ir mazāk par 250 darbiniekiem un

| — | kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 miljonu euro vai |
| --- | --- |

—

kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 miljonu euro vai

| — | kuru gada bilances kopsumma nepārsniedz 43 miljonus euro. |
| --- | --- |

—

kuru gada bilances kopsumma nepārsniedz 43 miljonus euro.

| (116) | Šo robežvērtību aprēķināšana ir atkarīga no attiecīgā uzņēmuma struktūras (autonoms uzņēmums vai partneruzņēmums/saistīts uzņēmums (MVU Ieteikuma pielikuma 3. panta nozīmē). Saskaņā ar MVU Ieteikuma pielikuma 4. pantu dati, ko atbalsta saņēmēja MVU statusa pārbaudē izmanto darbinieku skaita un finanšu robežvērtību aprēķināšanai, attiecas uz pēdējo apstiprināto grāmatvedības pārskata periodu un ir aprēķināti, ņemot par pamatu kārtējo gadu. Atbilstīgi MVU Ieteikuma pielikuma 6. pantam, aprēķinot MVU robežvērtības, pieskaita datus par saistītiem uzņēmumiem/partneruzņēmumiem (100 % apmērā saistītiem uzņēmumiem un proporcionāli partneruzņēmumiem, proti, vismaz 25 % apmērā). |
| --- | --- |

(116)

Šo robežvērtību aprēķināšana ir atkarīga no attiecīgā uzņēmuma struktūras (autonoms uzņēmums vai partneruzņēmums/saistīts uzņēmums (MVU Ieteikuma pielikuma 3. panta nozīmē). Saskaņā ar MVU Ieteikuma pielikuma 4. pantu dati, ko atbalsta saņēmēja MVU statusa pārbaudē izmanto darbinieku skaita un finanšu robežvērtību aprēķināšanai, attiecas uz pēdējo apstiprināto grāmatvedības pārskata periodu un ir aprēķināti, ņemot par pamatu kārtējo gadu. Atbilstīgi MVU Ieteikuma pielikuma 6. pantam, aprēķinot MVU robežvērtības, pieskaita datus par saistītiem uzņēmumiem/partneruzņēmumiem (100 % apmērā saistītiem uzņēmumiem un proporcionāli partneruzņēmumiem, proti, vismaz 25 % apmērā).

| (117) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka gadījumā, ja Komisijai būtu iesniegta visa būtiskā informācija, sākotnējā lēmumā Q-Cells būtu jāatzīst par Sovello partneruzņēmumu (proti, it kā tam piederētu 25 % Sovello daļu). Pamatojoties uz to, attiecībā uz Sovello Komisija atkārtoti aprēķināja MVU Ieteikumā noteiktās MVU robežvērtības. |
| --- | --- |

(117)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka gadījumā, ja Komisijai būtu iesniegta visa būtiskā informācija, sākotnējā lēmumā Q-Cells būtu jāatzīst par Sovello partneruzņēmumu (proti, it kā tam piederētu 25 % Sovello daļu). Pamatojoties uz to, attiecībā uz Sovello Komisija atkārtoti aprēķināja MVU Ieteikumā noteiktās MVU robežvērtības.

| (118) | Ņemot vērā daļu vairākumu, Evergreen bija ar Sovello saistīts uzņēmums. Tādēļ, aprēķinot MVU robežvērtības, tā dati ir jāpieskaita 100 % apmērā. Attiecīgie Evergreen dati attiecas uz 2004. gadu (215 darbinieki, gada apgrozījums 18,9 miljoni euro un gada bilances kopsumma 36,5 miljoni euro). Šajā pašā gadā Sovello nebija ne darbinieku, ne apgrozījuma, bet tikai bilances kopsumma 0,025 miljoni euro apmērā. 2004. gada beigās Q-Cells bija 350 darbinieki, gada apgrozījums 128,7 miljoni euro un gada bilances kopsumma 105,6 miljoni euro. |
| --- | --- |

(118)

Ņemot vērā daļu vairākumu, Evergreen bija ar Sovello saistīts uzņēmums. Tādēļ, aprēķinot MVU robežvērtības, tā dati ir jāpieskaita 100 % apmērā. Attiecīgie Evergreen dati attiecas uz 2004. gadu (215 darbinieki, gada apgrozījums 18,9 miljoni euro un gada bilances kopsumma 36,5 miljoni euro). Šajā pašā gadā Sovello nebija ne darbinieku, ne apgrozījuma, bet tikai bilances kopsumma 0,025 miljoni euro apmērā. 2004. gada beigās Q-Cells bija 350 darbinieki, gada apgrozījums 128,7 miljoni euro un gada bilances kopsumma 105,6 miljoni euro.

| (119) | Attiecībā uz Sovello Komisija atkārtoti aprēķināja MVU robežvērtības, par pamatu ņemot Sovello darbinieku skaitu, apgrozījumu un bilances kopsummu 100 % apmērā, Evergreen (saistīts uzņēmums, paziņojumā iesniegtie dati 2004. gadā) datus arī 100 % apmērā un Q-Cells datus 25 % apmērā. Pamatojoties uz šo aprēķinu, ir pārsniegtas visas MVU robežvērtības, līdz ar to Sovello netiktu atzīts MVU statuss un uzņēmums nebūtu saņēmis MVU piemaksu. |
| --- | --- |

(119)

Attiecībā uz Sovello Komisija atkārtoti aprēķināja MVU robežvērtības, par pamatu ņemot Sovello darbinieku skaitu, apgrozījumu un bilances kopsummu 100 % apmērā, Evergreen (saistīts uzņēmums, paziņojumā iesniegtie dati 2004. gadā) datus arī 100 % apmērā un Q-Cells datus 25 % apmērā. Pamatojoties uz šo aprēķinu, ir pārsniegtas visas MVU robežvērtības, līdz ar to Sovello netiktu atzīts MVU statuss un uzņēmums nebūtu saņēmis MVU piemaksu.

| (120) | Vācija apgalvo, ka, visticamāk, Komisija ņemot vērā, ka kopuzņēmums kopā ar saviem partneriem automātiski ir jāuzskata par saimniecisku vienību, un tādēļ kopuzņēmumam izstrādājot un piemērojot īpašus MVU kritērijus. Šajā ziņā Komisija piebilst, ka šīs lietas novērtējums liecina, ka šis arguments nav pamatots. Saskaņā ar MVU Ieteikuma (pielikuma) 6. pantu Q-Cells datus Komisija aprēķinā ir ņēmusi vērā tikai daļēji (25 % apmērā), jo tā pamatojas uz to, ka Q-Cells dalība ir mākslīgi izveidota zemāka par šo līmeni. |
| --- | --- |

(120)

Vācija apgalvo, ka, visticamāk, Komisija ņemot vērā, ka kopuzņēmums kopā ar saviem partneriem automātiski ir jāuzskata par saimniecisku vienību, un tādēļ kopuzņēmumam izstrādājot un piemērojot īpašus MVU kritērijus. Šajā ziņā Komisija piebilst, ka šīs lietas novērtējums liecina, ka šis arguments nav pamatots. Saskaņā ar MVU Ieteikuma (pielikuma) 6. pantu Q-Cells datus Komisija aprēķinā ir ņēmusi vērā tikai daļēji (25 % apmērā), jo tā pamatojas uz to, ka Q-Cells dalība ir mākslīgi izveidota zemāka par šo līmeni.

6.4.   Nepieciešamības pēc MVU piemaksas neesamība

| (121) | Tā kā ir pārsniegtas MVU robežvērtības, turpmāk nav jāpārbauda, vai Sovello faktiski saskārās ar MVU raksturīgām grūtībām un vai šā iemesla dēļ bija nepieciešams piešķirt MVU piemaksu. Tomēr Vācija norādīja dažādas “MVU raksturīgas grūtības”, ar kurām Sovello it kā saskārās (sk. 5.2. nodaļu). Attiecībā uz ierobežoto pieeju finanšu resursiem un Vācijas argumentu, ka bez MVU piemaksas ieguldījumu projekts nebūtu īstenots, Komisija piebilst, ka pirmajā kopuzņēmuma pamatlīgumā bija paredzētas iespējas saņemt “Alternative Funding” (citu kapitālu) gadījumā, ja valsts atbalsts netiktu piešķirts. Otrajā kopuzņēmuma pamatlīgumā ir paredzēts atbalsta atmaksāšanas saistību sadalījums triju kopuzņēmuma partneru starpā (ar aizdevumu Sovello, sk. 110. punktu). Tādēļ Komisija nav pārliecināta, ka bez MVU piemaksas ieguldījums nebūtu veikts. Komisija uzskata, ka komerciālo risku mazina tas, ka Sovello varēja balstīties uz savu triju partneru Evergreen (noiets un pārdošana), Q-Cells (klātbūtne Vācijas tirgū) un REC (darbība saules moduļu tirgū ar meitas uzņēmumu starpniecību) pieredzi (sk. 113. punktu). Komisija noraida Vācijas argumentu, ka Sovello bija lielākas ražošanas un komerciālās izmaksas nekā lieliem uzņēmumiem, jo, kā minēts 94. un 95. punktā, uzņēmums saņēma ievērojamu Q-Cells atbalstu un REC tam nodrošināja silīcija piegādes (2005. gadā bija nopietnas apgādes problēmas saules enerģijas iekārtu rūpniecībā). |
| --- | --- |

(121)

Tā kā ir pārsniegtas MVU robežvērtības, turpmāk nav jāpārbauda, vai Sovello faktiski saskārās ar MVU raksturīgām grūtībām un vai šā iemesla dēļ bija nepieciešams piešķirt MVU piemaksu. Tomēr Vācija norādīja dažādas “MVU raksturīgas grūtības”, ar kurām Sovello it kā saskārās (sk. 5.2. nodaļu). Attiecībā uz ierobežoto pieeju finanšu resursiem un Vācijas argumentu, ka bez MVU piemaksas ieguldījumu projekts nebūtu īstenots, Komisija piebilst, ka pirmajā kopuzņēmuma pamatlīgumā bija paredzētas iespējas saņemt “Alternative Funding” (citu kapitālu) gadījumā, ja valsts atbalsts netiktu piešķirts. Otrajā kopuzņēmuma pamatlīgumā ir paredzēts atbalsta atmaksāšanas saistību sadalījums triju kopuzņēmuma partneru starpā (ar aizdevumu Sovello, sk. 110. punktu). Tādēļ Komisija nav pārliecināta, ka bez MVU piemaksas ieguldījums nebūtu veikts. Komisija uzskata, ka komerciālo risku mazina tas, ka Sovello varēja balstīties uz savu triju partneru Evergreen (noiets un pārdošana), Q-Cells (klātbūtne Vācijas tirgū) un REC (darbība saules moduļu tirgū ar meitas uzņēmumu starpniecību) pieredzi (sk. 113. punktu). Komisija noraida Vācijas argumentu, ka Sovello bija lielākas ražošanas un komerciālās izmaksas nekā lieliem uzņēmumiem, jo, kā minēts 94. un 95. punktā, uzņēmums saņēma ievērojamu Q-Cells atbalstu un REC tam nodrošināja silīcija piegādes (2005. gadā bija nopietnas apgādes problēmas saules enerģijas iekārtu rūpniecībā).

| (122) | Komisija uzskata, ka tās veiktais novērtējums, pamatojoties uz jauno informāciju, liecina, ka no kopuzņēmuma partneriem, kuri darbojās tajā pašā nozarē, Sovello bija iespējas saņemt finanšu resursus un palīdzību, kas nebija pieejama līdzīga lieluma konkurentiem, kurus neatbalstīja saistīti uzņēmumi vai partneruzņēmumi. Tādēļ – pretēji Vācijas argumentācijai – Komisija secina, ka Sovello piešķirtā MVU piemaksa nebija nepieciešama, lai nodrošinātu ieguldījumu projekta finansējumu. |
| --- | --- |

(122)

Komisija uzskata, ka tās veiktais novērtējums, pamatojoties uz jauno informāciju, liecina, ka no kopuzņēmuma partneriem, kuri darbojās tajā pašā nozarē, Sovello bija iespējas saņemt finanšu resursus un palīdzību, kas nebija pieejama līdzīga lieluma konkurentiem, kurus neatbalstīja saistīti uzņēmumi vai partneruzņēmumi. Tādēļ – pretēji Vācijas argumentācijai – Komisija secina, ka Sovello piešķirtā MVU piemaksa nebija nepieciešama, lai nodrošinātu ieguldījumu projekta finansējumu.

6.5.   Secinājumi

| (123) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Sovello nedrīkstēja saņemt MVU piemaksu 15 % apmērā un ka MVU piemaksas piešķiršana nav saderīga ar vienoto tirgu. |
| --- | --- |

(123)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Sovello nedrīkstēja saņemt MVU piemaksu 15 % apmērā un ka MVU piemaksas piešķiršana nav saderīga ar vienoto tirgu.

| (124) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/199914. panta 1. punktu Komisija uzdod atgūt nesaderīgo atbalstu no atbalsta saņēmēja, |
| --- | --- |

(124)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/199914. panta 1. punktu Komisija uzdod atgūt nesaderīgo atbalstu no atbalsta saņēmēja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

2006. gada 7. jūnijā atbalsta lietā N 426/05 pieņemtais lēmums tiek atcelts.

2. pants

Valsts atbalsts 9 130 995 euro apmērā atbilstīgi 2007. gada cenu līmenim, ko, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, Vācija nelikumīgi sniegusi uzņēmumam Sovello, nav saderīgs ar vienoto tirgu.

3. pants

1.   Vācija atgūst no saņēmēja 2. pantā minēto atbalstu.

2.   Atgūstāmā summa ietver procentus, kas aprēķināti, sākot no dienas, kad atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā faktiskās atgūšanas dienai.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar V nodaļu Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2004 (30).

4.   No šā lēmuma pieņemšanas dienas Vācija atceļ visus 2. pantā minētā atbalsta vēl neizmaksātos maksājumus.

4. pants

1.   Lēmuma 2. pantā minētā atbalsta atgūšana ir tūlītēja un efektīva.

2.   Vācija nodrošina šā lēmuma īstenošanu četros mēnešos, sākot no tā paziņošanas dienas.

5. pants

1.   Divos mēnešos no šā lēmuma paziņošanas dienas Vācija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | no atbalsta saņēmēja atgūstamā kopējā summa (sākotnējā summa ar procentiem); |
| --- | --- |

a)

no atbalsta saņēmēja atgūstamā kopējā summa (sākotnējā summa ar procentiem);

| b) | šā lēmuma izpildes nodrošināšanai veikto un plānoto pasākumu detalizēts apraksts; |
| --- | --- |

b)

šā lēmuma izpildes nodrošināšanai veikto un plānoto pasākumu detalizēts apraksts;

| c) | dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Vācija informē Komisiju par šā lēmuma īstenošanai veikto valsts pasākumu norisi, līdz 2. pantā minētais atbalsts ir atgūts. Pēc Komisijas pieprasījuma Vācija nekavējoties sniedz informāciju par šā lēmuma izpildes nodrošināšanai veiktajiem un plānotajiem pasākumiem. Turklāt tā sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un procentiem, kas jau atgūti no saņēmēja.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2010. gada 27. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 253, 4.10.2008., 23. lpp.

1

(2)  2008. gada 24. novembrīEverQ GmbH pārdēvēja par akciju sabiedrību Sovello AG. Labākai lēmuma izpratnei pašreizējo nosaukumu Sovello AG lieto arī attiecībā uz laikposmu līdz uzņēmuma nosaukuma maiņai.

2

EverQ GmbH

Sovello AG

Sovello AG

(3)  OV C 270, 7.11.2006., 2. lpp.

3

(4)  Komisijas Lēmums 2009/697/EK (OV L 237, 9.9.2009., 15. lpp.).

4

(5)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

5

(6)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

6

(7)  String ribbon tehnoloģija ir nepārtraukta metode, kurā, no spolēm notinot garas stieples un pievienojot šķidru silīciju, kausēšanas līnijā iegūst garu silīcija lenti (ribbon). Šo lenti noteiktā garumā noņem no ražošanas līnijas un sagriež mazākos posmos (saules plātnēs). Šīs plātnes notīra un papildus apstrādā (POCl3 difūzija, mitrā kodināšana, SiN pretatstarojošs pārklājums, metalizācija un kondicionēšana), līdz iegūst saules baterijas. Pēdējā ražošanas posmā no baterijām izgatavo saules moduļus (paneļus).

7

String ribbon

ribbon

3

(8)  Viens maksimālais megavats (MWp) atbilst 1 000 000 maksimālajiem vatiem (Wp). Maksimālais vats ir saules bateriju un saules moduļu jaudas (nominālās jaudas) mērvienība. Šī mērvienība ir saules moduļu tehniskās jaudas parastais salīdzinošais kritērijs, ko izmanto fotogalvanisko elementu jomā un kas raksturo moduļu nominālo jaudu standarta pārbaužu apstākļos.

8

(9)  Juridiskā adrese Tālhaimā (Thalheim), Saksijā-Anhaltē, Vācijā. Iepriekš Q-Cells AG.

9

Thalheim

Q-Cells AG

(10)  Ar pirmo kopuzņēmuma pamatlīgumu var iepazīties tīmekļa vietnē http://www.secinfo.com/dsvRx.z7n.d.htm

10

(11)  Attiecas profesionālais noslēpums.

11

(12)  OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp.

12

(13)  Valsts atbalsts N 641/02 – Vācija – Vācijas reģionālā atbalsta karte (2004.–2006. gadā).

13

(14)  OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp.

14

(15)  Komisijas 2003. gada 1. oktobra Lēmums (OV C 284, 27.11.2003., 5. lpp.).

15

(16)  Komisijas 2005. gada 19. janvāra Lēmums (OV C 235, 23.9.2005., 4. lpp.).

16

(17)  Piemaksa 10 % apmērā MVU atbalstāmos reģionos saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un 15 % apmērā MVU atbalstāmos reģionos saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

17

(18)  OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.

18

(19)  OV C 118, 20.5.2003., 5. lpp.

19

(20)  Komisijas Ieteikums 96/280/EK (OV L 107, 30.4.1996., 4. lpp.).

20

(21)  Tiesas 2004. gada 29. aprīļa spriedums lietā C-91/01, Recueil [2002], I–4355. lpp.

21

Recueil

(22)  Pirmās instances tiesas 2004. gada 14. oktobra spriedums lietā T-137/02, Krājums [2004], II–3541. lpp.

22

(23)  2005. gada 2. martā Komisija secināja, ka Q-Cells bija MVU, un ar lēmumu lietā N 457/04 apstiprināja MVU piemaksu Q-Cells (OV C 131, 28.5.2005., 11. lpp.).

23

Q-Cells

Q-Cells

(24)  Komisija 2005. gada 3. maijā secināja, ka CSG Solar AG bija MVU, un ar lēmumu lietā N 122/05 apstiprināja MVU piemaksu CSG Solar AG (OV C 235, 23.9.2005., 3. lpp.). 2006. gada 19. jūlijā Komisija secināja, ka CSG Solar AG ir saglabājis MVU statusu, un ar lēmumu lietā N 335/06 apstiprināja otru MVU piemaksu CSG Solar AG (OV C 232, 27.9.2006., 2. lpp.).

24

CSG Solar AG

CSG Solar AG

CSG Solar AG

CSG Solar AG

(25)  “No Regulas (EK) Nr. 70/2001 6. panta izrietošie atsevišķu paziņojumu pienākumi attiecībā uz MVU Kopienas definīcijas izpratnē tiek ievēroti tieši tāpat kā minētās regulas 9. pantā noteiktie uzskaites un paziņošanas pienākumi.”

25

(26)  MVU Ieteikuma 3. panta 3. punkta a) līdz d) apakšpunktā ir noteikts:

26

“Saistīti uzņēmumi” ir uzņēmumi, kuru starpā ir kādas no šeit norādītajām attiecībām:

| a) | uzņēmumam ir akcionāru vai locekļu balsstiesību vairākums citā uzņēmumā; |
| --- | --- |

a)

uzņēmumam ir akcionāru vai locekļu balsstiesību vairākums citā uzņēmumā;

| b) | uzņēmumam ir tiesības iecelt vai atlaist pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras locekļu vairākumu citā uzņēmumā; |
| --- | --- |

b)

uzņēmumam ir tiesības iecelt vai atlaist pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras locekļu vairākumu citā uzņēmumā;

| c) | uzņēmumam ir tiesības būt noteicējam citā uzņēmumā saskaņā ar līgumu, kas noslēgts ar šo uzņēmumu, vai saskaņā ar tā dibināšanas līguma klauzulu vai statūtiem; |
| --- | --- |

c)

uzņēmumam ir tiesības būt noteicējam citā uzņēmumā saskaņā ar līgumu, kas noslēgts ar šo uzņēmumu, vai saskaņā ar tā dibināšanas līguma klauzulu vai statūtiem;

| d) | uzņēmums, kas ir cita uzņēmuma akcionārs vai dalībnieks, vienpersoniski kontrolē akcionāru vai dalībnieku vairākuma balsstiesības minētajā uzņēmumā saskaņā ar vienošanos, kas panākta ar pārējiem uzņēmuma akcionāriem vai dalībniekiem. |
| --- | --- |

d)

uzņēmums, kas ir cita uzņēmuma akcionārs vai dalībnieks, vienpersoniski kontrolē akcionāru vai dalībnieku vairākuma balsstiesības minētajā uzņēmumā saskaņā ar vienošanos, kas panākta ar pārējiem uzņēmuma akcionāriem vai dalībniekiem.

(27)  Kopienas uzdevuma 33. pamatprogramma “Reģionālās saimniecības struktūras uzlabošana” (Kopienas uzdevums): “Lai aprēķinātu autonomu uzņēmumu, partneruzņēmumu vai saistītu uzņēmumu robežvērtības, piemēro EK Komisijas MVU ieteikumā norādītās aprēķina metodes. Šos novērtējuma kritērijus nedrīkst apiet, izmantojot uzņēmumus, kas gan izpilda maza vai vidēja uzņēmuma statusa nosacījumus, tomēr faktiski tos kontrolē lielāks uzņēmums vai vairāki lielāki uzņēmumi. Tiek izslēgtas visas juridiskas struktūras, kas veido ekonomisku grupu, kuras ekonomiskā nozīme pārsniedz maza vai vidēja uzņēmuma ekonomisko nozīmi.”

27

(28)  “JVCo” nozīmē EverQ (Sovello),“Q” nozīmē Q-Cells un “E” – Evergreen.

28

EverQ (Sovello),

Q-Cells

Evergreen

(29)  “VentureCo” nozīmē EverQ; “Q” nozīmē Q-Cells. Izziņa, ka uzņēmums nešaubīgi var pretendēt uz atbalstu, ir Vācijas iestāžu rakstveida apliecinājums, ka saskaņā ar spēkā esošajiem valsts atbalsta noteikumiem ir iespējams palielināt dalību, nesamazinot atbalstu vai neatmaksājot to atpakaļ.

29

EverQ

Q-Cells

(30)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

30

---

IV Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

| 1.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 167/39 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 167/39

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 28. oktobris)

par valsts atbalstu C 59/07 (ex N 127/06 un NN 13/06), ko Itālija ir sniegusi uzņēmumam Ixfin SpA

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8123)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/359/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas ir uzaicinātas iesniegt piezīmes (1) atbilstīgi šiem pantiem, un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Itālija 2005. gada 18. novembrī pieņēma dekrētu, ar ko paredzēja sniegt glābšanas atbalstu Ixfin SpA (turpmāk “Ixfin” vai “uzņēmums”). Pēc Itālijas valsts iestāžu paziņojuma iesniegšanas 2006. gada 23. februārī Komisija sākotnēji reģistrēja lietu ar numuru N 127/06. Vēlāk tika konstatēts, ka atbalsts jau piešķirts, sākot ar 2005. gada decembri, pārkāpjot klauzulu par palīdzības sniegšanas pārtraukšanu, un lieta tika reģistrēta ar citu numuru, proti, NN 13/06. |
| --- | --- |

(1)

Itālija 2005. gada 18. novembrī pieņēma dekrētu, ar ko paredzēja sniegt glābšanas atbalstu Ixfin SpA (turpmāk “Ixfin” vai “uzņēmums”). Pēc Itālijas valsts iestāžu paziņojuma iesniegšanas 2006. gada 23. februārī Komisija sākotnēji reģistrēja lietu ar numuru N 127/06. Vēlāk tika konstatēts, ka atbalsts jau piešķirts, sākot ar 2005. gada decembri, pārkāpjot klauzulu par palīdzības sniegšanas pārtraukšanu, un lieta tika reģistrēta ar citu numuru, proti, NN 13/06.

| (2) | Komisija ar 2006. gada 5. aprīļa vēstuli pieprasīja sīkāku informāciju. Atbildes vēstule tika reģistrēta 2006. gada 29. maijā. 2006. gada 9. jūnijā notika sanāksme ar Itālijas iestāžu pārstāvju piedalīšanos, kurā viņi paziņoja Komisijai, ka tiks iesniegts pārstrukturēšanas plāns. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ar 2006. gada 5. aprīļa vēstuli pieprasīja sīkāku informāciju. Atbildes vēstule tika reģistrēta 2006. gada 29. maijā. 2006. gada 9. jūnijā notika sanāksme ar Itālijas iestāžu pārstāvju piedalīšanos, kurā viņi paziņoja Komisijai, ka tiks iesniegts pārstrukturēšanas plāns.

| (3) | Ar 2006. gada 13. jūnijā reģistrēto vēstuli Itālija informēja Komisiju, ka pēc Ixfin lūguma palielināt atbalsta apjomu līdz 17,3 miljoniem euro Itālijas iestādes ir izteikušas tikai savu pagaidu piekrišanu, neskarot Komisijas pozitīvu atzinumu. Komisija ar 2006. gada 19. jūnija vēstuli pieprasīja sīkāku informāciju, uz ko atbilde tika saņemta ar 2006. gada 26. jūnijā reģistrēto vēstuli. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2006. gada 13. jūnijā reģistrēto vēstuli Itālija informēja Komisiju, ka pēc Ixfin lūguma palielināt atbalsta apjomu līdz 17,3 miljoniem euro Itālijas iestādes ir izteikušas tikai savu pagaidu piekrišanu, neskarot Komisijas pozitīvu atzinumu. Komisija ar 2006. gada 19. jūnija vēstuli pieprasīja sīkāku informāciju, uz ko atbilde tika saņemta ar 2006. gada 26. jūnijā reģistrēto vēstuli.

| (4) | 2006. gada 5. jūlijā Komisija nosūtīja Itālijai atgādinājumu iesniegt pārstrukturēšanas plānu, par kuru bija iepriekš paziņots. |
| --- | --- |

(4)

2006. gada 5. jūlijā Komisija nosūtīja Itālijai atgādinājumu iesniegt pārstrukturēšanas plānu, par kuru bija iepriekš paziņots.

| (5) | 2006. gada 9. augustā reģistrētajā vēstulē Itālija sniedza papildu informāciju, ar ko apstiprināja, ka 2006. gada 5. jūlijā Neapoles tiesa (turpmāk “Tiesa”) ir pasludinājusi uzņēmumu par bankrotējušu. Komisija 2006. gada 29. novembrī pieprasīja papildu informāciju, un ar 2006. gada 7. decembra vēstuli Itālija iesniedza daļu pieprasītās informācijas. Komisija 2006. gada 22. decembrī nosūtīja atgādinājumu, aicinot Itāliju sniegt trūkstošo informāciju, sīkāk precizējot, kādas ziņas tai ir nepieciešamas. Jo īpaši Komisija vēlējās noskaidrot, vai bija paredzama uzņēmuma likvidācija, tai skaitā pilnīga komercdarbības pārtraukšana pēc kolektīvās maksātnespējas procedūras beigām, vai arī bija iespējams, ka uzņēmuma komercdarbība varētu turpināties citā veidā, piemēram, pārdodot to kā darbojošos uzņēmumu. |
| --- | --- |

(5)

2006. gada 9. augustā reģistrētajā vēstulē Itālija sniedza papildu informāciju, ar ko apstiprināja, ka 2006. gada 5. jūlijā Neapoles tiesa (turpmāk “Tiesa”) ir pasludinājusi uzņēmumu par bankrotējušu. Komisija 2006. gada 29. novembrī pieprasīja papildu informāciju, un ar 2006. gada 7. decembra vēstuli Itālija iesniedza daļu pieprasītās informācijas. Komisija 2006. gada 22. decembrī nosūtīja atgādinājumu, aicinot Itāliju sniegt trūkstošo informāciju, sīkāk precizējot, kādas ziņas tai ir nepieciešamas. Jo īpaši Komisija vēlējās noskaidrot, vai bija paredzama uzņēmuma likvidācija, tai skaitā pilnīga komercdarbības pārtraukšana pēc kolektīvās maksātnespējas procedūras beigām, vai arī bija iespējams, ka uzņēmuma komercdarbība varētu turpināties citā veidā, piemēram, pārdodot to kā darbojošos uzņēmumu.

| (6) | Itālija 2007. gada 14. martā nosūtīja vēstuli, apstiprinot visu veidu darbības pārtraukšanu. Tajā pašā vēstulē bija paskaidrots, ka tobrīd nebija iespējams noteikt, vai uzņēmums varētu atsākt darbību, jo bija grūti iegūt ziņas par šo jautājumu. Komisija 2007. gada 14. jūnijā lūdza Itāliju regulāri informēt, ja tiks veikts kāds cits pasākums kolektīvās maksātnespējas procedūras ietvaros, nosakot, kāda informācija tai ir svarīga. |
| --- | --- |

(6)

Itālija 2007. gada 14. martā nosūtīja vēstuli, apstiprinot visu veidu darbības pārtraukšanu. Tajā pašā vēstulē bija paskaidrots, ka tobrīd nebija iespējams noteikt, vai uzņēmums varētu atsākt darbību, jo bija grūti iegūt ziņas par šo jautājumu. Komisija 2007. gada 14. jūnijā lūdza Itāliju regulāri informēt, ja tiks veikts kāds cits pasākums kolektīvās maksātnespējas procedūras ietvaros, nosakot, kāda informācija tai ir svarīga.

| (7) | Komisija 2007. gada oktobrī ar plašsaziņas līdzekļu starpniecību uzzināja, ka Ixfin, iespējams, saņem pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2007. gada oktobrī ar plašsaziņas līdzekļu starpniecību uzzināja, ka Ixfin, iespējams, saņem pārstrukturēšanas atbalstu.

| (8) | Komisija 2007. gada 11. decembrī pieņēma lēmumu uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru (2) (turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”), pieprasot Itālijas iestādēm viena mēneša laikā atbildēt uz virkni jautājumu, kā arī aicinot trešās personas iesniegt savas piezīmes. Itālija 2008. gada 7. janvārī lūdza pagarināt piezīmju iesniegšanas termiņu attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu. Tajā pašā dienā termiņš tika pagarināts līdz 2008. gada 12. februārim. Itālija 2008. gada 15. janvārī, 2008. gada 12. martā un 2008. gada 25. martā pa elektronisko pastu nosūtīja tikai daļu nepieciešamās informācijas. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2007. gada 11. decembrī pieņēma lēmumu uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru (2) (turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”), pieprasot Itālijas iestādēm viena mēneša laikā atbildēt uz virkni jautājumu, kā arī aicinot trešās personas iesniegt savas piezīmes. Itālija 2008. gada 7. janvārī lūdza pagarināt piezīmju iesniegšanas termiņu attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu. Tajā pašā dienā termiņš tika pagarināts līdz 2008. gada 12. februārim. Itālija 2008. gada 15. janvārī, 2008. gada 12. martā un 2008. gada 25. martā pa elektronisko pastu nosūtīja tikai daļu nepieciešamās informācijas.

| (9) | Komisija 2008. gada 25. martā no maksātnespējas procesa administratora (turpmāk “administrators”) saņēma piezīmes, kas 2008. gada 18. aprīlī tika nosūtītas Itālijai kopā ar informācijas pieprasījumu. Itālija 2008. gada 24. aprīlī atbildēja uz minēto pieprasījumu un sniedza komentārus par saņemtajām trešās personas piezīmēm. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2008. gada 25. martā no maksātnespējas procesa administratora (turpmāk “administrators”) saņēma piezīmes, kas 2008. gada 18. aprīlī tika nosūtītas Itālijai kopā ar informācijas pieprasījumu. Itālija 2008. gada 24. aprīlī atbildēja uz minēto pieprasījumu un sniedza komentārus par saņemtajām trešās personas piezīmēm.

| (10) | Komisija 2008. gada 20. oktobrī pieprasīja papildu informāciju un saņēma atbildi ar 2008. gada 30. oktobra vēstuli. Itālijas iestādes Komisijas pieprasījumu nodeva administratoram, kas 2008. gada 18. novembrī iesniedza pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2008. gada 20. oktobrī pieprasīja papildu informāciju un saņēma atbildi ar 2008. gada 30. oktobra vēstuli. Itālijas iestādes Komisijas pieprasījumu nodeva administratoram, kas 2008. gada 18. novembrī iesniedza pieprasīto informāciju.

II.   ATBALSTA APRAKSTS

II.1.   Atbalsta saņēmējs

| (11) | Ixfin ir liels uzņēmums, kas atrodas Kampānijas reģiona Caserta provincē, Marcianise pašvaldības teritorijā. |
| --- | --- |

(11)

Ixfin ir liels uzņēmums, kas atrodas Kampānijas reģiona Caserta provincē, Marcianise pašvaldības teritorijā.

| (12) | Ixfin ir Itālijā reģistrēta sabiedrība, kas darbojas tā sauktajā contract manufacturing sektorā (elektronisko karšu un citu elektronisko produktu ražošana un montāža), kā arī informatīvo centru (call center) un loģistikas jomā. |
| --- | --- |

(12)

Ixfin ir Itālijā reģistrēta sabiedrība, kas darbojas tā sauktajā contract manufacturing sektorā (elektronisko karšu un citu elektronisko produktu ražošana un montāža), kā arī informatīvo centru (call center) un loģistikas jomā.

| (13) | Līdz 1999. gadam Ixfin kontrolēja Olivetti grupa, un tās produkciju pārdeva ar Olivetti zīmi. 1999. gadā Olivetti nolēma pārtraukt visas savas ražošanas darbības, un Ixfin tika pārdots uzņēmumam Finmek SpA. |
| --- | --- |

(13)

Līdz 1999. gadam Ixfin kontrolēja Olivetti grupa, un tās produkciju pārdeva ar Olivetti zīmi. 1999. gadā Olivetti nolēma pārtraukt visas savas ražošanas darbības, un Ixfin tika pārdots uzņēmumam Finmek SpA.

| (14) | Kopš 2003. gada Ixfin kontrolē uzņēmums Maxfin Srl, ko savukārt kontrolē Pufin Srl – sabiedrība, kas sniedz pakalpojumus uzņēmumiem (tirdzniecības, administratīvie, loģistikas pakalpojumi). Pufin Srl ir Pufin grupas mātesuzņēmums, kas pieder Pugliese ģimenei. |
| --- | --- |

(14)

Kopš 2003. gada Ixfin kontrolē uzņēmums Maxfin Srl, ko savukārt kontrolē Pufin Srl – sabiedrība, kas sniedz pakalpojumus uzņēmumiem (tirdzniecības, administratīvie, loģistikas pakalpojumi). Pufin Srl ir Pufin grupas mātesuzņēmums, kas pieder Pugliese ģimenei.

| (15) | Ixfin tieši vai netieši kontrolē četras sabiedrības: Nicofin Srl (99 %), Uni.com Partecipazioni Srl (100 %), Uni.com SpA (100 %) un Uni.com Ricerche Srl (100 %). |
| --- | --- |

(15)

Ixfin tieši vai netieši kontrolē četras sabiedrības: Nicofin Srl (99 %), Uni.com Partecipazioni Srl (100 %), Uni.com SpA (100 %) un Uni.com Ricerche Srl (100 %).

| (16) | Viens no Ixfin grūtību cēloņiem ir tas, ka uzņēmums galvenokārt darbojās trešo personu vadībā un tādējādi bija atkarīgs no viņu lēmumiem. Turklāt pēdējo desmit gadu laikā elektronikas tirgū bija vērojama vispārēja krīze, ko šīs tirgus nozares uzņēmumi pārvarēja, palielinot darba produktivitāti ar apjomradītu ietaupījumu palīdzību vai pārvietojot ražošanu uz valstīm, kur ir zemākas darbaspēka izmaksas. |
| --- | --- |

(16)

Viens no Ixfin grūtību cēloņiem ir tas, ka uzņēmums galvenokārt darbojās trešo personu vadībā un tādējādi bija atkarīgs no viņu lēmumiem. Turklāt pēdējo desmit gadu laikā elektronikas tirgū bija vērojama vispārēja krīze, ko šīs tirgus nozares uzņēmumi pārvarēja, palielinot darba produktivitāti ar apjomradītu ietaupījumu palīdzību vai pārvietojot ražošanu uz valstīm, kur ir zemākas darbaspēka izmaksas.

| (17) | Tiklīdz Ixfin bija nonācis krīzes stāvoklī, 2004. gada martā to pārdeva investoram, kas bija gatavs ieguldīt nepieciešamos līdzekļus, lai atsāktu uzņēmuma darbību. Tomēr investora plāns netika īstenots, kā rezultātā 2004. gada septembrī uzņēmumā sākās maksātspējas krīze. 2004. gada decembrī ar zaudējumiem 20 miljonu euro apmērā uzņēmumu par simbolisku cenu iegādājās Pufin grupa. 2004. gada decembrī uzņēmums pārtrauca darbību. |
| --- | --- |

(17)

Tiklīdz Ixfin bija nonācis krīzes stāvoklī, 2004. gada martā to pārdeva investoram, kas bija gatavs ieguldīt nepieciešamos līdzekļus, lai atsāktu uzņēmuma darbību. Tomēr investora plāns netika īstenots, kā rezultātā 2004. gada septembrī uzņēmumā sākās maksātspējas krīze. 2004. gada decembrī ar zaudējumiem 20 miljonu euro apmērā uzņēmumu par simbolisku cenu iegādājās Pufin grupa. 2004. gada decembrī uzņēmums pārtrauca darbību.

| (18) | Ixfin finansiālais stāvoklis atbalsta sniegšanas brīdī ir atspoguļots tabulā:

  1.   tabula










  (EUR) |
| --- | --- |
| | Apgrozījums | Tīrā peļņa | Parādi ieņēmumu dienestam | Parādi INPS (Valsts sociālās labklājības pārvaldei) |
| 31.12.2003. | 104 000 000 | 11 000 | 9 000 000 | 20 800 000 |
| 31.12.2004. | 75 000 000 | (2 000 000) | 14 800 000 | 26 100 000 |
| 31.5.2005. | 3 000 000 | (4) | 16 000 000 (3) | 27 700 000 (3) |

(18)

Ixfin finansiālais stāvoklis atbalsta sniegšanas brīdī ir atspoguļots tabulā:

1.   tabula

(EUR)

Apgrozījums

Tīrā peļņa

Parādi ieņēmumu dienestam

Parādi INPS (Valsts sociālās labklājības pārvaldei)

31.12.2003.

104 000 000

11 000

9 000 000

20 800 000

31.12.2004.

75 000 000

(2 000 000)

14 800 000

26 100 000

31.5.2005.

3 000 000

(4)

16 000 000 (3)

27 700 000 (3)

II.2.   Atbalsta pasākums

| (19) | Ekonomiskās attīstības ministrija (turpmāk “ministrija”) 2005. gada 18. novembrī pieņēma dekrētu, ar ko paredzēja sniegt glābšanas atbalstu Ixfin. Finansējumu piešķīra no fondiem, kas bija izveidoti saskaņā ar 2005. gada 14. marta Dekrētu-likumu Nr. 35 (5) (“Konkurētspējas dekrēts”), kas vēlāk tika grozīts ar 2005. gada 14. maija Likuma Nr. 80 (6) 11. pantu un vēl precizēts ar Starpministriju ekonomiskās plānošanas komitejas 2005. gada 29. jūnija Lēmumu Nr. 101. Minētajā lēmumā noteikts, ka finansējuma uzlabošanai ir nepieciešama garantija un šāda iejaukšanās ir paredzēta, lai glābtu grūtībās nonākušo uzņēmumu. |
| --- | --- |

(19)

Ekonomiskās attīstības ministrija (turpmāk “ministrija”) 2005. gada 18. novembrī pieņēma dekrētu, ar ko paredzēja sniegt glābšanas atbalstu Ixfin. Finansējumu piešķīra no fondiem, kas bija izveidoti saskaņā ar 2005. gada 14. marta Dekrētu-likumu Nr. 35 (5) (“Konkurētspējas dekrēts”), kas vēlāk tika grozīts ar 2005. gada 14. maija Likuma Nr. 80 (6) 11. pantu un vēl precizēts ar Starpministriju ekonomiskās plānošanas komitejas 2005. gada 29. jūnija Lēmumu Nr. 101. Minētajā lēmumā noteikts, ka finansējuma uzlabošanai ir nepieciešama garantija un šāda iejaukšanās ir paredzēta, lai glābtu grūtībās nonākušo uzņēmumu.

| (20) | Garantija tika piešķirta BancApulia (turpmāk “banka”) izsniegtajam aizdevumam 15 miljonu euro apmērā ar trīs mēnešu EURIBOR likmi, kas palielināta par 1,25 punktiem, tas ir, ar 3,591 % sākotnējo likmi. Aizdevums tika piešķirts uz sešiem mēnešiem, sākot ar 2005. gada 30. decembri. |
| --- | --- |

(20)

Garantija tika piešķirta BancApulia (turpmāk “banka”) izsniegtajam aizdevumam 15 miljonu euro apmērā ar trīs mēnešu EURIBOR likmi, kas palielināta par 1,25 punktiem, tas ir, ar 3,591 % sākotnējo likmi. Aizdevums tika piešķirts uz sešiem mēnešiem, sākot ar 2005. gada 30. decembri.

| (21) | Atbalsts galvenokārt tika izmantots, lai samazinātu uzņēmuma parādsaistību daļu. Itālija apgalvo, ka minētie maksājumi bija neatliekami, jo daži kreditori jau bija vērsušies tiesā ar parādu piedziņas prasībām. |
| --- | --- |

(21)

Atbalsts galvenokārt tika izmantots, lai samazinātu uzņēmuma parādsaistību daļu. Itālija apgalvo, ka minētie maksājumi bija neatliekami, jo daži kreditori jau bija vērsušies tiesā ar parādu piedziņas prasībām.

| (22) | Itālijas iestādes informēja Komisiju, ka Ixfin tika izteicis lūgumu palielināt garantijas summu līdz 17,3 miljoniem euro. |
| --- | --- |

(22)

Itālijas iestādes informēja Komisiju, ka Ixfin tika izteicis lūgumu palielināt garantijas summu līdz 17,3 miljoniem euro.

II.3.   
  Ixfin maksātnespējas stāvoklis

| (23) | Minēto sabiedrību 2006. gada 5. jūlijā oficiāli pasludināja par bankrotējušu, un tika uzsākta maksātnespējas procedūra (7). |
| --- | --- |

(23)

Minēto sabiedrību 2006. gada 5. jūlijā oficiāli pasludināja par bankrotējušu, un tika uzsākta maksātnespējas procedūra (7).

| (24) | 2007. gada martā ministrija, kuras aizdevums bija iesaistīts maksātnespējas procedūrā, pieprasīja šīs lietas tiesnesim pārveidot maksātnespējas procedūru tiesas procedūrā, kuras beigās uzņēmums varētu joprojām darboties (turpmāk “ārkārtas administratīvā procedūra”) (8), šo pasākumu paredz ar 1999. gada 8. jūlija Dekrētlikumu Nr. 270 (turpmāk “Dekrēts Nr. 270/1999”). |
| --- | --- |

(24)

2007. gada martā ministrija, kuras aizdevums bija iesaistīts maksātnespējas procedūrā, pieprasīja šīs lietas tiesnesim pārveidot maksātnespējas procedūru tiesas procedūrā, kuras beigās uzņēmums varētu joprojām darboties (turpmāk “ārkārtas administratīvā procedūra”) (8), šo pasākumu paredz ar 1999. gada 8. jūlija Dekrētlikumu Nr. 270 (turpmāk “Dekrēts Nr. 270/1999”).

| (25) | Pirms formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanas Komisijai no plašsaziņas līdzekļiem kļuva zināms, ka uzņēmumam Ixfin varēja piemērot ārkārtas administratīvo procedūru saskaņā ar Caserta provinces rūpniecības modernizācijas nodomu protokolu (turpmāk “Protokols”), ko parakstījušas Itālijas iestādes, arodbiedrības un Confindustria (Itālijas rūpniecības uzņēmumu konfederācija). Šis Itālijas iestāžu, arodbiedrību un Itālijas rūpniecības uzņēmumu konfederācijas parakstītais protokols ar dažādu pasākumu starpniecību paredzēja piešķirt finanšu līdzekļus no 40 līdz 60 miljonu euro apmērā. Pamatojoties uz Komisijas rīcībā tobrīd esošo informāciju, varēja secināt, ka šāda protokola mērķis bija atjaunot ražošanu un saglabāt darba vietas Caserta provinces rūpnieciskajās teritorijās. |
| --- | --- |

(25)

Pirms formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanas Komisijai no plašsaziņas līdzekļiem kļuva zināms, ka uzņēmumam Ixfin varēja piemērot ārkārtas administratīvo procedūru saskaņā ar Caserta provinces rūpniecības modernizācijas nodomu protokolu (turpmāk “Protokols”), ko parakstījušas Itālijas iestādes, arodbiedrības un Confindustria (Itālijas rūpniecības uzņēmumu konfederācija). Šis Itālijas iestāžu, arodbiedrību un Itālijas rūpniecības uzņēmumu konfederācijas parakstītais protokols ar dažādu pasākumu starpniecību paredzēja piešķirt finanšu līdzekļus no 40 līdz 60 miljonu euro apmērā. Pamatojoties uz Komisijas rīcībā tobrīd esošo informāciju, varēja secināt, ka šāda protokola mērķis bija atjaunot ražošanu un saglabāt darba vietas Caserta provinces rūpnieciskajās teritorijās.

III.   KOMISIJAS IZTEIKTĀS ŠAUBAS, UZSĀKOT 88. PANTA 2. PUNKTĀ APRAKSTĪTO PROCEDŪRU

| (26) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu un spriežot pēc tobrīd pieejamās informācijas, Komisija izteica šaubas par glābšanas atbalsta saderību ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (9) (turpmāk “pamatnostādnes”). |
| --- | --- |

(26)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu un spriežot pēc tobrīd pieejamās informācijas, Komisija izteica šaubas par glābšanas atbalsta saderību ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (9) (turpmāk “pamatnostādnes”).

| (27) | Komisija pieprasīja Itālijai sniegt papildu informāciju, lai pierādītu Ixfin atbilstību atbalsta saņemšanai, kā arī Pufin un Maxfin finanšu pārskatus, lai pārliecinātos, ka grūtības bija pārāk nopietnas un ka grupa pati nebija spējīga tās pārvarēt. |
| --- | --- |

(27)

Komisija pieprasīja Itālijai sniegt papildu informāciju, lai pierādītu Ixfin atbilstību atbalsta saņemšanai, kā arī Pufin un Maxfin finanšu pārskatus, lai pārliecinātos, ka grūtības bija pārāk nopietnas un ka grupa pati nebija spējīga tās pārvarēt.

| (28) | Attiecībā uz glābšanas atbalsta saderību ar pamatnostādnēm Komisija apšauba faktu, ka ir ievēroti pamatnostādņu 25. punkta d) apakšpunkta noteikumi. Lai izpildītu šos noteikumus, glābšanas atbalsta summa nedrīkstētu pārsniegt tādu apjomu, kas vajadzīgs, lai uzņēmums varētu turpināt darboties tajā laikposmā, kurā atbalsts tiek piešķirts. Šajā kontekstā Itālijai tika pieprasīta sīkāka informācija par glābšanas atbalsta apjoma atbilstību, kā arī apstiprinājums, ka garantijas apjoms nepārsniedza 15 miljonu euro aizdevuma summu un tā netika palielināta līdz 17,3 miljoniem euro, kā to prasīja uzņēmums. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz glābšanas atbalsta saderību ar pamatnostādnēm Komisija apšauba faktu, ka ir ievēroti pamatnostādņu 25. punkta d) apakšpunkta noteikumi. Lai izpildītu šos noteikumus, glābšanas atbalsta summa nedrīkstētu pārsniegt tādu apjomu, kas vajadzīgs, lai uzņēmums varētu turpināt darboties tajā laikposmā, kurā atbalsts tiek piešķirts. Šajā kontekstā Itālijai tika pieprasīta sīkāka informācija par glābšanas atbalsta apjoma atbilstību, kā arī apstiprinājums, ka garantijas apjoms nepārsniedza 15 miljonu euro aizdevuma summu un tā netika palielināta līdz 17,3 miljoniem euro, kā to prasīja uzņēmums.

| (29) | Turklāt Komisija uzsver, ka glābšanas atbalstu nevarēja izmantot tam, lai pirmām kārtām aizkavētu maksātnespējas iestāšanos, bet lai īstenotu uzņēmuma pārstrukturēšanu. Tomēr Komisijai radās iespaids, ka glābšanas atbalsta mērķis bija tikai atlikt parādu atmaksas termiņus un tādējādi glābt uzņēmumu no maksātnespējas. Līdz ar to Komisija pieprasīja sniegt pierādījumus, ka Ixfin ir centies izstrādāt pārstrukturēšanas plānu atbalsta saņemšanas laikā. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt Komisija uzsver, ka glābšanas atbalstu nevarēja izmantot tam, lai pirmām kārtām aizkavētu maksātnespējas iestāšanos, bet lai īstenotu uzņēmuma pārstrukturēšanu. Tomēr Komisijai radās iespaids, ka glābšanas atbalsta mērķis bija tikai atlikt parādu atmaksas termiņus un tādējādi glābt uzņēmumu no maksātnespējas. Līdz ar to Komisija pieprasīja sniegt pierādījumus, ka Ixfin ir centies izstrādāt pārstrukturēšanas plānu atbalsta saņemšanas laikā.

| (30) | Komisijai radās šaubas, vai tika ievēroti pamatnostādņu 25. punkta c) apakšpunkta noteikumi, kuros paredzēts, ka dalībvalsts sešu mēnešu laikā no dienas, kad uzsākta glābšanas atbalsta pasākuma īstenošana, iesniedz Komisijai pārstrukturēšanas plānu vai likvidācijas plānu, vai apliecinājumu, ka garantija ir atcelta. |
| --- | --- |

(30)

Komisijai radās šaubas, vai tika ievēroti pamatnostādņu 25. punkta c) apakšpunkta noteikumi, kuros paredzēts, ka dalībvalsts sešu mēnešu laikā no dienas, kad uzsākta glābšanas atbalsta pasākuma īstenošana, iesniedz Komisijai pārstrukturēšanas plānu vai likvidācijas plānu, vai apliecinājumu, ka garantija ir atcelta.

| (31) | Komisija arī apšaubīja faktu, vai ir ievērots “vienreiz un pēdējoreiz” atbalsta sniegšanas princips, kas ir noteikts pamatnostādņu 72. punktā un turpmākajos punktos. |
| --- | --- |

(31)

Komisija arī apšaubīja faktu, vai ir ievērots “vienreiz un pēdējoreiz” atbalsta sniegšanas princips, kas ir noteikts pamatnostādņu 72. punktā un turpmākajos punktos.

| (32) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai Ixfin ir izmantojis papildu atbalstu (sk. šā lēmuma 25. apsvērumu), lai atvieglotu maksātnespējas procedūras gaitu. Komisija atzīmēja, ka, pat ja šāds atbalsts būtu sniegts saskaņā ar 1989. gada Likumu Nr. 181 (vai ar tā turpmākajiem grozījumiem), tas nepadarītu atbalstu saderīgu, pamatojoties uz Komisijas lēmumu lietā N 214/03, jo minētās atļaujas pamatā, kā tika apgalvots, bija grūtībās nonākušo uzņēmumu izslēgšana no 9. panta. Tomēr Ixfin neapšaubāmi ir grūtībās nonācis uzņēmums atbilstīgi pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktam, jo tas ir maksātnespējas procedūras objekts. Komisija atzīmē, ka jebkādu palīdzību var uzskatīt par saderīgu pārstrukturēšanas atbalstu, ja tā atbilst pamatnostādņu 31.–51. punktā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(32)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija izteica šaubas par to, vai Ixfin ir izmantojis papildu atbalstu (sk. šā lēmuma 25. apsvērumu), lai atvieglotu maksātnespējas procedūras gaitu. Komisija atzīmēja, ka, pat ja šāds atbalsts būtu sniegts saskaņā ar 1989. gada Likumu Nr. 181 (vai ar tā turpmākajiem grozījumiem), tas nepadarītu atbalstu saderīgu, pamatojoties uz Komisijas lēmumu lietā N 214/03, jo minētās atļaujas pamatā, kā tika apgalvots, bija grūtībās nonākušo uzņēmumu izslēgšana no 9. panta. Tomēr Ixfin neapšaubāmi ir grūtībās nonācis uzņēmums atbilstīgi pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktam, jo tas ir maksātnespējas procedūras objekts. Komisija atzīmē, ka jebkādu palīdzību var uzskatīt par saderīgu pārstrukturēšanas atbalstu, ja tā atbilst pamatnostādņu 31.–51. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

| (33) | Tomēr Komisija nav saņēmusi nekādus paziņojumus par pārstrukturēšanas atbalstu, kā arī nav informēta par pārstrukturēšanas plāna esību. Ja tāds plāns būtu, sniegtais atbalsts varētu atbilst pamatnostādņu prasībām par atļaujas piešķiršanu pārstrukturēšanas atbalsta sniegšanai. Jo īpaši Komisijai bija nopietnas šaubas par to, vai ar pārstrukturēšanas plānu, ja tāds būtu bijis, varētu atjaunot uzņēmuma ekonomisko un finansiālo rentabilitāti. |
| --- | --- |

(33)

Tomēr Komisija nav saņēmusi nekādus paziņojumus par pārstrukturēšanas atbalstu, kā arī nav informēta par pārstrukturēšanas plāna esību. Ja tāds plāns būtu, sniegtais atbalsts varētu atbilst pamatnostādņu prasībām par atļaujas piešķiršanu pārstrukturēšanas atbalsta sniegšanai. Jo īpaši Komisijai bija nopietnas šaubas par to, vai ar pārstrukturēšanas plānu, ja tāds būtu bijis, varētu atjaunot uzņēmuma ekonomisko un finansiālo rentabilitāti.

IV.   ITĀLIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES

| (34) | Komisijai 2008. gada 15. janvārī tika nosūtīts ministrijas 2008. gada 9. janvāra sanāksmes protokols par Ixfin, no kura izriet, ka ministrija ir nolēmusi pārsūdzēt Tiesas lēmumu par ārkārtas administratīvās procedūras nepiemērošanu Ixfin. |
| --- | --- |

(34)

Komisijai 2008. gada 15. janvārī tika nosūtīts ministrijas 2008. gada 9. janvāra sanāksmes protokols par Ixfin, no kura izriet, ka ministrija ir nolēmusi pārsūdzēt Tiesas lēmumu par ārkārtas administratīvās procedūras nepiemērošanu Ixfin.

| (35) | Itālijas iestādes 2008. gada 12. martā pa elektronisko pastu informēja Komisiju, ka tām radušās problēmas ar nepieciešamās informācijas iegūšanu, un izteica lūgumu rast pagaidu risinājumu. Itālijas iestādes 2008. gada 25. martā apstiprināja, ka paredzamais pārstrukturēšanas atbalsts 40 miljonu euro apmērā netika sniegts Ixfin. |
| --- | --- |

(35)

Itālijas iestādes 2008. gada 12. martā pa elektronisko pastu informēja Komisiju, ka tām radušās problēmas ar nepieciešamās informācijas iegūšanu, un izteica lūgumu rast pagaidu risinājumu. Itālijas iestādes 2008. gada 25. martā apstiprināja, ka paredzamais pārstrukturēšanas atbalsts 40 miljonu euro apmērā netika sniegts Ixfin.

V.   TREŠO PERSONU PIEZĪMES

| (36) | Ar 2008. gada 27. marta vēstuli Komisija saņēma Ixfin administratora piezīmes. |
| --- | --- |

(36)

Ar 2008. gada 27. marta vēstuli Komisija saņēma Ixfin administratora piezīmes.

| (37) | Attiecībā uz Ixfin maksātnespēju administrators paskaidroja, ka pagaidām Ixfin ir bankrota stāvoklī. Lai pārvērstu bankrota stāvokli par ārkārtas administratīvo procedūru, ir jāievēro daži procesuāli un būtiski nosacījumi. Tiesa 2008. gada 4. janvāra rīkojumā norādīja, ka nebija nepieciešamo apstākļu, lai atjaunotu uzņēmuma ekonomisko līdzsvaru, un tādēļ bankrota stāvokli nevarēja pārvērst par ārkārtas administratīvo procedūru. Minēto rīkojumu ministrija pārsūdzēja Neapoles Apelācijas tiesā (turpmāk “Apelācijas tiesa”). |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz Ixfin maksātnespēju administrators paskaidroja, ka pagaidām Ixfin ir bankrota stāvoklī. Lai pārvērstu bankrota stāvokli par ārkārtas administratīvo procedūru, ir jāievēro daži procesuāli un būtiski nosacījumi. Tiesa 2008. gada 4. janvāra rīkojumā norādīja, ka nebija nepieciešamo apstākļu, lai atjaunotu uzņēmuma ekonomisko līdzsvaru, un tādēļ bankrota stāvokli nevarēja pārvērst par ārkārtas administratīvo procedūru. Minēto rīkojumu ministrija pārsūdzēja Neapoles Apelācijas tiesā (turpmāk “Apelācijas tiesa”).

| (38) | Administrators precizēja, ka, tā kā uzņēmums joprojām ir bankrota stāvoklī, tā saimnieciskā darbība ir apturēta. |
| --- | --- |

(38)

Administrators precizēja, ka, tā kā uzņēmums joprojām ir bankrota stāvoklī, tā saimnieciskā darbība ir apturēta.

| (39) | Attiecībā uz Protokolu administrators paskaidroja, ka šādu dokumentu 2007. gada 20. jūnijā ir pieņēmusi Ministru padomes prezidentūra. 2007. gada 25. oktobrī notika koordinācijas grupas sanāksme, kurai bija jāizstrādā precīzāka investīciju programma. Tomēr, kā izriet no administratora ziņojuma un īpaši no Tiesas rīkojuma, nebija paredzēts neviens konkrēts pasākums investīciju programmas ietvaros, kas ir palikusi abstrakta, bez precizējumiem, kādi projekti ir jāatbalsta un kādi resursi ir jāizmanto. Administrators uzsvēra, ka, izņemot šo glābšanas atbalstu, netika piešķirti nekādi citi valsts līdzekļi, lai glābtu un/vai pārstrukturētu Ixfin. |
| --- | --- |

(39)

Attiecībā uz Protokolu administrators paskaidroja, ka šādu dokumentu 2007. gada 20. jūnijā ir pieņēmusi Ministru padomes prezidentūra. 2007. gada 25. oktobrī notika koordinācijas grupas sanāksme, kurai bija jāizstrādā precīzāka investīciju programma. Tomēr, kā izriet no administratora ziņojuma un īpaši no Tiesas rīkojuma, nebija paredzēts neviens konkrēts pasākums investīciju programmas ietvaros, kas ir palikusi abstrakta, bez precizējumiem, kādi projekti ir jāatbalsta un kādi resursi ir jāizmanto. Administrators uzsvēra, ka, izņemot šo glābšanas atbalstu, netika piešķirti nekādi citi valsts līdzekļi, lai glābtu un/vai pārstrukturētu Ixfin.

| (40) | Administrators arī atzīmēja, ka 2006. gada 23. jūnijāIxfin uzņēmumam Sviluppo Italia SpA iesniedza pārstrukturēšanas plāna projektu, kas netika īstenots Ixfin maksātnespējas dēļ. Administrators Komisijai arī iesniedza konsultanta izstrādātā projekta kopiju. |
| --- | --- |

(40)

Administrators arī atzīmēja, ka 2006. gada 23. jūnijāIxfin uzņēmumam Sviluppo Italia SpA iesniedza pārstrukturēšanas plāna projektu, kas netika īstenots Ixfin maksātnespējas dēļ. Administrators Komisijai arī iesniedza konsultanta izstrādātā projekta kopiju.

| (41) | Attiecībā uz glābšanas atbalsta apjoma atbilstību administrators Komisijai nodeva glābšanas atbalsta pieprasījumus, ko Ixfin bija iesniedzis Sviluppo Italia SpA2005. gada 30. septembrī un 2005. gada 11. novembrī. |
| --- | --- |

(41)

Attiecībā uz glābšanas atbalsta apjoma atbilstību administrators Komisijai nodeva glābšanas atbalsta pieprasījumus, ko Ixfin bija iesniedzis Sviluppo Italia SpA2005. gada 30. septembrī un 2005. gada 11. novembrī.

| (42) | Tā kā Komisija bija pieprasījusi Pufin un Maxfin finanšu pārskatus par 2004., 2005. un 2006. gadu, administrators iesniedza to kopijas. |
| --- | --- |

(42)

Tā kā Komisija bija pieprasījusi Pufin un Maxfin finanšu pārskatus par 2004., 2005. un 2006. gadu, administrators iesniedza to kopijas.

| (43) | Attiecībā uz valsts garantijas izmantošanu administrators darīja zināmu, ka 2006. gada 3. jūlijā banka pieprasīja ministrijai atmaksāt galvoto aizdevumu. |
| --- | --- |

(43)

Attiecībā uz valsts garantijas izmantošanu administrators darīja zināmu, ka 2006. gada 3. jūlijā banka pieprasīja ministrijai atmaksāt galvoto aizdevumu.

VI.   ITĀLIJAS KOMENTĀRI PAR TREŠO PERSONU PIEZĪMĒM

| (44) | Itālijas iestādes ir izteikušas savus komentārus par trešo personu piezīmēm. Tās apgalvo, ka ir spējīgas precīzāk nekā agrāk atbildēt uz argumentiem, kuri ietverti lēmumā par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(44)

Itālijas iestādes ir izteikušas savus komentārus par trešo personu piezīmēm. Tās apgalvo, ka ir spējīgas precīzāk nekā agrāk atbildēt uz argumentiem, kuri ietverti lēmumā par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu.

| (45) | Attiecībā uz valsts garantiju bankas piešķirtajam aizdevumam 15 miljonu euro apmērā Itālijas iestādes sniedza šādus paskaidrojumus. |
| --- | --- |

(45)

Attiecībā uz valsts garantiju bankas piešķirtajam aizdevumam 15 miljonu euro apmērā Itālijas iestādes sniedza šādus paskaidrojumus.

| (46) | Pirmkārt, Itālijas iestādes apstiprina, ka garantija tika piešķirta aizdevumam 15 miljonu euro apmērā un tā netika palielināta līdz 17,3 miljoniem euro, uzsverot arī to, ka glābšanas atbalsta summa tika aprēķināta pēc pamatnostādņu pielikumā noteiktās formulas. |
| --- | --- |

(46)

Pirmkārt, Itālijas iestādes apstiprina, ka garantija tika piešķirta aizdevumam 15 miljonu euro apmērā un tā netika palielināta līdz 17,3 miljoniem euro, uzsverot arī to, ka glābšanas atbalsta summa tika aprēķināta pēc pamatnostādņu pielikumā noteiktās formulas.

| (47) | Otrkārt, ar 2008. gada 21. aprīļa un 2008. gada 30. oktobra vēstulēm ministrija informēja Komisiju, ka 2006. gada 3. jūlijā banka bija pieprasījusi atmaksāt galvoto aizdevumu 15 miljonu euro apmērā ar procentiem, kura kopsumma ir 15 154 457,72 euro. Turklāt Itālijas iestādes iesniedza 2006. gada 20. septembra vēstuli, ar ko apliecina, ka Ekonomikas un finanšu ministrija minēto summu samaksāja bankai 2006. gada 27. septembrī. Ar šo maksājumu ministrija ieguva Ixfin kreditora tiesības uz minēto summu. |
| --- | --- |

(47)

Otrkārt, ar 2008. gada 21. aprīļa un 2008. gada 30. oktobra vēstulēm ministrija informēja Komisiju, ka 2006. gada 3. jūlijā banka bija pieprasījusi atmaksāt galvoto aizdevumu 15 miljonu euro apmērā ar procentiem, kura kopsumma ir 15 154 457,72 euro. Turklāt Itālijas iestādes iesniedza 2006. gada 20. septembra vēstuli, ar ko apliecina, ka Ekonomikas un finanšu ministrija minēto summu samaksāja bankai 2006. gada 27. septembrī. Ar šo maksājumu ministrija ieguva Ixfin kreditora tiesības uz minēto summu.

| (48) | Treškārt, Itālijas iestādes iesniedza 2006. gada 30. novembra vēstules kopiju, kurā ministrija lūdz kompetentās iestādes (šajā gadījumā Neapoles apgabala advokatūru) to reģistrēt kreditoru sarakstā atbilstoši Dekrēta Nr. 270/1999 93. pantam. |
| --- | --- |

(48)

Treškārt, Itālijas iestādes iesniedza 2006. gada 30. novembra vēstules kopiju, kurā ministrija lūdz kompetentās iestādes (šajā gadījumā Neapoles apgabala advokatūru) to reģistrēt kreditoru sarakstā atbilstoši Dekrēta Nr. 270/1999 93. pantam.

| (49) | Attiecībā uz Ixfin bankrotu Itālijas iestādes apgalvo, ka kopš 2006. gada 5. jūlija paziņojuma uzņēmums joprojām ir bankrota stāvoklī, un ir apstiprinājušas šajā lietā administratora sniegto informāciju. Turklāt Itālijas iestādes apstiprināja, ka Tiesas sprieduma pārsūdzēšanas process vēl nav beidzies. |
| --- | --- |

(49)

Attiecībā uz Ixfin bankrotu Itālijas iestādes apgalvo, ka kopš 2006. gada 5. jūlija paziņojuma uzņēmums joprojām ir bankrota stāvoklī, un ir apstiprinājušas šajā lietā administratora sniegto informāciju. Turklāt Itālijas iestādes apstiprināja, ka Tiesas sprieduma pārsūdzēšanas process vēl nav beidzies.

| (50) | Itālijas iestādes pievienoja Protokola kopiju, precizējot, ka tajā nav paredzēts atbalsts Ixfin. |
| --- | --- |

(50)

Itālijas iestādes pievienoja Protokola kopiju, precizējot, ka tajā nav paredzēts atbalsts Ixfin.

| (51) | Itālijas iestādes iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plāna paziņojuma projekta kopiju, kas, kā apgalvoja Itālija, netika nosūtīts Komisijai, jo Tiesa bija oficiāli pasludinājusi Ixfin par maksātnespējīgu. |
| --- | --- |

(51)

Itālijas iestādes iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plāna paziņojuma projekta kopiju, kas, kā apgalvoja Itālija, netika nosūtīts Komisijai, jo Tiesa bija oficiāli pasludinājusi Ixfin par maksātnespējīgu.

| (52) | Itālijas iestādes arī iesniedza aizdevuma līguma kopiju, kas noslēgts starp banku un Ixfin un no kura izriet, ka 2005. gada 30. decembrī piešķirtajam aizdevumam procentu likme bija 3,591 % (sk. šā lēmuma 20. apsvērumu), nevis 3,752 %, kā norādīts 15. pantā lēmumā par procedūras uzsākšanu, pamatojoties uz sākotnēji pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

(52)

Itālijas iestādes arī iesniedza aizdevuma līguma kopiju, kas noslēgts starp banku un Ixfin un no kura izriet, ka 2005. gada 30. decembrī piešķirtajam aizdevumam procentu likme bija 3,591 % (sk. šā lēmuma 20. apsvērumu), nevis 3,752 %, kā norādīts 15. pantā lēmumā par procedūras uzsākšanu, pamatojoties uz sākotnēji pieejamo informāciju.

VII.   NOTIKUMI PĒC FORMĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS

| (53) | Ar 2008. gada 4. jūnija rīkojumu, kas paziņots 2008. gada 15. jūlijā, Apelācijas tiesa apstiprināja Tiesas rīkojumu un tādējādi faktu, ka nav būtisku nosacījumu bankrota stāvokļa pārvēršanai par ārkārtas administratīvo procedūru. Minēto lēmumu ministrija pārsūdzēja Augstākajā kasācijas tiesā, bet tā vēl nav pieņēmusi lēmumu par šo jautājumu. |
| --- | --- |

(53)

Ar 2008. gada 4. jūnija rīkojumu, kas paziņots 2008. gada 15. jūlijā, Apelācijas tiesa apstiprināja Tiesas rīkojumu un tādējādi faktu, ka nav būtisku nosacījumu bankrota stāvokļa pārvēršanai par ārkārtas administratīvo procedūru. Minēto lēmumu ministrija pārsūdzēja Augstākajā kasācijas tiesā, bet tā vēl nav pieņēmusi lēmumu par šo jautājumu.

| (54) | Šajā kontekstā Komisija konstatē, ka saskaņā ar 66. līdz 68. punktu Komisijas paziņojumā “Ceļā uz Komisijas lēmumu efektīvu izpildi, kuros dalībvalstīm tiek uzdots atgūt nelikumīgu un nesaderīgu valsts atbalstu” (10) katras valsts iestādes var atbalstīt palīdzības saņēmēja ekonomiskās darbības turpināšanu tikai tādā veidā, kas ļauj efektīvi un nekavējoties atgūt sniegtā atbalsta summu. |
| --- | --- |

(54)

Šajā kontekstā Komisija konstatē, ka saskaņā ar 66. līdz 68. punktu Komisijas paziņojumā “Ceļā uz Komisijas lēmumu efektīvu izpildi, kuros dalībvalstīm tiek uzdots atgūt nelikumīgu un nesaderīgu valsts atbalstu” (10) katras valsts iestādes var atbalstīt palīdzības saņēmēja ekonomiskās darbības turpināšanu tikai tādā veidā, kas ļauj efektīvi un nekavējoties atgūt sniegtā atbalsta summu.

VIII.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

VIII.1.   Valsts atbalsta esība

| (55) | Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (56) | Itālija ir piešķīrusi garantiju Ixfin no valsts līdzekļiem, jo minētais uzņēmums par to nav maksājis. Minētā garantija ļāva Ixfin iegūt aizdevumu, ko, ņemot vērā uzņēmuma finanšu grūtības, tas nevarēja iegūt bez valsts garantijas. Tādēļ, piešķirot garantiju aizdevumam, Itālija piešķīra Ixfin priekšrocības, izmantojot valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

(56)

Itālija ir piešķīrusi garantiju Ixfin no valsts līdzekļiem, jo minētais uzņēmums par to nav maksājis. Minētā garantija ļāva Ixfin iegūt aizdevumu, ko, ņemot vērā uzņēmuma finanšu grūtības, tas nevarēja iegūt bez valsts garantijas. Tādēļ, piešķirot garantiju aizdevumam, Itālija piešķīra Ixfin priekšrocības, izmantojot valsts līdzekļus.

| (57) | Glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsti tiek uzskatīti par visvairāk kropļojošiem valsts atbalsta veidiem, jo tie ļauj atbalstīt uzņēmumu, kas bez valsts iejaukšanās pamestu tirgu. Ixfin darbojās elektronisko sastāvdaļu ražošanas un izplatīšanas tirgū mehānisko transportlīdzekļu nozarē un telesakaru sektorā. Tā produkcija tika pārdota ES mēroga tirgū, kā uzsvērts Itālijas konkurences iestādes lēmumā (11). Turklāt atbalsta saņemšanas brīdī Ixfin plānoja atjaunot ražošanas darbību. Priekšroka, ko uzņēmums ieguva, pateicoties garantijai, ļāva tai pieņemt pasākumus uzņēmuma glābšanai un turpināt saimniecisko darbību noteiktu laikposmu. Tādēļ var secināt, ka šis atbalsts kaitē vai vismaz var kaitēt konkurencei un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, radot labvēlīgus apstākļus atsevišķiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(57)

Glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsti tiek uzskatīti par visvairāk kropļojošiem valsts atbalsta veidiem, jo tie ļauj atbalstīt uzņēmumu, kas bez valsts iejaukšanās pamestu tirgu. Ixfin darbojās elektronisko sastāvdaļu ražošanas un izplatīšanas tirgū mehānisko transportlīdzekļu nozarē un telesakaru sektorā. Tā produkcija tika pārdota ES mēroga tirgū, kā uzsvērts Itālijas konkurences iestādes lēmumā (11). Turklāt atbalsta saņemšanas brīdī Ixfin plānoja atjaunot ražošanas darbību. Priekšroka, ko uzņēmums ieguva, pateicoties garantijai, ļāva tai pieņemt pasākumus uzņēmuma glābšanai un turpināt saimniecisko darbību noteiktu laikposmu. Tādēļ var secināt, ka šis atbalsts kaitē vai vismaz var kaitēt konkurencei un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, radot labvēlīgus apstākļus atsevišķiem uzņēmumiem.

| (58) | Komisijas paziņojumā par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (12) (turpmāk “paziņojums”) 3.2. punkta a) apakšpunktā paredzēta virkne nosacījumu, lai garantijai nebūtu valsts atbalsta raksturs: atbalsta saņēmējam nedrīkst būt finansiālas grūtības, garantijai jāaptver ne vairāk par 80 % no aizdevuma, un par garantiju ir jāmaksā uz tirgu orientēta cena. Ixfin gadījumā garantija sedz pilnīgi visu aizdevumu, netika veikta nekāda iemaksa, un, kā turpmāk norādīts VIII.2.1. daļā, atbalsta saņēmējs ir grūtībās nonācis uzņēmums. |
| --- | --- |

(58)

Komisijas paziņojumā par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (12) (turpmāk “paziņojums”) 3.2. punkta a) apakšpunktā paredzēta virkne nosacījumu, lai garantijai nebūtu valsts atbalsta raksturs: atbalsta saņēmējam nedrīkst būt finansiālas grūtības, garantijai jāaptver ne vairāk par 80 % no aizdevuma, un par garantiju ir jāmaksā uz tirgu orientēta cena. Ixfin gadījumā garantija sedz pilnīgi visu aizdevumu, netika veikta nekāda iemaksa, un, kā turpmāk norādīts VIII.2.1. daļā, atbalsta saņēmējs ir grūtībās nonācis uzņēmums.

| (59) | Tādējādi saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu attiecīgais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(59)

Tādējādi saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu attiecīgais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu.

VIII.2.   Valsts atbalsta saderība ar kopējo tirgu

| (60) | EK līguma 87. panta 2. punktā minētos izņēmumus nevar piemērot šim gadījumam. Turpretim attiecībā uz EK līguma 87. panta 3. punktā noteiktajiem izņēmumiem, sākot ar brīdi, kad atbalsta galvenais mērķis ir uzņēmuma rentabilitātes atjaunošana uz ilgu laiku, var piemērot tikai EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto izņēmumu, ar ko paredz iespēju sniegt atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu atbilstoši EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam tikai tad, ja ir ievēroti Kopienas pamatnostādņu nosacījumi par valsts atbalstu grūtībās nonākušo uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(60)

EK līguma 87. panta 2. punktā minētos izņēmumus nevar piemērot šim gadījumam. Turpretim attiecībā uz EK līguma 87. panta 3. punktā noteiktajiem izņēmumiem, sākot ar brīdi, kad atbalsta galvenais mērķis ir uzņēmuma rentabilitātes atjaunošana uz ilgu laiku, var piemērot tikai EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto izņēmumu, ar ko paredz iespēju sniegt atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu atbilstoši EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam tikai tad, ja ir ievēroti Kopienas pamatnostādņu nosacījumi par valsts atbalstu grūtībās nonākušo uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai.

VIII.2.1.   Grūtībās nonākuša uzņēmuma atbilstība valsts atbalsta saņemšanai

| (61) | Saskaņā ar pamatnostādņu 9. punktu Komisija uzskata, ka uzņēmums ir grūtībās, ja tas nav spējīgs ar saviem finanšu līdzekļiem un resursiem, ko tam gatavi sniegt tā īpašnieki/akcionāri un kreditori, apturēt zaudējumus, kuri bez valsts iestāžu iejaukšanās to neapšaubāmi īsā vai vidējā laikposmā novestu līdz bankrotam. Pamatnostādņu 11. punktā ir precizēts, ka par uzņēmuma grūtībām liecina zaudējumu palielināšanās, apgrozījuma samazināšanās, produkcijas krājumu palielināšanās, jaudas pārpalikums, naudas plūsmas samazināšanās, parādu palielināšanās, procentu likmju pieaugums un neto aktīvu vērtības kritums vai vienādība ar nulli. 1. tabulā ir norādīts, ka parādi palielinājās, turpretim naudas plūsma samazinājās, un apgrozījums bija sarucis no 104 miljoniem euro līdz 3 miljoniem euro tikai 17 mēnešu laikā. |
| --- | --- |

(61)

Saskaņā ar pamatnostādņu 9. punktu Komisija uzskata, ka uzņēmums ir grūtībās, ja tas nav spējīgs ar saviem finanšu līdzekļiem un resursiem, ko tam gatavi sniegt tā īpašnieki/akcionāri un kreditori, apturēt zaudējumus, kuri bez valsts iestāžu iejaukšanās to neapšaubāmi īsā vai vidējā laikposmā novestu līdz bankrotam. Pamatnostādņu 11. punktā ir precizēts, ka par uzņēmuma grūtībām liecina zaudējumu palielināšanās, apgrozījuma samazināšanās, produkcijas krājumu palielināšanās, jaudas pārpalikums, naudas plūsmas samazināšanās, parādu palielināšanās, procentu likmju pieaugums un neto aktīvu vērtības kritums vai vienādība ar nulli. 1. tabulā ir norādīts, ka parādi palielinājās, turpretim naudas plūsma samazinājās, un apgrozījums bija sarucis no 104 miljoniem euro līdz 3 miljoniem euro tikai 17 mēnešu laikā.

| (62) | Saskaņā ar pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktu uzņēmums tiek uzskatīts par nonākušu grūtībās, ja tas atbilst kritērijiem saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, lai tam piemērotu kolektīvās maksātnespējas procedūras. Šajā gadījumā maksātnespējas pazīmes, tas ir, uzņēmuma nespēja laikus izpildīt savas saistības, parādījās jau 2004. gada septembrī. Turklāt Itālija apgalvo, ka glābšanas atbalsts tika sniegts pirms paziņojuma par maksātnespējas pazīmēm, jo uzņēmumam bija steidzami nepieciešami finanšu līdzekļi. Visbeidzot 2006. gada 5. jūlijā par Ixfin lietu atbildīgais tiesnesis pasludināja uzņēmumu par bankrotējušu. |
| --- | --- |

(62)

Saskaņā ar pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktu uzņēmums tiek uzskatīts par nonākušu grūtībās, ja tas atbilst kritērijiem saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, lai tam piemērotu kolektīvās maksātnespējas procedūras. Šajā gadījumā maksātnespējas pazīmes, tas ir, uzņēmuma nespēja laikus izpildīt savas saistības, parādījās jau 2004. gada septembrī. Turklāt Itālija apgalvo, ka glābšanas atbalsts tika sniegts pirms paziņojuma par maksātnespējas pazīmēm, jo uzņēmumam bija steidzami nepieciešami finanšu līdzekļi. Visbeidzot 2006. gada 5. jūlijā par Ixfin lietu atbildīgais tiesnesis pasludināja uzņēmumu par bankrotējušu.

| (63) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka saskaņā ar pamatnostādņu 10. un 11. punktu Ixfin ir grūtībās nonācis uzņēmums. |
| --- | --- |

(63)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka saskaņā ar pamatnostādņu 10. un 11. punktu Ixfin ir grūtībās nonācis uzņēmums.

| (64) | Tajā pašā laikā jāuzsver, ka, ievērojot pamatnostādņu 13. punktu, uzņēmums, kas ir daļa no lielākas uzņēmumu grupas, parasti nav atbilstīgs glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta saņemšanai, ja vien nevar pierādīt, ka uzņēmuma grūtības ir saistītas tikai ar šo uzņēmumu un tās nav radušās saistībā ar patvaļīgu izmaksu sadalījumu grupā, un ka grūtības ir pārāk nopietnas, lai tās varētu novērst pati grupa. |
| --- | --- |

(64)

Tajā pašā laikā jāuzsver, ka, ievērojot pamatnostādņu 13. punktu, uzņēmums, kas ir daļa no lielākas uzņēmumu grupas, parasti nav atbilstīgs glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta saņemšanai, ja vien nevar pierādīt, ka uzņēmuma grūtības ir saistītas tikai ar šo uzņēmumu un tās nav radušās saistībā ar patvaļīgu izmaksu sadalījumu grupā, un ka grūtības ir pārāk nopietnas, lai tās varētu novērst pati grupa.

| (65) | Ixfin ir Pufin grupas daļa. Pirmkārt, ir jāatzīmē, ka Ixfin jau ir parādsaistības 3,7 miljonu euro apmērā pret kontrolējošo uzņēmumu Maxfin. Otrkārt, pēc formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanas Itālijas iestādes Komisijai iesniedza Maxfin2005. gada 30. aprīļa, 2006. gada 30. aprīļa un 2006. gada 30. jūnija finanšu pārskatus, kā arī Pufin2004. gada 30. jūnija, 2005. gada 30. jūnija un 2006. gada 30. jūnija finanšu pārskatus. Pufin un Maxfin darbības finanšu rādītāji par laikposmu no 2003. līdz 2005. gadam uzrādīti 2. tabulā. No minētās tabulas var secināt, ka ne Maxfin, ne Pufin finansiālais stāvoklis neļāva tiem piešķirt Ixfin nepieciešamos līdzekļus, kuru apjoms līdzinātos Itālijas piešķirtā atbalsta apjomam. Treškārt, Ixfin kontrolējamo uzņēmumu finanšu līdzekļu apjoms neļauj atbrīvot nepieciešamos līdzekļus Ixfin glābšanai. Tādējādi var secināt, ka ne Pufin, ne Maxfin, ne Ixfin kontrolējamie uzņēmumi nebija spējīgi finansēt Ixfin glābšanu, jo Ixfin grūtības bija pārāk nopietnas, lai grupa pati varētu tās atrisināt.

  2.   tabula









  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 |
| Maxfin | 20 037 975 | 2 529 725 | (997) |
| Pufin | 12 710 759 | (148 361) | (24 349) |

(65)

Ixfin ir Pufin grupas daļa. Pirmkārt, ir jāatzīmē, ka Ixfin jau ir parādsaistības 3,7 miljonu euro apmērā pret kontrolējošo uzņēmumu Maxfin. Otrkārt, pēc formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanas Itālijas iestādes Komisijai iesniedza Maxfin2005. gada 30. aprīļa, 2006. gada 30. aprīļa un 2006. gada 30. jūnija finanšu pārskatus, kā arī Pufin2004. gada 30. jūnija, 2005. gada 30. jūnija un 2006. gada 30. jūnija finanšu pārskatus. Pufin un Maxfin darbības finanšu rādītāji par laikposmu no 2003. līdz 2005. gadam uzrādīti 2. tabulā. No minētās tabulas var secināt, ka ne Maxfin, ne Pufin finansiālais stāvoklis neļāva tiem piešķirt Ixfin nepieciešamos līdzekļus, kuru apjoms līdzinātos Itālijas piešķirtā atbalsta apjomam. Treškārt, Ixfin kontrolējamo uzņēmumu finanšu līdzekļu apjoms neļauj atbrīvot nepieciešamos līdzekļus Ixfin glābšanai. Tādējādi var secināt, ka ne Pufin, ne Maxfin, ne Ixfin kontrolējamie uzņēmumi nebija spējīgi finansēt Ixfin glābšanu, jo Ixfin grūtības bija pārāk nopietnas, lai grupa pati varētu tās atrisināt.

2.   tabula

(EUR)

2003

2004

2005

Maxfin

20 037 975

2 529 725

(997)

Pufin

12 710 759

(148 361)

(24 349)

| (66) | Lai kliedētu Komisijas šaubas par to, ka uzņēmuma grūtības ir saistītas tikai ar uzņēmumu, nevis ar patvaļīgu izmaksu sadalījumu grupā, Itālijas iestādes iesniedza informāciju, ka uzņēmuma grūtības ir dažādu faktoru iedarbības rezultāts, kas ir pasūtījumu skaita samazināšanās jo īpaši no galvenajiem klientiem, un parādsaistību apjoma palielināšanās, jo īpaši no 2004. gada marta līdz 2004. gada decembrim, kad uzņēmumu vadīja investors (kā tas ir norādīts šā lēmuma 17. apsvērumā). Turklāt Itālijas iestādes precizēja, ka pēc Ixfin atpirkšanas kontrolējošā sabiedrība nav veikusi nevienu darbību, ko varētu uzskatīt par patvaļīgu izmaksu sadalījumu grupā. |
| --- | --- |

(66)

Lai kliedētu Komisijas šaubas par to, ka uzņēmuma grūtības ir saistītas tikai ar uzņēmumu, nevis ar patvaļīgu izmaksu sadalījumu grupā, Itālijas iestādes iesniedza informāciju, ka uzņēmuma grūtības ir dažādu faktoru iedarbības rezultāts, kas ir pasūtījumu skaita samazināšanās jo īpaši no galvenajiem klientiem, un parādsaistību apjoma palielināšanās, jo īpaši no 2004. gada marta līdz 2004. gada decembrim, kad uzņēmumu vadīja investors (kā tas ir norādīts šā lēmuma 17. apsvērumā). Turklāt Itālijas iestādes precizēja, ka pēc Ixfin atpirkšanas kontrolējošā sabiedrība nav veikusi nevienu darbību, ko varētu uzskatīt par patvaļīgu izmaksu sadalījumu grupā.

| (67) | Tādējādi, pamatojoties uz savā rīcībā esošo informāciju, Komisija uzskata, ka Ixfin atbilst pamatnostādņu 13. punktā norādītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(67)

Tādējādi, pamatojoties uz savā rīcībā esošo informāciju, Komisija uzskata, ka Ixfin atbilst pamatnostādņu 13. punktā norādītajiem nosacījumiem.

VIII.2.2.   Glābšanas atbalsta saderība ar kopējo tirgu

| (68) | Lai glābšanas atbalsts būtu saderīgs ar kopējo tirgu, tam ir jāatbilst pamatnostādņu 25. punktā noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(68)

Lai glābšanas atbalsts būtu saderīgs ar kopējo tirgu, tam ir jāatbilst pamatnostādņu 25. punktā noteiktajiem nosacījumiem.

| (69) | Saskaņā ar pamatnostādņu 25. punkta a) apakšpunktu glābšanas atbalstam jābūt likviditātes atbalstam aizdevuma garantiju vai aizdevumu veidā. Abos gadījumos aizdevums jāpiešķir ar tādu procentu likmi, kas ir vismaz salīdzināma ar procentu likmēm aizdevumiem dzīvotspējīgiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar pamatnostādņu 25. punkta a) apakšpunktu glābšanas atbalstam jābūt likviditātes atbalstam aizdevuma garantiju vai aizdevumu veidā. Abos gadījumos aizdevums jāpiešķir ar tādu procentu likmi, kas ir vismaz salīdzināma ar procentu likmēm aizdevumiem dzīvotspējīgiem uzņēmumiem.

| (70) | Pirmkārt, šajā gadījumā glābšanas atbalsts ir likviditātes atbalsts (sk. šā lēmuma 20. apsvērumu). Attiecībā uz procentu likmi Komisijai ir jāpārskata savi provizoriskie secinājumi, saskaņā ar kuriem procentu likme bija vienlīdzīga aizdevumu likmēm, ko piešķir dzīvotspējīgiem uzņēmumiem. Tā kā faktiskā procentu likme, kas tika piemērota galvotajam aizdevumam, bija 3,591 % salīdzinājumā ar Itālijai piemērojamo Komisijas atsauces likmi 4,08 % apmērā, Komisija secina, ka šī likme nav vienlīdzīga aizdevumu likmēm, ko piešķir dzīvotspējīgiem uzņēmumiem. Tādēļ Komisija uzskata, ka Ixfin sniegtais glābšanas atbalsts neatbilst pamatnostādņu 25. punkta a) apakšpunkta kritērijiem. |
| --- | --- |

(70)

Pirmkārt, šajā gadījumā glābšanas atbalsts ir likviditātes atbalsts (sk. šā lēmuma 20. apsvērumu). Attiecībā uz procentu likmi Komisijai ir jāpārskata savi provizoriskie secinājumi, saskaņā ar kuriem procentu likme bija vienlīdzīga aizdevumu likmēm, ko piešķir dzīvotspējīgiem uzņēmumiem. Tā kā faktiskā procentu likme, kas tika piemērota galvotajam aizdevumam, bija 3,591 % salīdzinājumā ar Itālijai piemērojamo Komisijas atsauces likmi 4,08 % apmērā, Komisija secina, ka šī likme nav vienlīdzīga aizdevumu likmēm, ko piešķir dzīvotspējīgiem uzņēmumiem. Tādēļ Komisija uzskata, ka Ixfin sniegtais glābšanas atbalsts neatbilst pamatnostādņu 25. punkta a) apakšpunkta kritērijiem.

| (71) | Attiecībā uz pamatnostādņu 25. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem Komisija atzīst, ka tie ir ievēroti, jo glābšanas atbalsts ir domāts, lai atrisinātu smagas sociālās problēmas, un tam nav negatīvas ietekmes uz citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(71)

Attiecībā uz pamatnostādņu 25. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem Komisija atzīst, ka tie ir ievēroti, jo glābšanas atbalsts ir domāts, lai atrisinātu smagas sociālās problēmas, un tam nav negatīvas ietekmes uz citām dalībvalstīm.

| (72) | Saskaņā ar pamatnostādņu 25. punkta d) apakšpunktu, glābšanas atbalsta apjoms nedrīkst pārsniegt tādu apjomu, kas vajadzīgs, lai uzņēmums varētu turpināt darboties tajā laika posmā, kurā atbalsts ir atļauts; vajadzīgajai atbalsta summai jābūt pamatotai ar uzņēmuma likviditātes vajadzībām saistībā ar zaudējumiem. Komisija atzīmē, ka, piemērojot pamatnostādņu pielikumā norādīto formulu uzņēmumam nepieciešamās finanšu līdzekļu summas noteikšanai, atbalsta apmērs pārsniedz 10 miljonus euro, bet Itālijas iestādes nav sniegušas izsmeļošu informāciju, lai paskaidrotu, kādā veidā minētā summa atbilst tam, kas nepieciešams Ixfin darbības turpināšanai. Komisija uzskata, ka nav pietiekami pārliecinoši pierādīts, ka saņemtā atbalsta summa ir minimālā nepieciešamā summa, lai uzturētu uzņēmuma darbību glābšanas laikposmā, kā paredzēts pamatnostādņu 25. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(72)

Saskaņā ar pamatnostādņu 25. punkta d) apakšpunktu, glābšanas atbalsta apjoms nedrīkst pārsniegt tādu apjomu, kas vajadzīgs, lai uzņēmums varētu turpināt darboties tajā laika posmā, kurā atbalsts ir atļauts; vajadzīgajai atbalsta summai jābūt pamatotai ar uzņēmuma likviditātes vajadzībām saistībā ar zaudējumiem. Komisija atzīmē, ka, piemērojot pamatnostādņu pielikumā norādīto formulu uzņēmumam nepieciešamās finanšu līdzekļu summas noteikšanai, atbalsta apmērs pārsniedz 10 miljonus euro, bet Itālijas iestādes nav sniegušas izsmeļošu informāciju, lai paskaidrotu, kādā veidā minētā summa atbilst tam, kas nepieciešams Ixfin darbības turpināšanai. Komisija uzskata, ka nav pietiekami pārliecinoši pierādīts, ka saņemtā atbalsta summa ir minimālā nepieciešamā summa, lai uzturētu uzņēmuma darbību glābšanas laikposmā, kā paredzēts pamatnostādņu 25. punkta d) apakšpunktā.

| (73) | Saskaņā ar pamatnostādņu 25. punkta e) apakšpunktu atbalsts jāsniedz, ievērojot “vienreiz un pēdējoreiz” atbalsta principu, kas ir paredzēts pamatnostādņu 72. punktā un turpmākajos punktos. Itālijas iestādes apgalvo, ka “vienreiz un pēdējoreiz” atbalsta princips ir ievērots, kas nozīmē, ka uzņēmums pēdējo desmit gadu laikā nav saņēmis nekādu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu. Tādējādi, pamatojoties uz savā rīcībā esošo informāciju, Komisija uzskata, ka pamatnostādņu 25. punkta e) apakšpunkta kritērijs ir izpildīts. |
| --- | --- |

(73)

Saskaņā ar pamatnostādņu 25. punkta e) apakšpunktu atbalsts jāsniedz, ievērojot “vienreiz un pēdējoreiz” atbalsta principu, kas ir paredzēts pamatnostādņu 72. punktā un turpmākajos punktos. Itālijas iestādes apgalvo, ka “vienreiz un pēdējoreiz” atbalsta princips ir ievērots, kas nozīmē, ka uzņēmums pēdējo desmit gadu laikā nav saņēmis nekādu glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu. Tādējādi, pamatojoties uz savā rīcībā esošo informāciju, Komisija uzskata, ka pamatnostādņu 25. punkta e) apakšpunkta kritērijs ir izpildīts.

| (74) | Ixfin gadījumā sešu mēnešu laikposms, kad var piešķirt glābšanas atbalstu atbilstīgi pamatnostādņu 25. punkta c) apakšpunktam, sākas 2005. gada 30. decembrī un beidzas 2006. gada 30. jūnijā. Saskaņā ar pamatnostādņu 25. punkta a) apakšpunkta pēdējo teikumu visi aizdevumi jāatmaksā, un visām garantijām jābeidzas laikposmā, kas nepārsniedz sešus mēnešus pēc pirmā maksājuma veikšanas uzņēmumam. Turklāt atbilstīgi pamatnostādņu 25. punkta c) apakšpunkta pēdējam teikumam “nepaziņota atbalsta gadījumā [dalībvalstij] ne vēlāk kā pēc sešiem mēnešiem pēc glābšanas atbalsta pasākuma pirmās īstenošanas jāpaziņo pārstrukturēšanas plāns vai likvidācijas plāns, vai apliecinājums, ka aizdevums ir pilnā mērā atmaksāts un/vai, ka garantija ir atcelta”. Pamatnostādņu 26. punktā ir paredzēts izņēmums attiecībā uz sešu mēnešu termiņu, ja dalībvalsts sešu mēnešu laikā iesniedz pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu. Šajā laikposmā Komisijai netika iesniegts nekāds pārstrukturēšanas vai likvidācijas plāns. Turklāt garantijas termiņš beidzās 2006. gada 3. jūlijā, bet Ixfin neatmaksāja saņemto aizdevumu. Tādēļ glābšanas atbalsts, kas tika sniegts Ixfin, uzskatāms par nesaderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(74)

Ixfin gadījumā sešu mēnešu laikposms, kad var piešķirt glābšanas atbalstu atbilstīgi pamatnostādņu 25. punkta c) apakšpunktam, sākas 2005. gada 30. decembrī un beidzas 2006. gada 30. jūnijā. Saskaņā ar pamatnostādņu 25. punkta a) apakšpunkta pēdējo teikumu visi aizdevumi jāatmaksā, un visām garantijām jābeidzas laikposmā, kas nepārsniedz sešus mēnešus pēc pirmā maksājuma veikšanas uzņēmumam. Turklāt atbilstīgi pamatnostādņu 25. punkta c) apakšpunkta pēdējam teikumam “nepaziņota atbalsta gadījumā [dalībvalstij] ne vēlāk kā pēc sešiem mēnešiem pēc glābšanas atbalsta pasākuma pirmās īstenošanas jāpaziņo pārstrukturēšanas plāns vai likvidācijas plāns, vai apliecinājums, ka aizdevums ir pilnā mērā atmaksāts un/vai, ka garantija ir atcelta”. Pamatnostādņu 26. punktā ir paredzēts izņēmums attiecībā uz sešu mēnešu termiņu, ja dalībvalsts sešu mēnešu laikā iesniedz pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu. Šajā laikposmā Komisijai netika iesniegts nekāds pārstrukturēšanas vai likvidācijas plāns. Turklāt garantijas termiņš beidzās 2006. gada 3. jūlijā, bet Ixfin neatmaksāja saņemto aizdevumu. Tādēļ glābšanas atbalsts, kas tika sniegts Ixfin, uzskatāms par nesaderīgu ar kopējo tirgu.

VIII.2.3.   Pārstrukturēšanas atbalsts

| (75) | Komisija nevar uzskatīt glābšanas atbalstu par pārstrukturēšanas pasākumu. Pirmkārt, Komisijai netika iesniegts neviens pārstrukturēšanas plāns. Otrkārt, glābšanas atbalsts neatbilst pamatnostādņu 31. punkta un turpmāko punktu noteikumiem, kuros noteikti kritēriji pārstrukturēšanas pasākumu saderībai ar kopējo tirgu. Komisijas rīcībā nav citas informācijas, kas ļautu atzīt, ka glābšanas atbalsts ir uzskatāms par pārstrukturēšanas pasākumu. |
| --- | --- |

(75)

Komisija nevar uzskatīt glābšanas atbalstu par pārstrukturēšanas pasākumu. Pirmkārt, Komisijai netika iesniegts neviens pārstrukturēšanas plāns. Otrkārt, glābšanas atbalsts neatbilst pamatnostādņu 31. punkta un turpmāko punktu noteikumiem, kuros noteikti kritēriji pārstrukturēšanas pasākumu saderībai ar kopējo tirgu. Komisijas rīcībā nav citas informācijas, kas ļautu atzīt, ka glābšanas atbalsts ir uzskatāms par pārstrukturēšanas pasākumu.

| (76) | Attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalsta sniegšanu, pamatojoties uz Komisijai iesniegto informāciju formālas izmeklēšanas procedūras laikā, tika kliedētas šaubas par to, ka Ixfin ir sniegts pārstrukturēšanas atbalsts (sk. šā lēmuma 32. apsvērumu). Tā kā pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanas fakts nav apstiprināts, nav nozīmes novērtējumam par tā saderību ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(76)

Attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalsta sniegšanu, pamatojoties uz Komisijai iesniegto informāciju formālas izmeklēšanas procedūras laikā, tika kliedētas šaubas par to, ka Ixfin ir sniegts pārstrukturēšanas atbalsts (sk. šā lēmuma 32. apsvērumu). Tā kā pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanas fakts nav apstiprināts, nav nozīmes novērtējumam par tā saderību ar kopējo tirgu.

IX.   SECINĀJUMS

| (77) | Komisija pārtrauc nelikumīgi piešķirtā glābšanas atbalsta un neapstiprinātā pārstrukturēšanas atbalsta formālas izmeklēšanas procedūru, kas tika uzsākta ar 2007. gada 11. decembra lēmumu. |
| --- | --- |

(77)

Komisija pārtrauc nelikumīgi piešķirtā glābšanas atbalsta un neapstiprinātā pārstrukturēšanas atbalsta formālas izmeklēšanas procedūru, kas tika uzsākta ar 2007. gada 11. decembra lēmumu.

| (78) | Komisija secina, ka valsts atbalsts garantijas aizdevumam 15 miljonu euro apmērā, ko Itālija ir nelikumīgi piešķīrusi Ixfin SpA, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu, nav saderīgs ar kopējo tirgu. Itālijai ir jāatgūst nelikumīgais atbalsts no tā saņēmēja. |
| --- | --- |

(78)

Komisija secina, ka valsts atbalsts garantijas aizdevumam 15 miljonu euro apmērā, ko Itālija ir nelikumīgi piešķīrusi Ixfin SpA, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu, nav saderīgs ar kopējo tirgu. Itālijai ir jāatgūst nelikumīgais atbalsts no tā saņēmēja.

| (79) | Novērtējot atbalsta apjomu, Komisija atsaucas uz paziņojuma 4.1. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuru “grūtībās nonākušiem uzņēmumiem tirgus garantijas devējs, ja tāds ir, garantijas izsniegšanas laikā prasa augstu prēmiju, ņemot vērā saistību paredzamo nepildīšanu. Ja iespēja, ka aizņēmējs nevarēs atmaksāt aizdevumu, kļūst īpaši augsta, šī tirgus likme var nepastāvēt un īpašos gadījumos garantijas atbalsta elements var izrādīties tikpat liels, cik summa, kuru faktiski sedz garantija”. |
| --- | --- |

(79)

Novērtējot atbalsta apjomu, Komisija atsaucas uz paziņojuma 4.1. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuru “grūtībās nonākušiem uzņēmumiem tirgus garantijas devējs, ja tāds ir, garantijas izsniegšanas laikā prasa augstu prēmiju, ņemot vērā saistību paredzamo nepildīšanu. Ja iespēja, ka aizņēmējs nevarēs atmaksāt aizdevumu, kļūst īpaši augsta, šī tirgus likme var nepastāvēt un īpašos gadījumos garantijas atbalsta elements var izrādīties tikpat liels, cik summa, kuru faktiski sedz garantija”.

| (80) | Ņemot vērā Ixfin lielās finansiālās grūtības brīdī, kad tika piešķirta garantija, Komisija uzskata, ka ir gandrīz neiespējami, ka uzņēmums būtu bijis spējīgs iegūt bankas aizdevumu tirgū bez valsts iejaukšanās; tādējādi Komisija secina, ka atbalsta apjoms atbilst visai aizdevuma summai. |
| --- | --- |

(80)

Ņemot vērā Ixfin lielās finansiālās grūtības brīdī, kad tika piešķirta garantija, Komisija uzskata, ka ir gandrīz neiespējami, ka uzņēmums būtu bijis spējīgs iegūt bankas aizdevumu tirgū bez valsts iejaukšanās; tādējādi Komisija secina, ka atbalsta apjoms atbilst visai aizdevuma summai.

| (81) | Formāla izmeklēšanas procedūra par neapstiprināto pārstrukturēšanas atbalstu tiek slēgta, jo Ixfin pārstrukturēšanas atbalsta saņemšanas fakts netika apstiprināts, |
| --- | --- |

(81)

Formāla izmeklēšanas procedūra par neapstiprināto pārstrukturēšanas atbalstu tiek slēgta, jo Ixfin pārstrukturēšanas atbalsta saņemšanas fakts netika apstiprināts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts garantijas veidā, ko Itālija ir nelikumīgi sniegusi, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu, lai segtu BancApulia2005. gada 30. decembrī piešķirto aizdevumu Ixfin, ir valsts atbalsts, un tas nav saderīgs ar kopējo tirgu.

2. pants

1.   Itālija atgūst no saņēmēja 1. pantā minēto atbalstu.

2.   Atgūstamā summa ietver sevī procentus, kas ir aprēķināti, sākot no dienas, kad summa tika piešķirta saņēmējam, līdz tās faktiskās atgūšanas dienai.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (13) V nodaļu.

4.   Itālija atceļ visus kārtējos 1. pantā minētos atbalsta maksājumus, sākot no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

3. pants

1.   Atbalsta atgūšana, kas minēta 1. pantā, ir tūlītēja un efektīva.

2.   Itālija nodrošina šā lēmuma īstenošanu četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma izziņošanas Itālija Komisijai sniedz šādu informāciju:

| a) | kopējā no saņēmēja atgūstamā summa (sākotnējā summa ar procentiem); |
| --- | --- |

a)

kopējā no saņēmēja atgūstamā summa (sākotnējā summa ar procentiem);

| b) | veikto un plānoto pasākumu sīks apraksts, lai nodrošinātu šā lēmuma izpildi; |
| --- | --- |

b)

veikto un plānoto pasākumu sīks apraksts, lai nodrošinātu šā lēmuma izpildi;

| c) | dokumenti, kas apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Itālija informē Komisiju par valsts pasākumu norisi šā lēmuma īstenošanai, līdz 1. pantā minētā atbalsta atgūšana ir pabeigta. Itālija pēc Komisijas vienkārša pieprasījuma nekavējoties sniedz informāciju par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, lai nodrošinātu šā lēmuma izpildi. Turklāt tā sniedz sīku informāciju par atgūstamā atbalsta summu un procentiem, kas jau ir atgūti no atbalsta saņēmēja.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2009. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 30, 2.2.2008., 21. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  2005. gada augusts.

3

(4)  Informācijas nav.

4

(5)  2005. gada 16. marta Itālijas Republikas Oficiālais Vēstnesis Nr. 62.

5

Oficiālais Vēstnesis

(6)  2005. gada 14. maija Itālijas Republikas Oficiālais Vēstnesis Nr. 111.

6

Oficiālais Vēstnesis

(7)  Komisija saskaņā ar savu Itālijas tiesību aktu interpretāciju ar jēdzienu “maksātnespējas procedūra” saprot juridisko procedūru, ko uzsāk, ja sabiedrība ir pasludināta par maksātnespējīgu. Bankrota lietu tiesnesis vada šo procedūru, savukārt administrators sadala parādnieka aktīvus, un kreditoru komiteja pārstāv visus kreditorus. Minētās procedūras ietvaros tiek sastādīts svarīgāko kreditoru saraksts, kas atbilst Itālijas Civilkodeksa normām, lai atmaksātu kredītus, pārdodot sabiedrības aktīvus, kas parasti notiek uzņēmuma likvidācijas gaitā.

7

(8)  Komisija saskaņā ar savu Itālijā spēkā esošo tiesību aktu interpretāciju ar jēdzienu “ārkārtas administratīvā procedūra” saprot administratīvu procedūru, ko piemēro lieliem maksātnespējīgiem uzņēmumiem (kuros ir vairāk nekā 1 000 darbinieku), pamatojoties uz “pārstrukturēšanas plānu”, lai izvairītos no bankrota. Tādējādi šāda procedūra ir domāta sabiedrības reorganizēšanai, nevis tās likvidēšanai. Sk. Komisijas 2006. gada 4. jūlija lēmumu par lietu NN 16/06, CIT (OV C 244, 11.10.2006., 14. lpp.).

8

CIT

(9)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

9

(10)  OV C 272, 15.11.2007., 4. lpp.

10

(11)  Konkurences un tirgus aizsardzības iestāde – 2002. gada 5. decembra Pasākums Nr. 11479, Pufin/Finmek Automotive-Nicofin.

11

Pufin/Finmek Automotive-Nicofin

(12)  OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.

12

(13)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

13

---