# Úřední věstník L 232/2010

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2010.232.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 232 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 532. září2010 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2010.232.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 232

České vydání

Právní předpisy

Svazek 532. září2010

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 772/2010 ze dne 1. září 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 555/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008 o společné organizaci trhu s vínem, pokud jde o programy podpory, obchod se třetími zeměmi, produkční potenciál a kontroly v odvětví vína | 1 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 773/2010 ze dne 1. září 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 4 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2010/475/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 30. srpna 2010, kterým se mění rozhodnutí 2006/594/ES, kterým se stanoví orientační rozdělení položek závazků podle členských států v rámci cíle Konvergence pro období 2007–2013, pokud jde o dodatečné rozdělení pro Českou republiku, Polsko a Slovensko
  (oznámeno pod číslem K(2010) 5817) | 6 |
| | | 2010/476/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 30. srpna 2010, kterým se mění rozhodnutí 2006/593/ES, kterým se stanoví orientační rozdělení položek závazků podle členských států v rámci cíle Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost pro období 2007–2013, pokud jde o Českou republiku a Slovensko
  (oznámeno pod číslem K(2010) 5818) | 11 |
| | | 2010/477/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 1. září 2010 o kritériích a metodických normách pro dobrý stav prostředí mořských vod
  (oznámeno pod číslem K(2010) 5956)

   (
  1
  ) | 14 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise (EU) č. 772/2010 ze dne 1. září 2010, kterým se mění nařízení (ES) č. 555/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008 o společné organizaci trhu s vínem, pokud jde o programy podpory, obchod se třetími zeměmi, produkční potenciál a kontroly v odvětví vína

1

Nařízení Komise (EU) č. 773/2010 ze dne 1. září 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

4

ROZHODNUTÍ

2010/475/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 30. srpna 2010, kterým se mění rozhodnutí 2006/594/ES, kterým se stanoví orientační rozdělení položek závazků podle členských států v rámci cíle Konvergence pro období 2007–2013, pokud jde o dodatečné rozdělení pro Českou republiku, Polsko a Slovensko
  (oznámeno pod číslem K(2010) 5817)

(oznámeno pod číslem K(2010) 5817)

6

2010/476/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 30. srpna 2010, kterým se mění rozhodnutí 2006/593/ES, kterým se stanoví orientační rozdělení položek závazků podle členských států v rámci cíle Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost pro období 2007–2013, pokud jde o Českou republiku a Slovensko
  (oznámeno pod číslem K(2010) 5818)

(oznámeno pod číslem K(2010) 5818)

11

2010/477/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 1. září 2010 o kritériích a metodických normách pro dobrý stav prostředí mořských vod
  (oznámeno pod číslem K(2010) 5956)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2010) 5956)

1

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 2.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 232/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 772/2010

ze dne 1. září 2010,

kterým se mění nařízení (ES) č. 555/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008 o společné organizaci trhu s vínem, pokud jde o programy podpory, obchod se třetími zeměmi, produkční potenciál a kontroly v odvětví vína

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na článek 103za ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 4 prvního pododstavce písm. d) nařízení Komise (ES) č. 555/2008 ze dne 27. června 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008 o společné organizaci trhu s vínem, pokud jde o programy podpory, obchod se třetími zeměmi, produkční potenciál a kontroly v odvětví vína (2), netrvá podpora propagačních a informačních opatření na trzích třetích zemí u daného příjemce v dané třetí zemi déle než tři roky. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 4 prvního pododstavce písm. d) nařízení Komise (ES) č. 555/2008 ze dne 27. června 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008 o společné organizaci trhu s vínem, pokud jde o programy podpory, obchod se třetími zeměmi, produkční potenciál a kontroly v odvětví vína (2), netrvá podpora propagačních a informačních opatření na trzích třetích zemí u daného příjemce v dané třetí zemi déle než tři roky.

| (2) | Na základě dosavadních zkušeností s poskytováním uvedené podpory je třeba uvažovat o jejím prodloužení nejvýše o dva roky vzhledem ke specifickému charakteru propagačních a informačních akcí ve třetích zemích, u nichž se například vyžadují delší správní formality v členském státě a třetí zemi. |
| --- | --- |

(2)

Na základě dosavadních zkušeností s poskytováním uvedené podpory je třeba uvažovat o jejím prodloužení nejvýše o dva roky vzhledem ke specifickému charakteru propagačních a informačních akcí ve třetích zemích, u nichž se například vyžadují delší správní formality v členském státě a třetí zemi.

| (3) | Podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 555/2008 členské státy stanoví postup pro podání žádosti, který především obsahuje pravidla hodnocení všech daných akcí, na něž byla poskytnuta podpora. Je nezbytné uložit členským státům rovněž povinnost stanovit postup pro možné prodloužení podpory, jakož i ex ante hodnocení podporovaných akcí. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 555/2008 členské státy stanoví postup pro podání žádosti, který především obsahuje pravidla hodnocení všech daných akcí, na něž byla poskytnuta podpora. Je nezbytné uložit členským státům rovněž povinnost stanovit postup pro možné prodloužení podpory, jakož i ex ante hodnocení podporovaných akcí.

| (4) | Čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 555/2008 popisuje finanční řízení při restrukturalizaci a přeměně vinic, aniž by stanovil zvláštní podmínky pro kontrolu provedení akcí. Restrukturalizace a přeměna vinic mohou být v určitých případech opakovaně kontrolovány na místě, což působí nepříznivě na související správní a finanční náklady. |
| --- | --- |

(4)

Čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 555/2008 popisuje finanční řízení při restrukturalizaci a přeměně vinic, aniž by stanovil zvláštní podmínky pro kontrolu provedení akcí. Restrukturalizace a přeměna vinic mohou být v určitých případech opakovaně kontrolovány na místě, což působí nepříznivě na související správní a finanční náklady.

| (5) | V článku 81 nařízení (ES) č. 555/2008 je stanoveno pouze sledování produkčního potenciálu. Ačkoli restrukturalizace a přeměna vinic s akcemi týkajícími se produkčního potenciálu úzce souvisejí, jsou z použití tohoto článku v současné době vyloučeny. V zájmu zjednodušení systému kontrol je nezbytné stanovit pravidla pro ověření restrukturalizace a přeměny vinic obdobná stávajícím pravidlům pro ověření akcí týkajících se produkčního potenciálu. |
| --- | --- |

(5)

V článku 81 nařízení (ES) č. 555/2008 je stanoveno pouze sledování produkčního potenciálu. Ačkoli restrukturalizace a přeměna vinic s akcemi týkajícími se produkčního potenciálu úzce souvisejí, jsou z použití tohoto článku v současné době vyloučeny. V zájmu zjednodušení systému kontrol je nezbytné stanovit pravidla pro ověření restrukturalizace a přeměny vinic obdobná stávajícím pravidlům pro ověření akcí týkajících se produkčního potenciálu.

| (6) | Za účelem jednoduššího ověření restrukturalizace a přeměny vinic by mělo být umožněno vedle grafických nástrojů používat rovnocenné nástroje, jež rovněž umožňují identifikaci, změření a lokalizaci pozemku. |
| --- | --- |

(6)

Za účelem jednoduššího ověření restrukturalizace a přeměny vinic by mělo být umožněno vedle grafických nástrojů používat rovnocenné nástroje, jež rovněž umožňují identifikaci, změření a lokalizaci pozemku.

| (7) | Nařízení (ES) č. 555/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení (ES) č. 555/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 555/2008 se mění takto:

| 1) | V čl. 4 prvním pododstavci se písmeno d) nahrazuje tímto:






  „d) | podpora propagačních a informačních akcí netrvá u daného příjemce v dané třetí zemi déle než tři roky; v případě potřeby však může být jedenkrát prodloužena na období nejdéle dvou let;“. |
| --- | --- | --- |

1)

V čl. 4 prvním pododstavci se písmeno d) nahrazuje tímto:

„d)

podpora propagačních a informačních akcí netrvá u daného příjemce v dané třetí zemi déle než tři roky; v případě potřeby však může být jedenkrát prodloužena na období nejdéle dvou let;“.

| 2) | Ustanovení čl. 5 odst. 1 se mění takto:






  a) | úvodní věta se nahrazuje tímto:
  „Členské státy stanoví postup pro podání žádosti a postup pro možné prodloužení podpory podle čl. 4 prvního pododstavce písm. d), který obsahuje především pravidla pro:“, |
| --- | --- | --- |

2)

Ustanovení čl. 5 odst. 1 se mění takto:

a)

úvodní věta se nahrazuje tímto:

„Členské státy stanoví postup pro podání žádosti a postup pro možné prodloužení podpory podle čl. 4 prvního pododstavce písm. d), který obsahuje především pravidla pro:“,

| b) | písmeno e) se nahrazuje tímto:






  „e) | hodnocení všech daných akcí, na něž byla poskytnuta podpora. V případě prodloužení podpory v souladu s čl. 4 prvním pododstavcem písm. d) se výsledky akcí, na něž byla poskytnuta podpora, navíc hodnotí též před tímto prodloužením.“ |
| --- | --- | --- |

b)

písmeno e) se nahrazuje tímto:

„e)

hodnocení všech daných akcí, na něž byla poskytnuta podpora. V případě prodloužení podpory v souladu s čl. 4 prvním pododstavcem písm. d) se výsledky akcí, na něž byla poskytnuta podpora, navíc hodnotí též před tímto prodloužením.“

| 3) | V čl. 9 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
  „Podpora se vyplácí až poté, co je ověřeno, že jednotlivá akce nebo všechny akce, jichž se týká žádost o podporu, v souladu s výběrem, který provedl členský stát pro řízení opatření, byly provedeny a na místě zkontrolovány v souladu s článkem 81 tohoto nařízení.“ |
| --- | --- |

3)

V čl. 9 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Podpora se vyplácí až poté, co je ověřeno, že jednotlivá akce nebo všechny akce, jichž se týká žádost o podporu, v souladu s výběrem, který provedl členský stát pro řízení opatření, byly provedeny a na místě zkontrolovány v souladu s článkem 81 tohoto nařízení.“

| 4) | Článek 81 se nahrazuje tímto:
  „Článek 81
  Kontroly týkající se produkčního potenciálu a restrukturalizace a přeměny vinic
  1.   Za účelem ověření, zda jsou dodržena ustanovení o produkčním potenciálu stanovená v části II hlavě I kapitole III oddílu IVa nařízení (ES) č. 1234/2007, včetně přechodného zákazu výsadby révy podle čl. 85 g odst. 1 uvedeného nařízení, jakož i ustanovení článku 103q téhož nařízení, týkající se restrukturalizace a přeměny vinic, využívají členské státy registr vinic.
  2.   V případě udělování práv na opětovnou výsadbu podle článku 85i nařízení (ES) č. 1234/2007 se plochy systematicky ověří před vyklučením a po jeho provedení. Kontrola se týká pozemků, na něž má být uděleno právo na opětovnou výsadbu.
  Kontrola před vyklučením zahrnuje též ověření existence dotyčné vinice.
  Kontrola se provádí formou kontroly na místě. Pokud však má daný členský stát spolehlivý aktualizovaný elektronický registr vinic, lze kontrolu provést administrativně a povinná kontrola na místě před vyklučením může být omezena na 5 % žádostí ročně za účelem potvrzení spolehlivosti systému správních kontrol. Pokud taková kontrola na místě odhalí významné nesrovnalosti nebo rozpory v některém regionu nebo v jeho části, zvýší příslušný orgán přiměřeně počet kontrol na místě v průběhu daného roku a v roce následujícím.
  3.   Plochy, na něž byla poskytnuta prémie za klučení, se systematicky ověří před vyklučením a po jeho provedení. Ověření se týká pozemků, na něž byla žádána podpora.
  Kontrola před vyklučením zahrnuje též ověření existence dotyčné vinice, určení osázené plochy podle článku 75 a ověření, zda byla daná plocha náležitě udržována.
  Kontrola se provádí formou kontroly na místě. Pokud však má daný členský stát k dispozici grafický nebo jiný rovnocenný nástroj umožňující změření osázené plochy v souladu s článkem 75 v elektronickém registru vinic a spolehlivé aktualizované informace o řádném udržování daného pozemku, lze kontrolu provést administrativně a povinná kontrola na místě před vyklučením může být omezena na 5 % žádostí za účelem potvrzení spolehlivosti systému správních kontrol. Pokud taková kontrola na místě odhalí významné nesrovnalosti nebo rozpory v některém regionu nebo v jeho části, zvýší příslušný orgán přiměřeně počet kontrol na místě v průběhu daného roku.
  4.   Kontrola toho, zda bylo vyklučení skutečně provedeno, se provádí formou kontroly na místě. V případě vyklučení celé vinice nebo je-li rozlišení dálkového snímání 1 m2 nebo vyšší, lze kontrolu provést pomocí dálkového snímání.
  5.   Aniž je dotčeno ustanovení odst. 3 třetího pododstavce a odstavce 4, provede se v případě ploch, na něž byla poskytnuta prémie za klučení, alespoň jedno ze dvou ověření uvedených v odst. 3 prvním pododstavci formou kontroly na místě.
  6.   Plochy, na něž byla poskytnuta podpora na restrukturalizaci a přeměnu vinic, se systematicky ověří před provedením těchto opatření a po něm. Kontrola se týká pozemků, na něž byla žádána podpora.
  Kontrola před provedením těchto opatření zahrnuje též ověření existence dotyčné vinice, určení osázené plochy podle článku 75 a vyloučení běžné obnovy starých vinic definované v článku 6.
  Kontrola podle druhého pododstavce se provádí formou kontroly na místě. Pokud však má daný členský stát k dispozici grafický nebo jiný rovnocenný nástroj umožňující změření osázené plochy v souladu s článkem 75 v elektronickém registru vinic a spolehlivé aktualizované informace o vysazených odrůdách révy, lze kontrolu provést administrativně, a povinná kontrola na místě před provedením opatření může být tudíž omezena na 5 % žádostí za účelem potvrzení spolehlivosti systému správních kontrol. Pokud taková kontrola na místě odhalí významné nesrovnalosti nebo rozpory v některém regionu nebo v jeho části, zvýší příslušný orgán přiměřeně počet kontrol na místě v průběhu daného roku.“ |
| --- | --- |

4)

Článek 81 se nahrazuje tímto:

„Článek 81

Kontroly týkající se produkčního potenciálu a restrukturalizace a přeměny vinic

1.   Za účelem ověření, zda jsou dodržena ustanovení o produkčním potenciálu stanovená v části II hlavě I kapitole III oddílu IVa nařízení (ES) č. 1234/2007, včetně přechodného zákazu výsadby révy podle čl. 85 g odst. 1 uvedeného nařízení, jakož i ustanovení článku 103q téhož nařízení, týkající se restrukturalizace a přeměny vinic, využívají členské státy registr vinic.

2.   V případě udělování práv na opětovnou výsadbu podle článku 85i nařízení (ES) č. 1234/2007 se plochy systematicky ověří před vyklučením a po jeho provedení. Kontrola se týká pozemků, na něž má být uděleno právo na opětovnou výsadbu.

Kontrola před vyklučením zahrnuje též ověření existence dotyčné vinice.

Kontrola se provádí formou kontroly na místě. Pokud však má daný členský stát spolehlivý aktualizovaný elektronický registr vinic, lze kontrolu provést administrativně a povinná kontrola na místě před vyklučením může být omezena na 5 % žádostí ročně za účelem potvrzení spolehlivosti systému správních kontrol. Pokud taková kontrola na místě odhalí významné nesrovnalosti nebo rozpory v některém regionu nebo v jeho části, zvýší příslušný orgán přiměřeně počet kontrol na místě v průběhu daného roku a v roce následujícím.

3.   Plochy, na něž byla poskytnuta prémie za klučení, se systematicky ověří před vyklučením a po jeho provedení. Ověření se týká pozemků, na něž byla žádána podpora.

Kontrola před vyklučením zahrnuje též ověření existence dotyčné vinice, určení osázené plochy podle článku 75 a ověření, zda byla daná plocha náležitě udržována.

Kontrola se provádí formou kontroly na místě. Pokud však má daný členský stát k dispozici grafický nebo jiný rovnocenný nástroj umožňující změření osázené plochy v souladu s článkem 75 v elektronickém registru vinic a spolehlivé aktualizované informace o řádném udržování daného pozemku, lze kontrolu provést administrativně a povinná kontrola na místě před vyklučením může být omezena na 5 % žádostí za účelem potvrzení spolehlivosti systému správních kontrol. Pokud taková kontrola na místě odhalí významné nesrovnalosti nebo rozpory v některém regionu nebo v jeho části, zvýší příslušný orgán přiměřeně počet kontrol na místě v průběhu daného roku.

4.   Kontrola toho, zda bylo vyklučení skutečně provedeno, se provádí formou kontroly na místě. V případě vyklučení celé vinice nebo je-li rozlišení dálkového snímání 1 m2 nebo vyšší, lze kontrolu provést pomocí dálkového snímání.

5.   Aniž je dotčeno ustanovení odst. 3 třetího pododstavce a odstavce 4, provede se v případě ploch, na něž byla poskytnuta prémie za klučení, alespoň jedno ze dvou ověření uvedených v odst. 3 prvním pododstavci formou kontroly na místě.

6.   Plochy, na něž byla poskytnuta podpora na restrukturalizaci a přeměnu vinic, se systematicky ověří před provedením těchto opatření a po něm. Kontrola se týká pozemků, na něž byla žádána podpora.

Kontrola před provedením těchto opatření zahrnuje též ověření existence dotyčné vinice, určení osázené plochy podle článku 75 a vyloučení běžné obnovy starých vinic definované v článku 6.

Kontrola podle druhého pododstavce se provádí formou kontroly na místě. Pokud však má daný členský stát k dispozici grafický nebo jiný rovnocenný nástroj umožňující změření osázené plochy v souladu s článkem 75 v elektronickém registru vinic a spolehlivé aktualizované informace o vysazených odrůdách révy, lze kontrolu provést administrativně, a povinná kontrola na místě před provedením opatření může být tudíž omezena na 5 % žádostí za účelem potvrzení spolehlivosti systému správních kontrol. Pokud taková kontrola na místě odhalí významné nesrovnalosti nebo rozpory v některém regionu nebo v jeho části, zvýší příslušný orgán přiměřeně počet kontrol na místě v průběhu daného roku.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. září 2010.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 170, 30.6.2008, s. 1.

2

---

| 2.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 232/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 232/4

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 773/2010

ze dne 1. září 2010

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 2. září 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. září 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 41,0 |
| ZZ | 41,0 |
| 0707 00 05 | TR | 141,2 |
| ZZ | 141,2 |
| 0709 90 70 | TR | 126,2 |
| ZZ | 126,2 |
| 0805 50 10 | AR | 107,0 |
| CL | 159,0 |
| TR | 153,5 |
| UY | 75,6 |
| ZA | 133,6 |
| ZZ | 125,7 |
| 0806 10 10 | BA | 91,2 |
| EG | 131,2 |
| IL | 123,0 |
| TR | 112,7 |
| ZA | 147,0 |
| ZZ | 121,0 |
| 0808 10 80 | AR | 92,9 |
| BR | 69,6 |
| CL | 103,2 |
| CN | 65,6 |
| NZ | 89,6 |
| US | 95,6 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 86,4 |
| 0808 20 50 | AR | 115,4 |
| CL | 96,6 |
| CN | 70,5 |
| TR | 133,1 |
| ZA | 100,4 |
| ZZ | 103,2 |
| 0809 30 | TR | 143,9 |
| ZZ | 143,9 |
| 0809 40 05 | BA | 53,2 |
| IL | 161,0 |
| XS | 52,3 |
| ZZ | 88,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MK

41,0

ZZ

41,0

0707 00 05

TR

141,2

ZZ

141,2

0709 90 70

TR

126,2

ZZ

126,2

0805 50 10

AR

107,0

CL

159,0

TR

153,5

UY

75,6

ZA

133,6

ZZ

125,7

0806 10 10

BA

91,2

EG

131,2

IL

123,0

TR

112,7

ZA

147,0

ZZ

121,0

0808 10 80

AR

92,9

BR

69,6

CL

103,2

CN

65,6

NZ

89,6

US

95,6

ZA

88,5

ZZ

86,4

0808 20 50

AR

115,4

CL

96,6

CN

70,5

TR

133,1

ZA

100,4

ZZ

103,2

0809 30

TR

143,9

ZZ

143,9

0809 40 05

BA

53,2

IL

161,0

XS

52,3

ZZ

88,8

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 2.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 232/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 232/6

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 30. srpna 2010,

kterým se mění rozhodnutí 2006/594/ES, kterým se stanoví orientační rozdělení položek závazků podle členských států v rámci cíle „Konvergence“ pro období 2007–2013, pokud jde o dodatečné rozdělení pro Českou republiku, Polsko a Slovensko

(oznámeno pod číslem K(2010) 5817)

(2010/475/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/1999 (1), a zejména na čl. 18 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím 2006/594/ES (2), ve znění rozhodnutí 2007/191/ES (3), Komise stanovila orientační rozdělení položek závazků podle členských států v rámci cíle „Konvergence“ pro období 2007–2013. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím 2006/594/ES (2), ve znění rozhodnutí 2007/191/ES (3), Komise stanovila orientační rozdělení položek závazků podle členských států v rámci cíle „Konvergence“ pro období 2007–2013.

| (2) | V souladu s bodem 10 přílohy II nařízení (ES) č. 1083/2006 bylo v roce 2010 zjištěno, že kumulovaný HDP v České republice, Polsku a Slovensku za roky 2007 až 2009 se u každé země odchýlil o více než ± 5 % kumulovaného HDP odhadovaného podle bodu 9 přílohy II nařízení (ES) č. 1083/2006, včetně odchylky vlivem změny směnného kursu. Částky přidělené České republice, Polsku a Slovensku pro období 2011–2013 by se proto měly odpovídajícím způsobem upravit. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s bodem 10 přílohy II nařízení (ES) č. 1083/2006 bylo v roce 2010 zjištěno, že kumulovaný HDP v České republice, Polsku a Slovensku za roky 2007 až 2009 se u každé země odchýlil o více než ± 5 % kumulovaného HDP odhadovaného podle bodu 9 přílohy II nařízení (ES) č. 1083/2006, včetně odchylky vlivem změny směnného kursu. Částky přidělené České republice, Polsku a Slovensku pro období 2011–2013 by se proto měly odpovídajícím způsobem upravit.

| (3) | V souladu s body 16 a 17 Interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (4) přijala Komise dne 16. dubna 2010 sdělení o technické úpravě finančního rámce na rok 2011 podle vývoje hrubého národního důchodu (HND) včetně úpravy částek přidělených z fondů pro podporu soudržnosti členským státům, které za období 2007–2009 vykázaly rozdíl mezi odhadovaným a skutečným HDP (5), v němž informovala, že je nutné provést kladnou úpravu o 237 045 801 EUR pro Českou republiku, o 632 392 153 EUR pro Polsko a o 137 711 534 EUR pro Slovensko, která bude rozpočítána do stejných částek v letech 2011, 2012 a 2013. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s body 16 a 17 Interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (4) přijala Komise dne 16. dubna 2010 sdělení o technické úpravě finančního rámce na rok 2011 podle vývoje hrubého národního důchodu (HND) včetně úpravy částek přidělených z fondů pro podporu soudržnosti členským státům, které za období 2007–2009 vykázaly rozdíl mezi odhadovaným a skutečným HDP (5), v němž informovala, že je nutné provést kladnou úpravu o 237 045 801 EUR pro Českou republiku, o 632 392 153 EUR pro Polsko a o 137 711 534 EUR pro Slovensko, která bude rozpočítána do stejných částek v letech 2011, 2012 a 2013.

| (4) | Aby bylo možné stanovit částky přidělené dotčeným členským státům, je nutné u každého dotčeného členského státu zohlednit poměrné rozdělení mezi cílem „Konvergence“ a cílem „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ ve stávajícím programovém období 2007–2013 a rovněž potřebu co nejúčinněji využít prostředky přidělené na projekty, které jsou nyní prováděny. Tímto rozhodnutím by tudíž měla být přidělena pouze část celkové kladné úpravy týkající se cíle „Konvergence“. |
| --- | --- |

(4)

Aby bylo možné stanovit částky přidělené dotčeným členským státům, je nutné u každého dotčeného členského státu zohlednit poměrné rozdělení mezi cílem „Konvergence“ a cílem „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ ve stávajícím programovém období 2007–2013 a rovněž potřebu co nejúčinněji využít prostředky přidělené na projekty, které jsou nyní prováděny. Tímto rozhodnutím by tudíž měla být přidělena pouze část celkové kladné úpravy týkající se cíle „Konvergence“.

| (5) | V zájmu účinnosti je vhodné nahradit částky v řádku Celkem v tabulce 2 v příloze III rozhodnutí 2006/594/ES pro roky 2007–2010, protože neodrážejí údaje uvedené pro Bulharsko. |
| --- | --- |

(5)

V zájmu účinnosti je vhodné nahradit částky v řádku Celkem v tabulce 2 v příloze III rozhodnutí 2006/594/ES pro roky 2007–2010, protože neodrážejí údaje uvedené pro Bulharsko.

| (6) | Rozhodnutí 2006/594/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí 2006/594/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2006/594/ES se mění takto:

| 1) | Příloha I se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

1)

Příloha I se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I tohoto rozhodnutí.

| 2) | Příloha III se nahrazuje zněním uvedeným v příloze II tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

2)

Příloha III se nahrazuje zněním uvedeným v příloze II tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 30. srpna 2010.

Za Komisi

Johannes HAHN

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25.

1

(2)  Úř. věst. L 243, 6.9.2006, s. 37.

2

(3)  Úř. věst. L 87, 28.3.2007, s. 18.

3

(4)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

4

(5)  KOM(2010) 160 v konečném znění.

5

---

PŘÍLOHA I

„PŘÍLOHA I

Orientační rozdělení položek závazků podle členských států pro regiony způsobilé k financování ze strukturálních fondů v rámci cíle „Konvergence“ pro období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013

| (EUR) |
| --- |
| Členský stát | TABULKA 1 – | výše položek závazků (v cenách roku 2004) |

(EUR)

Členský stát

TABULKA 1 –

výše položek závazků (v cenách roku 2004)

Regiony způsobilé v rámci cíle „Konvergence“

Dodatečné finanční prostředky uvedené v příloze II nařízení (ES) č. 1083/2006 podle bodu:

10

14

20

24

26

28

30

Bulgaria

3 863 601 178

Česká republika

15 111 066 754

197 709 105

Deutschland

10 360 473 669

166 582 500

Eesti

1 955 979 029

31 365 110

Elláda

8 358 352 296

España

17 283 774 067

1 396 500 000

France

2 403 498 342

427 408 905

Italia

17 993 716 405

825 930 000

Latvija

2 586 694 732

53 886 609

Lietuva

3 875 516 071

79 933 567

Magyarország

12 622 187 455

Malta

493 750 177

Polska

38 507 171 321

359 874 111

880 349 050

Portugal

15 143 387 819

58 206 001

România

11 115 420 983

Slovenija

2 401 302 729

Slovensko

6 214 921 468

110 544 803

United Kingdom

2 429 762 895

Celkem

172 720 577 390

668 128 019

880 349 050

485 614 906

165 185 286

1 396 500 000

825 930 000

166 582 500

| (EUR) |
| --- |
| Členský stát | TABULKA 2 – | roční rozpis položek závazků (v cenách roku 2004) |

(EUR)

Členský stát

TABULKA 2 –

roční rozpis položek závazků (v cenách roku 2004)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Bulgaria

300 892 058

431 830 557

576 458 082

595 526 527

625 067 349

653 446 232

680 380 373

Česká republika

1 993 246 617

2 050 979 461

2 106 089 584

2 162 632 571

2 283 395 438

2 332 343 673

2 380 088 515

Deutschland

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

Eesti

229 977 253

245 929 572

262 982 602

281 212 290

300 982 256

322 136 118

344 124 048

Elláda

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

España

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

France

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

Italia

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

Latvija

308 012 292

330 054 158

353 328 505

376 808 997

400 322 218

424 084 983

447 970 188

Lietuva

528 903 377

525 252 930

525 724 448

549 071 072

581 530 171

606 085 051

638 882 589

Magyarország

1 838 275 243

1 749 371 409

1 634 208 005

1 659 921 561

1 847 533 517

1 913 391 641

1 979 486 079

Malta

81 152 175

73 854 132

68 610 286

61 225 559

61 225 559

68 610 286

79 072 180

Polska

5 686 360 306

5 705 409 032

5 720 681 799

5 535 346 918

5 679 612 617

5 699 319 089

5 720 664 721

Portugal

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

România

782 254 110

1 123 289 385

1 498 844 810

1 773 286 696

1 875 412 911

1 979 406 577

2 082 926 494

Slovenija

423 258 365

397 135 571

370 643 430

343 781 942

316 551 106

288 950 923

260 981 392

Slovensko

939 878 406

896 645 972

845 960 417

765 136 058

845 313 158

910 570 647

1 121 961 613

United Kingdom

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

Celkem

24 090 437 759

24 507 979 736

24 941 759 525

25 082 177 748

25 795 173 857

26 176 572 777

26 714 765 749“

---

PŘÍLOHA II

„PŘÍLOHA III

Orientační rozdělení položek závazků podle členských států způsobilých k financování z Fondu soudržnosti v rámci cíle „Konvergence“ pro období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013

| (EUR) |
| --- |
| Členský stát | TABULKA 1 – | výše položek závazků (v cenách roku 2004) |

(EUR)

Členský stát

TABULKA 1 –

výše položek závazků (v cenách roku 2004)

Dodatečné finanční prostředky uvedené v příloze II nařízení (ES) č. 1083/2006 podle bodu:

10

24

Bulgaria

2 009 650 238

Česká republika

7 809 984 551

Eesti

1 000 465 639

16 157 785

Elláda

3 280 399 675

Kýpros/Kibris

193 005 267

Latvija

1 331 962 318

27 759 767

Lietuva

1 987 693 262

41 177 899

Magyarország

7 570 173 505

Malta

251 648 410

Polska

19 512 850 811

179 937 056

Portugal

2 715 031 963

România

5 754 788 708

Slovenija

1 235 595 457

Slovensko

3 424 078 134

Celkem

58 077 327 938

179 937 056

85 095 451

| (EUR) |
| --- |
| Členský stát | TABULKA 2 – | roční rozpis položek závazků (v cenách roku 2004) |

(EUR)

Členský stát

TABULKA 2 –

roční rozpis položek závazků (v cenách roku 2004)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Bulgaria

161 567 407

227 036 657

299 350 419

308 884 642

323 655 053

337 844 495

351 311 565

Česká republika

1 032 973 476

1 061 839 898

1 089 394 960

1 117 666 453

1 144 441 732

1 169 574 794

1 194 093 238

Eesti

118 267 391

126 243 551

134 770 066

143 884 910

153 769 893

164 346 824

175 340 789

Elláda

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

Kýpros/Kibris

52 598 692

42 866 160

33 133 627

23 401 096

13 668 564

13 668 564

13 668 564

Latvija

159 639 206

170 660 138

182 297 312

194 037 557

205 794 168

217 675 551

229 618 153

Lietuva

180 857 472

230 966 558

277 869 373

303 013 907

320 491 883

348 611 677

367 060 291

Magyarország

328 094 604

687 358 082

1 080 433 910

1 308 130 864

1 343 212 938

1 388 664 318

1 434 278 789

Malta

24 809 997

32 469 219

37 971 049

45 716 955

45 716 955

37 971 049

26 993 186

Polska

1 883 652 471

2 208 285 009

2 532 817 229

2 755 750 999

3 136 326 090

3 437 744 747

3 738 211 322

Portugal

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

România

419 281 086

589 798 724

777 576 436

914 797 379

965 860 486

1 017 857 319

1 069 617 278

Slovenija

86 225 407

115 705 905

145 555 750

175 774 942

206 363 481

237 321 369

268 648 603

Slovensko

197 125 902

317 519 267

452 740 053

630 951 164

664 262 430

668 505 352

492 973 966

Celkem

5 501 583 345

6 667 239 402

7 900 400 418

8 778 501 102

9 380 053 907

9 896 276 293

10 218 305 978“

---

| 2.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 232/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 232/11

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 30. srpna 2010,

kterým se mění rozhodnutí 2006/593/ES, kterým se stanoví orientační rozdělení položek závazků podle členských států v rámci cíle „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ pro období 2007–2013, pokud jde o Českou republiku a Slovensko

(oznámeno pod číslem K(2010) 5818)

(2010/476/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/1999 (1), a zejména na čl. 18 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím 2006/593/ES (2) stanovila Komise orientační rozdělení položek závazků podle členských států v rámci cíle „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ pro období 2007–2013. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím 2006/593/ES (2) stanovila Komise orientační rozdělení položek závazků podle členských států v rámci cíle „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ pro období 2007–2013.

| (2) | V souladu s bodem 10 přílohy II nařízení (ES) č. 1083/2006 bylo v roce 2010 zjištěno, že kumulovaný HDP v České republice, Polsku a Slovensku za roky 2007 až 2009 se u každé země odchýlil o více než ± 5 % kumulovaného HDP odhadovaného podle bodu 9 přílohy II nařízení (ES) č. 1083/2006, včetně odchylky vlivem změny směnného kursu. Částky přidělené České republice a Slovensku pro období 2011 až 2013 by se proto měly odpovídajícím způsobem upravit. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s bodem 10 přílohy II nařízení (ES) č. 1083/2006 bylo v roce 2010 zjištěno, že kumulovaný HDP v České republice, Polsku a Slovensku za roky 2007 až 2009 se u každé země odchýlil o více než ± 5 % kumulovaného HDP odhadovaného podle bodu 9 přílohy II nařízení (ES) č. 1083/2006, včetně odchylky vlivem změny směnného kursu. Částky přidělené České republice a Slovensku pro období 2011 až 2013 by se proto měly odpovídajícím způsobem upravit.

| (3) | V souladu s body 16 a 17 Interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3) přijala Komise dne 16. dubna 2010 sdělení o technické úpravě finančního rámce na rok 2011 podle vývoje hrubého národního důchodu (HND) včetně úpravy částek přidělených z fondů pro podporu soudržnosti členským státům, které za období 2007–2009 vykázaly rozdíl mezi odhadovaným a skutečným HDP (4), v němž informovala, že je nutné provést kladnou úpravu o 237 045 801 EUR pro Českou republiku a o 137 711 534 EUR pro Slovensko, která bude rozpočítána do stejných částek v letech 2011, 2012 a 2013. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s body 16 a 17 Interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3) přijala Komise dne 16. dubna 2010 sdělení o technické úpravě finančního rámce na rok 2011 podle vývoje hrubého národního důchodu (HND) včetně úpravy částek přidělených z fondů pro podporu soudržnosti členským státům, které za období 2007–2009 vykázaly rozdíl mezi odhadovaným a skutečným HDP (4), v němž informovala, že je nutné provést kladnou úpravu o 237 045 801 EUR pro Českou republiku a o 137 711 534 EUR pro Slovensko, která bude rozpočítána do stejných částek v letech 2011, 2012 a 2013.

| (4) | Aby bylo možné stanovit částky přidělené dotčeným členským státům, je nutné u každého dotčeného členského státu zohlednit poměrné rozdělení mezi cílem „Konvergence“ a cílem „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ ve stávajícím programovém období 2007–2013 a rovněž potřebu co nejúčinněji využít prostředky přidělené na projekty, které jsou nyní prováděny. Tímto rozhodnutím by tudíž měla být přidělena pouze část celkové kladné úpravy týkající se cíle „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“. |
| --- | --- |

(4)

Aby bylo možné stanovit částky přidělené dotčeným členským státům, je nutné u každého dotčeného členského státu zohlednit poměrné rozdělení mezi cílem „Konvergence“ a cílem „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ ve stávajícím programovém období 2007–2013 a rovněž potřebu co nejúčinněji využít prostředky přidělené na projekty, které jsou nyní prováděny. Tímto rozhodnutím by tudíž měla být přidělena pouze část celkové kladné úpravy týkající se cíle „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“.

| (5) | Rozhodnutí 2006/593/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí 2006/593/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha I rozhodnutí 2006/593/ES se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 30. srpna 2010.

Za Komisi

Johannes HAHN

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25.

1

(2)  Úř. věst. L 243, 6.9.2006, s. 32.

2

(3)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

3

(4)  KOM(2010) 160 v konečném znění.

4

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I

Orientační rozdělení položek závazků podle členských států pro regiony způsobilé k financování ze strukturálních fondů v rámci cíle „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ pro období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013

| (EUR) |
| --- |
| TABULKA 1 – | výše položek závazků (v cenách roku 2004) |

(EUR)

TABULKA 1 –

výše položek závazků (v cenách roku 2004)

Členský stát

Regiony způsobilé v rámci cíle „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnatnost“

Dodatečné finanční prostředky uvedené v příloze II nařízení (ES) č. 1083/2006 podle bodu:

10

16

20

23

25

26

28

29

Belgique/België

1 264 522 294

Česká republika

172 351 284

4 633 651

199 500 000

Danmark

452 135 320

Deutschland

8 273 934 718

74 812 500

España

2 925 887 307

199 500 000

France

9 000 763 163

99 750 000

Éire/Ireland

260 155 399

Italia

4 539 667 937

209 475 000

Luxembourg

44 796 164

Nederland

1 472 879 499

Österreich

761 883 269

149 625 000

Portugal

435 196 895

Slovensko

398 057 758

7 006 030

Suomi/Finland

778 631 938

153 552 511

Sverige

1 077 567 589

215 598 656

149 624 993

United Kingdom

5 335 717 800

Celkem

37 194 148 334

11 639 681

199 500 000

369 151 167

149 624 993

224 437 500

199 500 000

209 475 000

99 750 000

| (EUR) |
| --- |
| Členský stát | TABULKA 2 – | roční rozpis položek závazků (v cenách roku 2004) |

(EUR)

Členský stát

TABULKA 2 –

roční rozpis položek závazků (v cenách roku 2004)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Belgique/België

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

Česká republika

53 121 612

53 121 612

53 121 612

53 121 612

54 696 847

54 665 961

54 635 679

Danmark

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

Deutschland

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

España

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

France

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

Éire/Ireland

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

Italia

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

Luxembourg

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

Nederland

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

Österreich

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

Portugal

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

Slovensko

59 287 258

57 274 995

54 915 823

51 153 834

55 518 251

58 543 272

68 370 355

Suomi/Finland

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

Sverige

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

United Kingdom

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

Celkem

5 523 220 006

5 521 207 743

5 518 848 571

5 515 086 582

5 521 026 234

5 524 020 369

5 533 817 170“

---

| 2.9.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 232/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 232/14

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 1. září 2010

o kritériích a metodických normách pro dobrý stav prostředí mořských vod

(oznámeno pod číslem K(2010) 5956)

(Text s významem pro EHP)

(2010/477/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Kritéria pro dosažení dobrého stavu prostředí jsou východiskem pro rozvoj jednotných postupů v přípravných fázích strategií pro mořské prostředí, včetně určení charakteristických vlastností dobrého stavu prostředí a stanovení komplexního souboru environmentálních cílů, který má být vytvořen koherentním a koordinovaným způsobem v rámci požadavku na regionální spolupráci. |
| --- | --- |

(1)

Kritéria pro dosažení dobrého stavu prostředí jsou východiskem pro rozvoj jednotných postupů v přípravných fázích strategií pro mořské prostředí, včetně určení charakteristických vlastností dobrého stavu prostředí a stanovení komplexního souboru environmentálních cílů, který má být vytvořen koherentním a koordinovaným způsobem v rámci požadavku na regionální spolupráci.

| (2) | Komise uskutečnila konzultace se všemi zainteresovanými stranami, včetně stran regionálních úmluv pro mořské prostředí, a to především o vědeckém a technickém posuzování, které vyvinuly pracovní skupiny zřízené Společným výzkumným střediskem a Mezinárodní radou pro průzkum moří s cílem napomoci vytvoření kritérií a metodických norem. |
| --- | --- |

(2)

Komise uskutečnila konzultace se všemi zainteresovanými stranami, včetně stran regionálních úmluv pro mořské prostředí, a to především o vědeckém a technickém posuzování, které vyvinuly pracovní skupiny zřízené Společným výzkumným střediskem a Mezinárodní radou pro průzkum moří s cílem napomoci vytvoření kritérií a metodických norem.

| (3) | Jedno z hlavních zjištění této vědecké a technické práce spočívá v tom, že je velmi potřebné získávat další vědecké poznatky pro ucelené a holistické posuzování dobrého stavu prostředí v zájmu podpory ekosystémového přístupu k řízení. Vědecké znalosti je nutné prohlubovat, zejména v kontextu sdělení Komise „Evropská strategie mořského a námořního výzkumu. Ucelený rámec evropského výzkumného prostoru na podporu udržitelného využívání oceánů a moří“ (2), v rámci sdělení Komise „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (3) a v souladu s ostatními právními předpisy a politikami Unie. Je rovněž vhodné později do tohoto procesu zahrnout nové zkušenosti získané na národní a regionální úrovni při uskutečňování přípravných fází strategií pro mořské prostředí uvedených v čl. 5 odst. 2 písm. a) směrnice 2008/56/ES. |
| --- | --- |

(3)

Jedno z hlavních zjištění této vědecké a technické práce spočívá v tom, že je velmi potřebné získávat další vědecké poznatky pro ucelené a holistické posuzování dobrého stavu prostředí v zájmu podpory ekosystémového přístupu k řízení. Vědecké znalosti je nutné prohlubovat, zejména v kontextu sdělení Komise „Evropská strategie mořského a námořního výzkumu. Ucelený rámec evropského výzkumného prostoru na podporu udržitelného využívání oceánů a moří“ (2), v rámci sdělení Komise „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (3) a v souladu s ostatními právními předpisy a politikami Unie. Je rovněž vhodné později do tohoto procesu zahrnout nové zkušenosti získané na národní a regionální úrovni při uskutečňování přípravných fází strategií pro mořské prostředí uvedených v čl. 5 odst. 2 písm. a) směrnice 2008/56/ES.

| (4) | Je proto vhodné, aby Komise toto rozhodnutí revidovala v rámci čl. 25 odst. 3 směrnice 2008/56/ES. Kromě revize kritérií je nutné dále vyvíjet metodické normy, a to v těsné koordinaci se stanovením programů sledování. Tato revize by se měla uskutečnit včas a co nejdříve po posouzení podle článku 12 směrnice 2008/56/ES jako další příspěvek k flexibilnímu řízení s cílem podpořit úspěšnou aktualizaci strategií pro mořské prostředí, které mají být přezkoumány do roku 2018 podle článku 17 uvedené směrnice. Souvisí to se skutečností, že stanovení dobrého stavu prostředí bude pravděpodobně třeba v průběhu času upravit vzhledem k dynamické povaze mořských ekosystémů a jejich přirozené nestálosti a s ohledem na to, že tlaky a dopady na ně se mohou měnit s vývojem různých modelů lidské činnosti a vlivem změny klimatu. |
| --- | --- |

(4)

Je proto vhodné, aby Komise toto rozhodnutí revidovala v rámci čl. 25 odst. 3 směrnice 2008/56/ES. Kromě revize kritérií je nutné dále vyvíjet metodické normy, a to v těsné koordinaci se stanovením programů sledování. Tato revize by se měla uskutečnit včas a co nejdříve po posouzení podle článku 12 směrnice 2008/56/ES jako další příspěvek k flexibilnímu řízení s cílem podpořit úspěšnou aktualizaci strategií pro mořské prostředí, které mají být přezkoumány do roku 2018 podle článku 17 uvedené směrnice. Souvisí to se skutečností, že stanovení dobrého stavu prostředí bude pravděpodobně třeba v průběhu času upravit vzhledem k dynamické povaze mořských ekosystémů a jejich přirozené nestálosti a s ohledem na to, že tlaky a dopady na ně se mohou měnit s vývojem různých modelů lidské činnosti a vlivem změny klimatu.

| (5) | Kritéria dobrého stavu prostředí vycházejí z existujících povinností a vývoje v souvislosti s příslušnými právními předpisy Unie, včetně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (4) a která se vztahuje na pobřežní vody, a také směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (5), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (6) a řady nástrojů vyvinutých v rámci společné rybářské politiky, případně s přihlédnutím k informacím a znalostem shromážděným a přístupům vytvořeným v rámci regionálních úmluv. Jelikož toto rozhodnutí přispívá k dalšímu rozvoji konceptu dobrého stavu prostředí ve vztahu k mořským ekosystémům, podporuje proces revize strategie biologické rozmanitosti v Evropské unii po roce 2010 a akčního plánu pro biologickou rozmanitost. |
| --- | --- |

(5)

Kritéria dobrého stavu prostředí vycházejí z existujících povinností a vývoje v souvislosti s příslušnými právními předpisy Unie, včetně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (4) a která se vztahuje na pobřežní vody, a také směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (5), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (6) a řady nástrojů vyvinutých v rámci společné rybářské politiky, případně s přihlédnutím k informacím a znalostem shromážděným a přístupům vytvořeným v rámci regionálních úmluv. Jelikož toto rozhodnutí přispívá k dalšímu rozvoji konceptu dobrého stavu prostředí ve vztahu k mořským ekosystémům, podporuje proces revize strategie biologické rozmanitosti v Evropské unii po roce 2010 a akčního plánu pro biologickou rozmanitost.

| (6) | Směrnice 2008/56/ES, která je pilířem pro oblast životního prostředí v rámci integrované námořní politiky, vyžaduje použití ekosystémového přístupu k řízení lidských činností zahrnujícímu všechna odvětví s vlivem na mořské prostředí. V zelené knize o reformě společné rybářské politiky (7) se uvádí, že tato politika musí být stanovena tak, aby poskytla správné nástroje na podporu uvedeného ekosystémového přístupu. |
| --- | --- |

(6)

Směrnice 2008/56/ES, která je pilířem pro oblast životního prostředí v rámci integrované námořní politiky, vyžaduje použití ekosystémového přístupu k řízení lidských činností zahrnujícímu všechna odvětví s vlivem na mořské prostředí. V zelené knize o reformě společné rybářské politiky (7) se uvádí, že tato politika musí být stanovena tak, aby poskytla správné nástroje na podporu uvedeného ekosystémového přístupu.

| (7) | Opatření stanovená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 25 odst. 1 směrnice 2008/56/ES, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 25 odst. 1 směrnice 2008/56/ES,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Kritéria, která mají používat členské státy pro posouzení míry, v jaké bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, případně s odkazy na příslušné metodické normy, jsou stanovena v příloze.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 1. září 2010.

Za Komisi

Janez POTOČNIK

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19.

1

(2)  KOM(2008) 534 v konečném znění.

2

(3)  KOM(2010) 2020 v konečném znění.

3

(4)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.

5

(6)  Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7.

6

(7)  KOM(2009) 163 v konečném znění, s. 19.

7

---

PŘÍLOHA

KRITÉRIA A METODICKÉ NORMY PRO DOBRÝ STAV PROSTŘEDÍ

ČÁST A

Všeobecné podmínky používání kritérií pro dobrý stav prostředí

| 1. | Kritéria pro posuzování míry, v jaké bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, jsou ve vztahu ke každému z jedenácti deskriptorů dobrého stavu prostředí stanovených v příloze I směrnice 2008/56/ES stanovena v části B a číselně označena. Kritéria jsou doplněna seznamem příslušných ukazatelů, kterými je zajištěna jejich funkčnost a které umožňují sledování následného pokroku. V části B jsou kritéria doplněna o odkazy na použitelné metodické normy, jsou-li k dispozici. U řady těchto kritérií a souvisejících ukazatelů byla zjištěna potřeba dalšího vývoje a doplňujících informací, která bude řešena v průběhu revize tohoto rozhodnutí (1). Tato část stanoví všeobecné podmínky používání uvedených kritérií a souvisejících ukazatelů. |
| --- | --- |

1.

Kritéria pro posuzování míry, v jaké bylo dosaženo dobrého stavu prostředí, jsou ve vztahu ke každému z jedenácti deskriptorů dobrého stavu prostředí stanovených v příloze I směrnice 2008/56/ES stanovena v části B a číselně označena. Kritéria jsou doplněna seznamem příslušných ukazatelů, kterými je zajištěna jejich funkčnost a které umožňují sledování následného pokroku. V části B jsou kritéria doplněna o odkazy na použitelné metodické normy, jsou-li k dispozici. U řady těchto kritérií a souvisejících ukazatelů byla zjištěna potřeba dalšího vývoje a doplňujících informací, která bude řešena v průběhu revize tohoto rozhodnutí (1). Tato část stanoví všeobecné podmínky používání uvedených kritérií a souvisejících ukazatelů.

| 2. | U většiny kritérií musí požadované posouzení a metodiky zohledňovat a případně být založeny na posouzeních a metodikách použitelných podle stávajících právních předpisů Společenství, zejména směrnice 2000/60/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/105/ES (2), směrnice 92/43/EHS, směrnice 2009/147/ES a dalších příslušných právních předpisů Unie (včetně společné rybářské politiky, např. nařízení rady (ES) č. 199/2008 (3)) s přihlédnutím ke zprávám pracovních skupin zřízených Společným výzkumným střediskem a Mezinárodní radou pro průzkum moří (4) a případně k informacím a poznatkům shromážděným a přístupům vytvořeným v rámci regionálních úmluv pro mořské prostředí. |
| --- | --- |

2.

U většiny kritérií musí požadované posouzení a metodiky zohledňovat a případně být založeny na posouzeních a metodikách použitelných podle stávajících právních předpisů Společenství, zejména směrnice 2000/60/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/105/ES (2), směrnice 92/43/EHS, směrnice 2009/147/ES a dalších příslušných právních předpisů Unie (včetně společné rybářské politiky, např. nařízení rady (ES) č. 199/2008 (3)) s přihlédnutím ke zprávám pracovních skupin zřízených Společným výzkumným střediskem a Mezinárodní radou pro průzkum moří (4) a případně k informacím a poznatkům shromážděným a přístupům vytvořeným v rámci regionálních úmluv pro mořské prostředí.

| 3. | Dobrý stav prostředí vyžaduje, aby všechny příslušné lidské činnosti byly vykonávány v souladu s požadavky na ochranu a uchování mořského prostředí a s koncepcí udržitelného využívání zboží a služeb v mořské oblasti ze strany současných i příštích generací, která je uvedena v článku 1 směrnice 2008/56/ES. Kritéria dobrého stavu prostředí se musí používat s přihlédnutím k potřebě zaměřit se na posouzení a monitorování a stanovit priority činnosti s ohledem na důležitost dopadů na mořské ekosystémy a jejich složky a na jejich ohrožení. Důležité však je, aby posouzení rovněž zvážilo hlavní kumulativní a synergické vlivy dopadů na mořský ekosystém, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 1 písm. b) bodě ii) směrnice 2008/56/ES. |
| --- | --- |

3.

Dobrý stav prostředí vyžaduje, aby všechny příslušné lidské činnosti byly vykonávány v souladu s požadavky na ochranu a uchování mořského prostředí a s koncepcí udržitelného využívání zboží a služeb v mořské oblasti ze strany současných i příštích generací, která je uvedena v článku 1 směrnice 2008/56/ES. Kritéria dobrého stavu prostředí se musí používat s přihlédnutím k potřebě zaměřit se na posouzení a monitorování a stanovit priority činnosti s ohledem na důležitost dopadů na mořské ekosystémy a jejich složky a na jejich ohrožení. Důležité však je, aby posouzení rovněž zvážilo hlavní kumulativní a synergické vlivy dopadů na mořský ekosystém, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 1 písm. b) bodě ii) směrnice 2008/56/ES.

| 4. | V řadě případů, a zejména s ohledem na vztah mezi potřebou informací a zeměpisným rozsahem dotčených mořských vod, může být vhodné uplatnit v prvním kroku některá vybraná kritéria a související ukazatele k celkovému prověření stavu prostředí z širšího hlediska a teprve poté určit případy a konkrétní oblasti, kde je s ohledem na důležitost dopadů a ohrožení z hlediska environmentálních vlastností a/nebo zátěže způsobené člověkem nutné podrobnější posouzení zahrnující všechny příslušné ukazatele spojené s kritérii. |
| --- | --- |

4.

V řadě případů, a zejména s ohledem na vztah mezi potřebou informací a zeměpisným rozsahem dotčených mořských vod, může být vhodné uplatnit v prvním kroku některá vybraná kritéria a související ukazatele k celkovému prověření stavu prostředí z širšího hlediska a teprve poté určit případy a konkrétní oblasti, kde je s ohledem na důležitost dopadů a ohrožení z hlediska environmentálních vlastností a/nebo zátěže způsobené člověkem nutné podrobnější posouzení zahrnující všechny příslušné ukazatele spojené s kritérii.

| 5. | Časový a prostorový rozsah dopadů se značně liší v závislosti na druhu zátěže a citlivosti dotčených složek ekosystému. Kvůli svým charakteristickým vlastnostem mohou některá kritéria a ukazatele vyžadovat použití rozličných časových měřítek k zachycení škály rozmanitých procesů. Pokud posuzování musí začít v relativně malém prostorovém měřítku, aby bylo ekologicky účelné (například proto, že zátěže jsou prostorově omezeny), mohlo by být nutné posouzení zpracovávat ve větším měřítku, např. na úrovni subdivizí, podoblastí a oblastí. |
| --- | --- |

5.

Časový a prostorový rozsah dopadů se značně liší v závislosti na druhu zátěže a citlivosti dotčených složek ekosystému. Kvůli svým charakteristickým vlastnostem mohou některá kritéria a ukazatele vyžadovat použití rozličných časových měřítek k zachycení škály rozmanitých procesů. Pokud posuzování musí začít v relativně malém prostorovém měřítku, aby bylo ekologicky účelné (například proto, že zátěže jsou prostorově omezeny), mohlo by být nutné posouzení zpracovávat ve větším měřítku, např. na úrovni subdivizí, podoblastí a oblastí.

| 6. | Společné posouzení rozsahu, rozložení a intenzity zátěží a rozsahu, zranitelnosti a odolnosti různých složek ekosystému a případně jejich mapování umožňuje určit oblasti, kde mořské ekosystémy byly nebo mohly být nepříznivě ovlivněny. Zároveň je užitečným základem pro posouzení rozsahu skutečných nebo možných dopadů na mořské ekosystémy. Tento přístup, který zohledňuje aspekty rizika, rovněž podporuje výběr těch nejvhodnějších ukazatelů souvisejících s kritérii hodnocení pokroku v dosahování dobrého stavu prostředí. Usnadňuje též rozvoj specifických nástrojů, které mohou podpořit ekosystémový přístup k řízení lidských činností potřebný k dosažení dobrého stavu prostředí, určením zdrojů zátěží a dopadů včetně jejich kumulativních a synergických vlivů. Tyto nástroje zahrnují opatření územní ochrany a opatření uvedená v příloze VI směrnice 2008/56/ES, zejména regulaci prostorového a časového rozložení, např. územní plánování námořních prostor. |
| --- | --- |

6.

Společné posouzení rozsahu, rozložení a intenzity zátěží a rozsahu, zranitelnosti a odolnosti různých složek ekosystému a případně jejich mapování umožňuje určit oblasti, kde mořské ekosystémy byly nebo mohly být nepříznivě ovlivněny. Zároveň je užitečným základem pro posouzení rozsahu skutečných nebo možných dopadů na mořské ekosystémy. Tento přístup, který zohledňuje aspekty rizika, rovněž podporuje výběr těch nejvhodnějších ukazatelů souvisejících s kritérii hodnocení pokroku v dosahování dobrého stavu prostředí. Usnadňuje též rozvoj specifických nástrojů, které mohou podpořit ekosystémový přístup k řízení lidských činností potřebný k dosažení dobrého stavu prostředí, určením zdrojů zátěží a dopadů včetně jejich kumulativních a synergických vlivů. Tyto nástroje zahrnují opatření územní ochrany a opatření uvedená v příloze VI směrnice 2008/56/ES, zejména regulaci prostorového a časového rozložení, např. územní plánování námořních prostor.

| 7. | Environmentální podmínky na moři jsou rozmanité stejně jako lidské činnosti, které na ně mají vliv. Rozmanitost se projevuje zejména mezi jednotlivými oblastmi, jakož i v rámci mořských oblastí, podoblastí a subdivizí. Z tohoto důvodu si použitelnost specifických ukazatelů souvisejících s kritérii může vyžádat zvážení toho, zda jsou tyto ukazatele z ekologického hlediska vhodné pro každou posuzovanou situaci. |
| --- | --- |

7.

Environmentální podmínky na moři jsou rozmanité stejně jako lidské činnosti, které na ně mají vliv. Rozmanitost se projevuje zejména mezi jednotlivými oblastmi, jakož i v rámci mořských oblastí, podoblastí a subdivizí. Z tohoto důvodu si použitelnost specifických ukazatelů souvisejících s kritérii může vyžádat zvážení toho, zda jsou tyto ukazatele z ekologického hlediska vhodné pro každou posuzovanou situaci.

| 8. | Členské státy musí zvážit každé kritérium a související ukazatele uvedené v příloze a určit ty, které se mají použít ke stanovení dobrého stavu prostředí. Má-li členský stát na základě počátečního posouzení za to, že není vhodné použít jedno nebo více kritérií, musí Komisi poskytnout zdůvodnění v oznámení předloženém podle čl. 9 odst. 2 směrnice 2008/56/ES, případně ve vztahu k jednotnosti a srovnání oblastí a podoblastí. V této souvislosti se na členské státy vztahuje povinnost regionální spolupráce uvedené v článcích 5 a 6 směrnice 2008/56/ES, a zejména požadavek zajistit, aby jednotlivé části strategií pro mořské prostředí byly koherentní a koordinované v celé dotčené mořské oblasti nebo podoblasti. |
| --- | --- |

8.

Členské státy musí zvážit každé kritérium a související ukazatele uvedené v příloze a určit ty, které se mají použít ke stanovení dobrého stavu prostředí. Má-li členský stát na základě počátečního posouzení za to, že není vhodné použít jedno nebo více kritérií, musí Komisi poskytnout zdůvodnění v oznámení předloženém podle čl. 9 odst. 2 směrnice 2008/56/ES, případně ve vztahu k jednotnosti a srovnání oblastí a podoblastí. V této souvislosti se na členské státy vztahuje povinnost regionální spolupráce uvedené v článcích 5 a 6 směrnice 2008/56/ES, a zejména požadavek zajistit, aby jednotlivé části strategií pro mořské prostředí byly koherentní a koordinované v celé dotčené mořské oblasti nebo podoblasti.

| 9. | Je důležité, aby se při uplatňování kritérií zohlednily výsledky počátečního posouzení vyžadovaného podle článku 8 a přílohy III směrnice 2008/56/ES a aby se toto posouzení neprovádělo izolovaně. Počáteční posouzení představuje hlavní způsob, jak určit důležité rysy a vlastnosti, jakož i převládající zátěže a dopady na mořské prostředí, a je předmětem pravidelných aktualizací a programů sledování. Toto první posouzení musí být provedeno ve lhůtě uvedené v čl. 5 odst. 2 směrnice 2008/56/ES na základě orientačních seznamů prvků obsažených v příloze III uvedené směrnice a s přihlédnutím ke stávajícím údajům, jsou-li dostupné. Je třeba věnovat pozornost tomu, že některá kritéria a související ukazatele se během tohoto počátečního období uvádějí ještě jako rozpracované. |
| --- | --- |

9.

Je důležité, aby se při uplatňování kritérií zohlednily výsledky počátečního posouzení vyžadovaného podle článku 8 a přílohy III směrnice 2008/56/ES a aby se toto posouzení neprovádělo izolovaně. Počáteční posouzení představuje hlavní způsob, jak určit důležité rysy a vlastnosti, jakož i převládající zátěže a dopady na mořské prostředí, a je předmětem pravidelných aktualizací a programů sledování. Toto první posouzení musí být provedeno ve lhůtě uvedené v čl. 5 odst. 2 směrnice 2008/56/ES na základě orientačních seznamů prvků obsažených v příloze III uvedené směrnice a s přihlédnutím ke stávajícím údajům, jsou-li dostupné. Je třeba věnovat pozornost tomu, že některá kritéria a související ukazatele se během tohoto počátečního období uvádějí ještě jako rozpracované.

| 10. | Pokrok v dosahování dobrého stavu prostředí se uskutečňuje na pozadí trvale probíhajících širších změn v mořském prostředí. Změna klimatu již ovlivňuje mořské prostředí i procesy a funkce ekosystému. Členské státy musí při vytváření svých příslušných strategií pro mořské prostředí specifikovat v případě, že je to vhodné, každý důkaz dopadů změny klimatu. Přizpůsobivé řízení na základě ekosystémového přístupu zahrnuje pravidelnou aktualizaci stanovené míry dosažení dobrého stavu prostředí. |
| --- | --- |

10.

Pokrok v dosahování dobrého stavu prostředí se uskutečňuje na pozadí trvale probíhajících širších změn v mořském prostředí. Změna klimatu již ovlivňuje mořské prostředí i procesy a funkce ekosystému. Členské státy musí při vytváření svých příslušných strategií pro mořské prostředí specifikovat v případě, že je to vhodné, každý důkaz dopadů změny klimatu. Přizpůsobivé řízení na základě ekosystémového přístupu zahrnuje pravidelnou aktualizaci stanovené míry dosažení dobrého stavu prostředí.

ČÁST B

Kritéria pro dobrý stav prostředí související s deskriptory podle přílohy I směrnice 2008/56/ES

Deskriptor 1:   Biologická rozmanitost je zachována. Kvalita a výskyt stanovišť a rozložení a množství druhů odpovídá běžným fyziografickým, geografickým a klimatickým podmínkám.

Vyžaduje se posouzení na různých ekologických úrovních: ekosystémy, stanoviště (včetně souvisejících společenství ve smyslu biotopů) a druhy, což se odráží ve struktuře této části, s přihlédnutím k bodu 2 části A. Pro některé aspekty tohoto deskriptoru je nutná další vědecká a technická podpora (5). S cílem pokrýt široký rozsah tohoto deskriptoru je s ohledem na přílohu III směrnice 2008/56/ES nutné určit priority mezi rysy biologické rozmanitosti na úrovni druhů, stanovišť a ekosystémů. To umožní určit rysy biologické rozmanitosti a oblasti, kde nastávají dopady a hrozby, a zároveň napomůže stanovení odpovídajících ukazatelů mezi vybranými kritérii, které jsou pro dotčené oblasti a rysy vhodné (6). Povinnost regionální spolupráce uvedená v článcích 5 a 6 směrnice 2008/56/ES se vztahuje přímo na postup výběru rysů biologické rozmanitosti v oblastech, podoblastech a subdivizích, včetně případného stanovení referenčních podmínek podle přílohy IV směrnice 2008/56/ES. Modelování s použitím platformy geografického informačního systému může poskytnout užitečný základ pro mapování škály rysů biologické rozmanitosti a lidských činností a jejich zátěže, pokud se při uplatnění výsledků náležitě posoudí a popíší všechny obsažené chyby. Tento druh údajů je nezbytným předpokladem pro ekosystémové řízení lidských činností a vývoj příslušných prostorových nástrojů (7).

Úroveň druhů

Pro každou oblast, podoblast nebo subdivizi je s přihlédnutím k různým druhům a společenstvím zahrnutým do orientačního seznamu v tabulce 1 přílohy III směrnice 2008/56/ES (např. pro fytoplankton a zooplankton) a s ohledem na bod 2 části A nutné sestavit soubor příslušných druhů a funkčních skupin. Mezi tři kritéria pro posouzení jakýchkoli druhů patří rozšíření druhů, velikost populace a stav populace. Pokud jde o stav populace, existují případy, které vyžadují také znalost zdraví populace a mezidruhových a vnitrodruhových vztahů. Je rovněž nutné posoudit zvlášť poddruhy a populace, pokud počáteční posouzení nebo nové dostupné informace poukazují na dopady a potenciální hrozby pro stav některých z nich. Posouzení druhů si vyžaduje také integrované chápání rozložení, rozsahu a stavu jejich stanovišť v souladu s požadavky stanovenými ve směrnici 92/43/EHS (8) a směrnici 2009/147/ES, jež má zajistit existenci dostatečně velkého stanoviště k zachování jejich populace a jež přihlíží ke každé hrozbě poškození nebo ztráty těchto stanovišť. Pokud jde o biologickou rozmanitost na úrovni druhů, jsou třemi kritérii pro posouzení pokroku v dosažení dobrého stavu prostředí a příslušnými ukazateli, které s nimi souvisejí, tyto:

1.1   Rozšíření druhů

| — | rozsah rozšíření (1.1.1) |
| --- | --- |

—

rozsah rozšíření (1.1.1)

| — | případně charakter rozšíření v rámci daného rozsahu (1.1.2) |
| --- | --- |

—

případně charakter rozšíření v rámci daného rozsahu (1.1.2)

| — | oblast pokrytá druhy (u sesilních/bentických druhů)(1.1.3) |
| --- | --- |

—

oblast pokrytá druhy (u sesilních/bentických druhů)(1.1.3)

1.2   Velikost populace

| — | četnost populace a/nebo případně biomasy (1.2.1) |
| --- | --- |

—

četnost populace a/nebo případně biomasy (1.2.1)

1.3   Stav populace

| — | demografická charakteristika populace (např. velikost těla nebo věková struktura, podíl pohlaví, úroveň plodnosti, míra přežití/úmrtnosti) (1.3.1) |
| --- | --- |

—

demografická charakteristika populace (např. velikost těla nebo věková struktura, podíl pohlaví, úroveň plodnosti, míra přežití/úmrtnosti) (1.3.1)

| — | případně genetická struktura populace (1.3.2) |
| --- | --- |

—

případně genetická struktura populace (1.3.2)

Úroveň stanovišť

Pro účel směrnice 2008/56/ES pojem stanoviště zahrnuje jak abiotické vlastnosti, tak i související biologické společenství, přičemž s oběma prvky se zachází ve smyslu pojmu biotop. Pro každou oblast, podoblast nebo subdivizi je nutné sestavit soubor druhů stanovišť s přihlédnutím k různým stanovištím zahrnutým do orientačního seznamu v tabulce 1 přílohy III a s ohledem na nástroje uvedené v bodě 2 části A. Tyto nástroje rovněž zmiňují stanovištní celky (což znamená případné posouzení složení, rozsahu a relativních podílů stanovišť v těchto celcích) a funkční stanoviště (oblasti výtěru, rozmnožování a krmení a migrační trasy). Pro posouzení na úrovni stanovišť je důležité vyvíjet další úsilí za účelem jednotné klasifikace mořských stanovišť podpořené odpovídajícím mapováním, přičemž je třeba též přihlížet ke změnám v souvislosti s rostoucí vzdáleností od pobřeží a hloubkou (např. pobřežní, mělčinná a hlubinná stanoviště). Mezi tři kritéria pro posouzení stanovišť patří jejich rozložení, rozsah a stav (u stavu zejména stav typických druhů a společenství), které jsou doplněny o příslušné ukazatele, které s nimi souvisejí. Posouzení stavu stanovišť vyžaduje integrované chápání stavu souvisejících společenství a druhů v souladu s požadavky stanovenými ve směrnici 92/43/EHS (9) a směrnici 2009/147/ES, včetně případného posouzení jejich funkčních vlastností.

1.4   Rozložení stanovišť

| — | rozsah rozložení (1.4.1) |
| --- | --- |

—

rozsah rozložení (1.4.1)

| — | charakter rozložení (1.4.2) |
| --- | --- |

—

charakter rozložení (1.4.2)

1.5   Rozsah stanoviště

| — | oblast stanoviště (1.5.1) |
| --- | --- |

—

oblast stanoviště (1.5.1)

| — | případně velikost stanoviště (1.5.2) |
| --- | --- |

—

případně velikost stanoviště (1.5.2)

1.6   Stav stanoviště

| — | stav typických druhů a společenství (1.6.1) |
| --- | --- |

—

stav typických druhů a společenství (1.6.1)

| — | relativní četnost a/nebo případně biomasa (1.6.2) |
| --- | --- |

—

relativní četnost a/nebo případně biomasa (1.6.2)

| — | fyzické, hydrologické a chemické podmínky (1.6.3) |
| --- | --- |

—

fyzické, hydrologické a chemické podmínky (1.6.3)

Úroveň ekosystému

1.7   Struktura ekosystému

| — | složení a poměrné podíly složek ekosystému (stanoviště a druhy) (1.7.1) |
| --- | --- |

—

složení a poměrné podíly složek ekosystému (stanoviště a druhy) (1.7.1)

S ohledem mj. na článek 1, čl. 3 bod 5 a čl. 9 odst. 1 směrnice 2008/56/ES je navíc pro posouzení procesů a funkcí ekosystému za účelem celkového stanovení dobrého stavu prostředí nezbytné popsat vzájemné působení strukturálních složek ekosystému. Pro posouzení procesů a funkcí ekosystému jsou rovněž důležité další funkční aspekty řešené prostřednictvím jiných deskriptorů dobrého stavu prostředí (např. deskriptorů 4 a 6), jakož i aspekty propojení a odolnosti.

Deskriptor 2:   Nepůvodní druhy uvedené do prostředí v důsledku lidské činnosti se vyskytují v množství, jež nepříznivým způsobem neovlivňuje ekosystém.

Určení způsobů a posouzení cest šíření nepůvodních druhů v důsledku lidských činností je výchozím předpokladem pro zabránění tomu, aby tyto druhy zavedené v důsledku lidských činností dosáhly úrovní, které nepříznivě ovlivní ekosystémy, a pro zmírnění případných dopadů. Počáteční posouzení musí vzít v úvahu, že určité vnášení nepůvodních druhů jako důsledek lidských činností je již na úrovni Unie (10) regulativně upraveno s cílem posoudit a minimalizovat jejich případný dopad na vodní ekosystémy a že některé nepůvodní druhy se obecně v akvakultuře používaly po dlouhou dobu a již podléhají zvláštnímu povolovacímu řízení v rámci existujících nařízení (11). O účincích nepůvodních druhů na životní prostředí jsou zatím k dispozici pouze omezené poznatky. Je zapotřebí další vědecká a technická práce, která povede k vyvinutí potenciálně účelných ukazatelů (12), zejména ukazatelů dopadů invazních nepůvodních druhů (např. indexů biologického znečištění), které jsou i nadále hlavním problémem v dosažení dobrého stavu prostředí. Pokud jde o posuzování a monitorování (13), prioritou je charakterizování stavu, které je nezbytným předpokladem pro posouzení závažnosti dopadů, ale samo o sobě z hlediska tohoto deskriptoru nestanoví, v jaké míře bylo dosaženo dobrého stavu prostředí.

2.1   Četnost a charakteristika stavu nepůvodních druhů, zejména invazních druhů

| — | trendy v četnosti, časovém výskytu a prostorovém rozmístění volně žijících nepůvodních druhů, zejména invazních nepůvodních druhů především v rizikových oblastech, s ohledem na hlavní cesty a způsoby šíření těchto druhů (2.1.1) |
| --- | --- |

—

trendy v četnosti, časovém výskytu a prostorovém rozmístění volně žijících nepůvodních druhů, zejména invazních nepůvodních druhů především v rizikových oblastech, s ohledem na hlavní cesty a způsoby šíření těchto druhů (2.1.1)

2.2   Vliv invazních nepůvodních druhů na životní prostředí

| — | poměr mezi invazními nepůvodními druhy a původními druhy v některých dobře popsaných taxonomických skupinách (např. ryby, makrořasy, měkkýši), který může být měřítkem změny ve složení druhů (např. v návaznosti na migraci původních druhů) (2.2.1) |
| --- | --- |

—

poměr mezi invazními nepůvodními druhy a původními druhy v některých dobře popsaných taxonomických skupinách (např. ryby, makrořasy, měkkýši), který může být měřítkem změny ve složení druhů (např. v návaznosti na migraci původních druhů) (2.2.1)

| — | dopady invazních nepůvodních druhů na úrovni druhů, stanovišť a ekosystémů, je-li to proveditelné (2.2.2) |
| --- | --- |

—

dopady invazních nepůvodních druhů na úrovni druhů, stanovišť a ekosystémů, je-li to proveditelné (2.2.2)

Deskriptor 3:   Úrovně populací všech komerčně využívaných ryb a měkkýšů a korýšů jsou v rámci bezpečných biologických limitů, přičemž rozložení populace podle věku a velikosti svědčí o zdravé skupině.

Tato část se vztahuje na veškeré populace, jichž se týká nařízení (ES) č. 199/2008 (v oblasti zeměpisné působnosti směrnice 2008/56/ES) a obdobné povinnosti podle společné rybářské politiky. Její použití na tyto a jiné populace (s ohledem na ustanovení o shromažďování údajů obsažená v nařízení (ES) č. 199/2008) závisí na dostupných údajích, podle nichž se určí nejvhodnější ukazatele, které se mají použít. V případě tohoto deskriptoru jsou stanovena tato tři kritéria pro posouzení pokroku v dosažení dobrého stavu prostředí a příslušné ukazatele, které s nimi souvisejí.

3.1   Míra zatížení rybolovnou činností

| | Primární ukazatel. Primárním ukazatelem míry zatížení rybolovnou činností je:






  — | úmrtnost populace ryb (F) (3.1.1) |
| --- | --- | --- |

Primární ukazatel. Primárním ukazatelem míry zatížení rybolovnou činností je:

—

úmrtnost populace ryb (F) (3.1.1)

Dosažení nebo zachování dobrého stavu prostředí vyžaduje, aby se hodnoty F rovnaly nejvýše FMSY, což je úroveň schopná vytvářet maximální udržitelný výnos (MSY). To znamená, že ve smíšeném rybolovu a tam, kde je důležitá vzájemná součinnost ekosystémů, mohou dlouhodobé plány řízení vést k menšímu výlovu některých populací než na úrovních FMSY, aby nebyl ohrožen výlov ostatních druhů na úrovni FMSY
   (14).

F se stanoví z příslušných analytických hodnocení vycházejících z rozboru úlovků (počítaných jako veškeré ryby odstraněné z populace, včetně výmětů a nezaznamenaných úlovků) podle věku nebo délky a z doplňujících informací. Pokud znalost dynamiky populace neumožňuje uskutečnit simulace, lze použít vědecké posouzení hodnot F spojené s křivkou výnosu na doplněnou populaci ryb (Y/R) spolu s dalšími informacemi o dosavadní výkonnosti rybolovu nebo o dynamice podobné populace ryb.

| | Sekundární ukazatele (nejsou-li k dispozici výnosové hodnoty analytických hodnocení pro F):






  — | poměr mezi ukazatelem odlovu a biomasy (dále jen „poměr odlov/biomasa“) (3.1.2) |
| --- | --- | --- |

Sekundární ukazatele (nejsou-li k dispozici výnosové hodnoty analytických hodnocení pro F):

—

poměr mezi ukazatelem odlovu a biomasy (dále jen „poměr odlov/biomasa“) (3.1.2)

Hodnota ukazatele, která odráží FMSY, musí být stanovena vědeckým posouzením po analýze dosavadních zaznamenaných trendů ukazatele spolu s dalšími informacemi o dosavadní výkonnosti rybolovu. Jsou-li k dispozici hodnocení populace na základě produkce, poměr odlov/biomasa, který zajišťuje maximální udržitelný výnos (MSY), lze přijmout za orientační referenční hodnotu.

Alternativně k poměru odlov/biomasa lze sekundární ukazatele vyvinout na základě jakékoli jiné, náležitě zdůvodněné vhodné náhrady za úmrtnost populace ryb.

3.2   Reprodukční schopnost populace ryb

| | Primární ukazatel. Primárním ukazatelem reprodukční schopnosti populace ryb je:






  — | biomasa reprodukující se populace (SSB) (3.2.1) |
| --- | --- | --- |

Primární ukazatel. Primárním ukazatelem reprodukční schopnosti populace ryb je:

—

biomasa reprodukující se populace (SSB) (3.2.1)

Stanoví se z příslušných analytických hodnocení založených na analýze úlovku podle věku a délky a z doplňujících informací.

Pokud analytické hodnocení umožňuje výpočet SSB, referenční hodnota odrážející plnou reprodukční schopnost je SSBMSY, tj. biomasa reprodukující se populace, která by dosáhla maximálního udržitelného výnosu MSY za úmrtnosti populace ryb rovné FMSY. Každá zaznamenaná hodnota SSB, která se rovná SSBMSY nebo je vyšší, se považuje za hodnotu splňující toto kritérium.

Je třeba dalšího výzkumu, který se bude zabývat skutečností, že SSB odpovídající MSY nemusí být dosaženo u všech populací současně v důsledku jejich možných interakcí.

Pokud modely simulace neumožňují určení spolehlivé hodnoty pro SSBMSY, pak referenční hodnotou používanou pro účely tohoto kritéria je SSBpa, což je minimální hodnota SSB, u níž je vysoká pravděpodobnost, že populace je schopna se obnovovat za převažujících podmínek rybolovu.

| | Sekundární ukazatele (nejsou-li k dispozici výnosové hodnoty analytických hodnocení pro SSB):






  — | indexy biomasy (3.2.2) |
| --- | --- | --- |

Sekundární ukazatele (nejsou-li k dispozici výnosové hodnoty analytických hodnocení pro SSB):

—

indexy biomasy (3.2.2)

Mohou se použít, pokud je lze získat za část populace, která je pohlavně zralá. V těchto případech je třeba uvedené indexy použít tehdy, když vědeckým posouzením na základě podrobné analýzy dosavadních trendů ukazatelů spolu s dalšími informacemi o dosavadní výkonnosti rybolovu je možné s vysokou pravděpodobností určit, že populace bude schopna se obnovovat za převažujících podmínek rybolovu.

3.3   Rozložení populace podle věku a velikosti

| | Primární ukazatele. Zdravé populace se vyznačují vysokým podílem jedinců ze starších věkových kategorií. Ukazatele založené na relativní četnosti velkých ryb zahrnují:






  — | podíl ryb větších než střední velikost populace v době dosažení pohlavní zralosti (3.3.1) |
| --- | --- | --- |

Primární ukazatele. Zdravé populace se vyznačují vysokým podílem jedinců ze starších věkových kategorií. Ukazatele založené na relativní četnosti velkých ryb zahrnují:

—

podíl ryb větších než střední velikost populace v době dosažení pohlavní zralosti (3.3.1)

| — | střední hodnotu maximální délky u všech druhů zjištěné v průzkumech prováděných výzkumnými plavidly (3.3.2) |
| --- | --- |

—

střední hodnotu maximální délky u všech druhů zjištěné v průzkumech prováděných výzkumnými plavidly (3.3.2)

| — | 95 % percentil rozložení ryb podle délky zaznamenané v průzkumech prováděných výzkumnými plavidly (3.3.3) |
| --- | --- |

—

95 % percentil rozložení ryb podle délky zaznamenané v průzkumech prováděných výzkumnými plavidly (3.3.3)

| | Sekundární ukazatel:







  — | velikost v době dosažení pohlavní zralosti, která může odrážet rozsah nežádoucích genetických účinků rybolovu (3.3.4) |
| --- | --- | --- |

Sekundární ukazatel:

—

velikost v době dosažení pohlavní zralosti, která může odrážet rozsah nežádoucích genetických účinků rybolovu (3.3.4)

U dvou souborů ukazatelů (podíl starých ryb a velikost v době dosažení pohlavní zralosti) je k určení, zda s velkou pravděpodobností vlastní genetická různorodost populace nebude narušena, nutné odborné posouzení. Odborné posouzení je třeba uskutečnit po analýze časových řad, které jsou pro ukazatel k dispozici, a dalších informací o biologii druhů.

Deskriptor 4:   Všechny složky mořské potravní sítě se v rozsahu, v jakém jsou známy, vyskytují v běžném množství a rozmanitosti a na úrovních, kdy jsou schopny zajistit dlouhodobé bohatství druhu a zachování jeho plné reprodukční kapacity.

Tento deskriptor se týká důležitých funkčních aspektů, jako jsou energetické toky a struktura potravní sítě (velikost a četnost). V této fázi je potřebná další vědecká a technická podpora, která by vedla k dalšímu vytvoření kritérií a potenciálně účelných ukazatelů k popisu vztahů v rámci potravní sítě (15).

4.1   Produktivita (produkce na jednotku biomasy) klíčových druhů nebo trofických skupin

K popisu energetických toků v potravních sítích je třeba na základě zkušeností z některých podoblastí při výběru příslušných druhů (např. savců, mořských ptáků) dále vyvíjet odpovídající ukazatele, aby bylo možné posuzovat funkčnost hlavních procesů probíhajících mezi dravci a kořistí, které odrážejí dlouhodobou životaschopnost složek v části jimi obývané potravní sítě.

| — | výkonnost klíčových druhů dravců podle jejich produkce na jednotku biomasy (produktivita) (4.1.1) |
| --- | --- |

—

výkonnost klíčových druhů dravců podle jejich produkce na jednotku biomasy (produktivita) (4.1.1)

4.2   Podíl vybraných druhů na vrcholu potravních sítí

Za účelem popisu struktury potravních sítí a velikosti a četnosti složek je třeba posoudit podíl vybraných druhů na vrcholu potravních sítí. Ukazatele se musí dále vyvíjet na základě zkušeností z některých podoblastí. V případě velkých ryb jsou údaje dostupné z monitorujících průzkumů ryb.

| — | velké ryby (podle hmotnosti) (4.2.1) |
| --- | --- |

—

velké ryby (podle hmotnosti) (4.2.1)

4.3   Četnost/rozšíření klíčových trofických skupin/druhů

| — | trendy četnosti funkčně důležitých vybraných skupin/druhů (4.3.1) |
| --- | --- |

—

trendy četnosti funkčně důležitých vybraných skupin/druhů (4.3.1)

Je třeba určit změny ve stavu populace, které potenciálně ovlivňují strukturu potravních sítí. Je zapotřebí dále upřesňovat podrobné ukazatele s ohledem na jejich význam pro potravní sítě na základě vhodných skupin/druhů v oblasti, podoblasti nebo subdivizi, případně včetně:

| — | skupin s vysokými mírami obratu (např. fytoplankton, zooplankton, medúzy, mlže, pelagické ryby s krátkou délkou života), které budou rychle reagovat na změnu ekosystému a jsou užitečné jako indikátory včasného varování, |
| --- | --- |

—

skupin s vysokými mírami obratu (např. fytoplankton, zooplankton, medúzy, mlže, pelagické ryby s krátkou délkou života), které budou rychle reagovat na změnu ekosystému a jsou užitečné jako indikátory včasného varování,

| — | skupin/druhů, na které se zaměřují lidské činnosti, nebo které jsou jimi nepřímo ovlivněny (zejména vedlejší úlovky a výměty), |
| --- | --- |

—

skupin/druhů, na které se zaměřují lidské činnosti, nebo které jsou jimi nepřímo ovlivněny (zejména vedlejší úlovky a výměty),

| — | skupin/druhů, které vymezují stanoviště, |
| --- | --- |

—

skupin/druhů, které vymezují stanoviště,

| — | skupin/druhů na vrcholu potravní sítě, |
| --- | --- |

—

skupin/druhů na vrcholu potravní sítě,

| — | anadromních a katadromních druhů, které se stěhují na velké vzdálenosti, |
| --- | --- |

—

anadromních a katadromních druhů, které se stěhují na velké vzdálenosti,

| — | skupin/druhů, které jsou úzce spojeny se specifickými skupinami/druhy na jiné trofické úrovni. |
| --- | --- |

—

skupin/druhů, které jsou úzce spojeny se specifickými skupinami/druhy na jiné trofické úrovni.

Deskriptor 5:   Eutrofizace vzniklá lidskou činností je co nejnižší, zejména její nepříznivé účinky, jako jsou ztráty biologické rozmanitosti, degradace ekosystémů, rozvoj škodlivých řas a nedostatek kyslíku ve vodě u dna.

Posouzení eutrofizace v mořských vodách musí zohlednit posouzení pobřežních a brakických vod podle směrnice 2000/60/ES (body 1.2.3 a 1.2.4 přílohy V) a související pokyny (16) způsobem, který zajistí srovnatelnost, s přihlédnutím také k informacím a znalostem shromážděným a přístupům vytvořeným v rámci regionálních úmluv pro mořské prostředí. Aby byla eutrofizace posouzena účinně, je možné na základě postupu zkoumání v rámci počátečního posouzení vzít v úvahu rizikové aspekty (17). Posouzení musí spojit informace o obsahu živin a rozsahu primárních a sekundárních dopadů, které jsou ekologicky závažné (18), se zohledněním příslušných časových horizontů. Vzhledem k tomu, že koncentrace živin souvisí se zatížením živinami z řek v povodí, je obzvláště důležitá spolupráce s vnitrozemskými členskými státy při využití zavedených struktur spolupráce v souladu s čl. 6 odst. 2 třetím pododstavcem směrnice 2008/56/ES.

5.1   Obsah živin

| — | koncentrace živin ve vodním sloupci (5.1.1) |
| --- | --- |

—

koncentrace živin ve vodním sloupci (5.1.1)

| — | případně poměr živin (oxid křemičitý, dusík a fosfor) (5.1.2) |
| --- | --- |

—

případně poměr živin (oxid křemičitý, dusík a fosfor) (5.1.2)

5.2   Přímé dopady obohacování živinami

| — | koncentrace chlorofylu ve vodním sloupci (5.2.1) |
| --- | --- |

—

koncentrace chlorofylu ve vodním sloupci (5.2.1)

| — | případně průzračnost vody spojená se zvýšeným množstvím unášených řas (5.2.2) |
| --- | --- |

—

případně průzračnost vody spojená se zvýšeným množstvím unášených řas (5.2.2)

| — | četnost oportunistických makrořas (5.2.3) |
| --- | --- |

—

četnost oportunistických makrořas (5.2.3)

| — | pohyb druhů v rostlinné skladbě, např. rozsivky v poměru k bičíkovcům, přechody bentických druhů na pelagické, jakož i obtěžující bujení/toxické bujení řas a sinic způsobené lidskými činnostmi (5.2.4) |
| --- | --- |

—

pohyb druhů v rostlinné skladbě, např. rozsivky v poměru k bičíkovcům, přechody bentických druhů na pelagické, jakož i obtěžující bujení/toxické bujení řas a sinic způsobené lidskými činnostmi (5.2.4)

5.3   Nepřímé dopady obohacování živinami

| — | četnost vytrvalých mořských řas a mořských chaluh (např. chaluhy, mořská tráva a Neptunova tráva), které jsou nepříznivě ovlivněny snížením průzračnosti vody (5.3.1) |
| --- | --- |

—

četnost vytrvalých mořských řas a mořských chaluh (např. chaluhy, mořská tráva a Neptunova tráva), které jsou nepříznivě ovlivněny snížením průzračnosti vody (5.3.1)

| — | rozpuštěný kyslík, tj. změny z důvodu zvýšeného rozkladu organických látek a velikost dotčené oblasti (5.3.2) |
| --- | --- |

—

rozpuštěný kyslík, tj. změny z důvodu zvýšeného rozkladu organických látek a velikost dotčené oblasti (5.3.2)

Deskriptor 6:   Celistvost mořského dna je na takové úrovni, která zaručuje, že struktura a funkce ekosystémů jsou zajištěny a zejména ekosystémy mořského dna nejsou nepříznivě zasaženy.

Cílem je, aby zátěž mořského dna způsobená člověkem nenarušovala složky ekosystému a aby byla zachována jejich přirozená rozmanitost, produktivita a dynamické ekologické procesy s ohledem na odolnost ekosystému. Rozsah posuzování může být u tohoto deskriptoru obzvláště náročný kvůli nevyrovnané povaze vlastností některých bentických ekosystémů a různých zátěží způsobených člověkem. Po počátečním přezkoumání je třeba uskutečňovat další posuzování a monitorování dopadů a hrozeb pro rysy biologické rozmanitosti a zátěží způsobených člověkem a také zasadit výsledky posouzení z menších do větších měřítek zahrnujících subdivizi, podoblast nebo oblast, je-li to vhodné (19).

6.1   Fyzické poškození s ohledem na charakteristické vlastnosti substrátu

Hlavním problémem z hlediska řízení je závažnost dopadů lidských činností na podmořské substráty, které tvoří bentická stanoviště. Řadu funkcí podporujících bentická stanoviště a společenství zajišťují biogenní substráty, které jsou nejcitlivější na fyzikální narušení.

| — | druh, četnost, biomasa a plošný rozsah příslušného biogenního substrátu (6.1.1) |
| --- | --- |

—

druh, četnost, biomasa a plošný rozsah příslušného biogenního substrátu (6.1.1)

| — | rozsah mořského dna významně ovlivněného lidskými činnostmi u různých druhů substrátu (6.1.2) |
| --- | --- |

—

rozsah mořského dna významně ovlivněného lidskými činnostmi u různých druhů substrátu (6.1.2)

6.2   Stav bentického společenství

Charakteristické vlastnosti bentického společenství, jako je složení druhů, složení z hlediska velikosti a funkční vlastnosti, jsou důležitým znakem toho, zda má ekosystém potenciál dobře fungovat. Informace o struktuře a dynamice společenství se získávají případně měřením rozmanitosti druhů, produktivity (četnost nebo biomasa), odolných nebo citlivých taxonů a převahy taxocenóz a složení společenství z hlediska velikosti vyjádřeného podílem malých a velkých jedinců.

| — | výskyt mimořádně citlivých a/nebo odolných druhů (6.2.1) |
| --- | --- |

—

výskyt mimořádně citlivých a/nebo odolných druhů (6.2.1)

| — | multimetrické indexy, které posuzují stav a funkčnost bentického společenství, jako je rozmanitost a bohatství druhů, poměr mezi oportunistickými a citlivými druhy (6.2.2) |
| --- | --- |

—

multimetrické indexy, které posuzují stav a funkčnost bentického společenství, jako je rozmanitost a bohatství druhů, poměr mezi oportunistickými a citlivými druhy (6.2.2)

| — | podíl biomasy nebo počet jedinců v makrobentosu, které překračují určenou délku/velikost (6.2.3) |
| --- | --- |

—

podíl biomasy nebo počet jedinců v makrobentosu, které překračují určenou délku/velikost (6.2.3)

| — | parametry popisující vlastnosti (tvar, strmost a absolutní člen z regresní analýzy) velikostního spektra bentického společenství (6.2.4) |
| --- | --- |

—

parametry popisující vlastnosti (tvar, strmost a absolutní člen z regresní analýzy) velikostního spektra bentického společenství (6.2.4)

Deskriptor 7:   Trvalá změna hydrografických podmínek nemá nepříznivý dopad na mořské ekosystémy.

Trvalé změny hydrografických podmínek způsobené lidskými činnostmi mohou spočívat například ve změnách přílivového a odlivového režimu, pohybu splavenin a sladké vody, působení proudů nebo vln, které vedou ke změnám fyzikálních a chemických vlastností stanovených v tabulce 1 přílohy III směrnice 2008/56/ES. Tyto změny mohou být mimořádně závažné, jestliže mají potenciál ovlivnit mořské ekosystémy ve větším měřítku, a jejich posouzení může poskytnout včasné varování před případnými dopady na ekosystém. Pro pobřežní vody stanoví směrnice 2000/60/ES hydromorfologické cíle, které je třeba pokrýt opatřeními v rámci plánů povodí. Dopad činností je nutno posuzovat případ od případu. Nástroje jako posouzení vlivu na životní prostředí, strategické posuzování vlivu na životní prostředí a plánování námořních prostor mohou přispět k hodnocení a posouzení rozsahu a celkových aspektů dopadů těchto činností. Je však důležité zajistit, aby tyto nástroje poskytly odpovídající možnosti pro posouzení potenciálních dopadů na mořské prostředí, včetně přeshraničních aspektů.

7.1   Prostorová charakteristika trvalých změn

| — | rozsah oblasti zasažené trvalými změnami (7.1.1) |
| --- | --- |

—

rozsah oblasti zasažené trvalými změnami (7.1.1)

7.2   Vliv trvalých hydrografických změn

| — | prostorový rozsah stanovišť zasažených trvalou změnou (7.2.1) |
| --- | --- |

—

prostorový rozsah stanovišť zasažených trvalou změnou (7.2.1)

| — | změny ve stanovištích, zejména v zajišťovaných funkcích (např. oblasti reprodukce, rozmnožování a krmení a migrační cesty ryb, ptáků a savců) kvůli změněným hydrografickým podmínkám (7.2.2) |
| --- | --- |

—

změny ve stanovištích, zejména v zajišťovaných funkcích (např. oblasti reprodukce, rozmnožování a krmení a migrační cesty ryb, ptáků a savců) kvůli změněným hydrografickým podmínkám (7.2.2)

Deskriptor 8:   Koncentrace znečišťujících látek nejsou na úrovních, které by vyvolávaly znečišťující účinky.

Koncentrace znečišťujících látek v mořském prostředí a jejich dopady se musí posoudit s přihlédnutím k dopadům a hrozbám pro ekosystém (20). V teritoriálních a/nebo pobřežních vodách je nutné vzít v úvahu příslušná ustanovení směrnice 2000/60/ES, aby byla zajištěna náležitá koordinace provádění obou právních rámců, s přihlédnutím rovněž k informacím a znalostem shromážděným a přístupům vytvořeným v rámci regionálních úmluv pro mořské prostředí. Členské státy musí posoudit – případně z hlediska mořského prostředí – látky nebo skupiny látek, které:

| i) | překračují příslušné normy environmentální kvality stanovené podle čl. 2 bodu 35 a přílohy V směrnice 2000/60/ES v pobřežních nebo teritoriálních vodách hraničících s mořskými oblastmi nebo podoblastmi, ať je to ve vodě, sedimentu a biotě a/nebo |
| --- | --- |

i)

překračují příslušné normy environmentální kvality stanovené podle čl. 2 bodu 35 a přílohy V směrnice 2000/60/ES v pobřežních nebo teritoriálních vodách hraničících s mořskými oblastmi nebo podoblastmi, ať je to ve vodě, sedimentu a biotě a/nebo

| ii) | jsou uvedeny jako prioritní látky v příloze X směrnice 2000/60/ES a dále upraveny ve směrnici 2008/105/ES a vypouštějí se do dotčených mořských oblastí, podoblastí nebo subdivizí a/nebo |
| --- | --- |

ii)

jsou uvedeny jako prioritní látky v příloze X směrnice 2000/60/ES a dále upraveny ve směrnici 2008/105/ES a vypouštějí se do dotčených mořských oblastí, podoblastí nebo subdivizí a/nebo

| iii) | jsou znečišťujícími látkami a jejich celkový únik (včetně ztrát, vypouštění nebo emisí) může mít za následek významná rizika pro mořské prostředí v důsledku minulého a současného znečištění v dotčené mořské oblasti, podoblasti nebo subdivizi, včetně důsledků silného znečištění po haváriích, během nichž došlo například k uvolnění nebezpečných a jedovatých látek. |
| --- | --- |

iii)

jsou znečišťujícími látkami a jejich celkový únik (včetně ztrát, vypouštění nebo emisí) může mít za následek významná rizika pro mořské prostředí v důsledku minulého a současného znečištění v dotčené mořské oblasti, podoblasti nebo subdivizi, včetně důsledků silného znečištění po haváriích, během nichž došlo například k uvolnění nebezpečných a jedovatých látek.

Pokrok v dosahování dobrého stavu prostředí bude záviset na tom, zda se znečištění postupně zastavuje, tj. zda se výskyt znečišťujících látek v mořském prostředí a jejich biologické účinky udržují v přijatelných mezích, aby se zajistilo, že nebudou mít významné dopady na životní prostředí, ani jej neohrozí.

8.1   Koncentrace znečišťujících látek

| — | koncentrace výše uvedených znečišťujících látek měřené v příslušné matici (např. biota, sediment a voda) tak, aby byla zajištěna srovnatelnost s posouzeními podle směrnice 2000/60/ES (8.1.1) |
| --- | --- |

—

koncentrace výše uvedených znečišťujících látek měřené v příslušné matici (např. biota, sediment a voda) tak, aby byla zajištěna srovnatelnost s posouzeními podle směrnice 2000/60/ES (8.1.1)

8.2   Účinky znečišťujících látek

| — | úrovně účinků znečištění na složky dotčených ekosystémů s ohledem na vybrané biologické procesy a taxonomické skupiny, pokud byl zjištěn vztah mezi účinky a jejich příčinami a musí být monitorován (8.2.1) |
| --- | --- |

—

úrovně účinků znečištění na složky dotčených ekosystémů s ohledem na vybrané biologické procesy a taxonomické skupiny, pokud byl zjištěn vztah mezi účinky a jejich příčinami a musí být monitorován (8.2.1)

| — | výskyt, původ (je-li to možné) a rozsah případů významného silného znečištění (např. kaly z ropy a ropných produktů) a jejich vliv na biotu fyzikálně zasaženou tímto znečištěním (8.2.2) |
| --- | --- |

—

výskyt, původ (je-li to možné) a rozsah případů významného silného znečištění (např. kaly z ropy a ropných produktů) a jejich vliv na biotu fyzikálně zasaženou tímto znečištěním (8.2.2)

Deskriptor 9:   Znečišťující látky v rybách a v jiných potravinách mořského původu nepřekračují úrovně stanovené právními předpisy Společenství nebo jinými příslušnými normami.

V různých oblastech nebo podoblastech musí členské státy u poživatelných tkání (svalovina, játra, jikry, maso, případně měkké části) ryb, korýšů, měkkýšů a ostnokožců, jakož i u vylovených nebo sbíraných planě rostoucích mořských řas náležitě monitorovat přítomnost látek, u nichž jsou stanoveny maximální limity na evropské, regionální nebo vnitrostátní úrovni, pokud jde o produkty určené pro lidskou spotřebu.

9.1   Limity, počet a četnost znečišťujících látek

| — | skutečné úrovně zjištěných znečišťujících látek a počet znečišťujících látek, které překročily maximální regulační limity (9.1.1) |
| --- | --- |

—

skutečné úrovně zjištěných znečišťujících látek a počet znečišťujících látek, které překročily maximální regulační limity (9.1.1)

| — | četnost překročení regulačních limitů (9.1.2) |
| --- | --- |

—

četnost překročení regulačních limitů (9.1.2)

Deskriptor 10:   Vlastnosti a množství odpadků v moři neškodí pobřežnímu ani mořskému prostředí.

Rozložení znečištění odpadem je velmi proměnlivé, což je třeba vzít v úvahu pro programy monitorování. Je zapotřebí určit činnost, se kterou je znečištění odpadem spojeno, případně i původ odpadu, kde je to možné. Několik ukazatelů je nutno ještě dále vyvíjet, zejména ty, které se týkají biologických dopadů a mikročástic, a dále je třeba zlepšit posuzování jejich potenciální toxicity (21).

10.1   Charakteristické vlastnosti odpadu v mořském a pobřežním prostředí

| — | trendy v množství odpadu vyplaveného na břeh a/nebo uloženého na pobřeží, včetně analýzy jeho složení, prostorového rozmístění a případně zdroje (10.1.1) |
| --- | --- |

—

trendy v množství odpadu vyplaveného na břeh a/nebo uloženého na pobřeží, včetně analýzy jeho složení, prostorového rozmístění a případně zdroje (10.1.1)

| — | trendy v množství odpadu ve vodním sloupci (včetně odpadu plujícího na hladině) a uloženého na mořském dně, včetně analýzy jeho složení, prostorového rozmístění a případně zdroje (10.1.2) |
| --- | --- |

—

trendy v množství odpadu ve vodním sloupci (včetně odpadu plujícího na hladině) a uloženého na mořském dně, včetně analýzy jeho složení, prostorového rozmístění a případně zdroje (10.1.2)

| — | trendy v množství, rozšíření a případně složení mikročástic (zejména mikroplastů) (10.1.3) |
| --- | --- |

—

trendy v množství, rozšíření a případně složení mikročástic (zejména mikroplastů) (10.1.3)

10.2   Vliv odpadu na mořský život

| — | trendy v množství a složení odpadu požitého mořskými živočichy (např. rozbor žaludku) (10.2.1) |
| --- | --- |

—

trendy v množství a složení odpadu požitého mořskými živočichy (např. rozbor žaludku) (10.2.1)

Tento ukazatel je třeba dále vyvíjet na základě zkušeností z některých podoblastí (např. Severní moře), aby byl přizpůsoben pro ostatní oblasti.

Deskriptor 11:   Uvádění energie, včetně hluku pod mořskou hladinou je na takové úrovni, která nemá nepříznivé účinky na mořské prostředí.

Kromě hluku pod mořskou hladinou, který je zdůrazněn ve směrnici 2008/56/ES, mohou i jiné formy vynaložené energie ovlivňovat složky mořských ekosystémů, např. tepelná energie, elektromagnetická pole a světlo. Je zapotřebí další vědecký a technický pokrok, který by podpořil další vývoj kritérií souvisejících s tímto deskriptorem (22), a to i v souvislosti s dopady zavádění energie na mořský život a s příslušnou hladinou hluku a úrovní kmitočtů (které může být případně nutné upravit v závislosti na požadavcích regionální spolupráce). V současné fázi je ve vztahu k posuzování a monitorování, které je předmětem dalšího vývoje, a současně ve vztahu k mapování nejdůležitější prioritou určit hlavní směry v měření hluku pod mořskou hladinou (23). Antropogenní zvuky mohou mít krátké trvání (např. impulzní zvuky ze seizmických průzkumů, zarážení pilotů pro větrné elektrárny a plošiny nebo z explozí), nebo dlouhé trvání (např. nepřetržité zvuky při bagrování, lodní dopravě a ze zařízení na výrobu energie), které působí na organismy různými způsoby. Většina komerčních činností, které mají za následek vysokou hladinu hluku a dotýkají se poměrně širokých oblastí, se vykonává za regulovaných podmínek a podléhá povolení. Tím se vytváří možnost koordinace jednotných požadavků pro měření hlasitých impulzních zvuků.

11.1   Rozložení hlasitých impulzních zvuků o nízkém a středním kmitočtu v čase a prostoru

| — | podíl dní a jejich rozložení v kalendářním roce v oblastech stanovené rozlohy, včetně jejich prostorového rozložení, kdy zdroje antropogenního zvuku překračují hladiny, které mohou mít významný dopad na mořské živočichy a které jsou měřeny jako hladina zvukové expozice (v dB re 1μPa2.s) nebo jako maximální hladina akustického tlaku (v dB re 1μPamax) na 1 metr, měřeno v kmitočtovém pásmu 10 Hz až 10 kHz (11.1.1) |
| --- | --- |

—

podíl dní a jejich rozložení v kalendářním roce v oblastech stanovené rozlohy, včetně jejich prostorového rozložení, kdy zdroje antropogenního zvuku překračují hladiny, které mohou mít významný dopad na mořské živočichy a které jsou měřeny jako hladina zvukové expozice (v dB re 1μPa2.s) nebo jako maximální hladina akustického tlaku (v dB re 1μPamax) na 1 metr, měřeno v kmitočtovém pásmu 10 Hz až 10 kHz (11.1.1)

11.2   Nepřetržitý zvuk o nízkém kmitočtu

| — | trendy v hladině okolního zvuku v rámci 1/3 oktávového kmitočtového pásma 63 a 125 Hz (střední kmitočet signálu) (re 1μΡa RMS; průměrná hladina hluku v tomto oktávovém kmitočtovém pásmu během roku) měřené měřickými stanovišti a/nebo případně s použitím modelů (11.2.1) |
| --- | --- |

—

trendy v hladině okolního zvuku v rámci 1/3 oktávového kmitočtového pásma 63 a 125 Hz (střední kmitočet signálu) (re 1μΡa RMS; průměrná hladina hluku v tomto oktávovém kmitočtovém pásmu během roku) měřené měřickými stanovišti a/nebo případně s použitím modelů (11.2.1)

---

(1)  Viz 3. a 4. bod odůvodnění.

(2)  Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 84.

(3)  Úř. věst. L 60, 5.3.2008, s. 1.

(4)  Viz 2. bod odůvodnění.

(5)  Viz 3. a 4. bod odůvodnění.

(6)  Viz body 3 až 6 v části A.

(7)  Viz bod 6 v části A.

(8)  „Posuzování, monitorování a oznamování situace z hlediska ochrany přírodních stanovišť – příprava zprávy za roky 2001–2007 podle článku 17 směrnice o ochraně přírodních stanovišť“, 15. března 2005, přijatá ve Výboru pro stanoviště dne 20. dubna 2005.

(9)  Viz poznámku pod čarou 8.

(10)  Nařízení Rady (ES) č. 708/2007 ze dne 11. června 2007 o používání cizích a místně se nevyskytujících druhů v akvakultuře (Úř. věst. L 168, 28.6.2007, s. 1).

(11)  Viz příloha IV nařízení (ES) č. 708/2007.

(12)  Viz 3. a 4. bod odůvodnění.

(13)  Viz bod 9 v části A.

(14)  Sdělení „Provádění udržitelnosti v rybolovu EU pomocí maximálního udržitelného výnosu“, KOM(2006) 360 v konečném znění.

(15)  Viz 3. a 4. bod odůvodnění.

(16)  Guidance Document on the Eutrophication Assessment in the Context of European Water Policies, Document no23 (Pokyn k posuzování eutrofizace v souvislosti s evropskými vodními politikami, dokument č. 23). Evropská komise (2009). Viz http://circa.europa.eu/Public/irc/env/wfd/library

(17)  Viz body 3 až 6 v části A.

(18)  Viz bod 7 v části A.

(19)  Viz body 3 až 6 v části A.

(20)  Viz body 3 a 4 v části A.

(21)  Viz 3. a 4. bod odůvodnění.

(22)  Viz 3. a 4. bod odůvodnění.

(23)  Viz bod 9 v části A.

---